Se tricket: Spar nemt 3.000 kroner på el-regningen hvert år - TV 2\nSe tricket: Spar nemt 3.000 kroner på el-regningen hvert år\n06. jan. 2016, 12:33\nDINE FINANSER: Spar nemt mellem 2.000 og 3.000 kr på strømmen - hvert år\nTDC siger farvel til 185 ansatte\nDer er nemme penge at spare hvert år, hvis du skifter dine ældre hårde hvidevarer ud med nye og energivenlige apparater. Det viser beregninger, Energitjenesten har lavet for TV 2.\n- Hvis du har brugte og slidte apparater, er det ikke usædvanligt, at man kan spare mellem 2.000 og 3.000 kroner om året, hvis man skifter til nye, siger energiteknolog hos Energitjenesten Janis Hendrichsen i tv-indslaget ovenfor.\nI indslaget øverst får du masser af råd om, hvordan du sparer kassen på din el-regning.\nSe på hele apparatets levetid og spar kassen\nJanus Hendrichsen peger på, at det er vigtigt at se på hele apparatets levetid, inden man bare køber den billigste vaskemaskine, tørretumbler eller fryser.\n- Ser man på den samlede økonomi i hele investeringen, så plejer det at være bedst at købe det apparat, der har den bedste energimærkning. Lad være med bare at købe det billigste, - det er det generelle råd, siger Janus Hendrichsen.\nHan peger desuden på, at det i mange tilfælde sagtens kan betale sig at udskifte et apparat, selvom det gamle stadig fungerer.\nSparede 2.000 kroner om året ved at skifte fryseren\nEn kummefryser kan holde i 20 til 30 år, men energiforbruget er astronomisk. Jeg var hjemme hos en person for at gennemgå hans hus for mulige el-besparelser, og den bedste energibesparelse, jeg kunne anvise var at skifte kummefryseren, for det kunne han spare 2.000 kroner på om året, siger Janus Hendrichsen.\nHerunder kan du se eksempler på, hvor meget du kan spare om året på en række forskellige hårde hvidevarer.\nTørretumbler, energiklasse C\n3 tørringer per uge\nSkiftes ud med:\nTørretmbler, energimærke: A+++\nÅrlig besparelse: 960 kr\nAnskaffelsespris: 6.000 kr\nTjent ind efter: 6,3 år\nKøleskab, 300 liter, 15 år\nKøleskab, 300 liter, energimærke A+++\nÅrlig besparelse: 600 kr\nAnskaffelsespris: 4.700 kr\nTjent ind efter: 7,8 år\nNy opvaskemaskine, energimærke A+++\nÅrlig besparelse: 500 kr\nAnskaffelsespris: 3.800 kr\nTjent ind efter: 8 år\nFryser, 270 liter, 20 år gammel\nFryser, 270 liter, energimærke A+++\nÅrlig besparelse: 690 kr\nAnskaffelsespris: 7.000 kr\nKøbspris tjent ind efter godt 10 år\nFryser, 270 liter, 10 år gammel\nÅrlig besparelse: 470 kroner\nAnskaffelsesprisen er 7.000 kr\nTjent ind efter knap 15 år\nDet kan ofte betale sig at skifte velfungerende hårde hvidevarer ud. I tv-indslaget herunder kan du høre, hvorfor.\nI tv-indslaget herunder kan du se el-tippet, der kan spare dig for yderligere 1.100 kroner på dine el-regningen hvert år.\nI tv-indslaget herunder kan du se, hvor du aldrig skal stille din fryser.\nDette el-tip kan spare dig for 1.100 kr hvert år


Patientinformation om Sorggruppe\nForside - Sydvestjysk Sygehus Afdelinger Kliniske afdelinger Gynækologisk-Obstetrisk Område Patientinformation Sorggruppe Patientinformation om Sorggruppe\nSorggruppen er et tilbud til forældre, der mister barn i graviditeten, under fødslen eller op til 3 mdr. efter fødslen.\nI sorggruppen kan I tale med andre forældre, der er i samme situation som jer. Sorggruppen er et regionalt tilbud, der hører til Region Syddanmarks 4 største fødesteder.\nNår I har mistet et barn, kan I have mange kaotiske tanker og følelser, som er svære at mestre alene. Følelser og reaktioner som angst, tristhed, søvnløshed, tomhedsfølelse, manglende koncentration, manglende lyst til at være sammen med andre og ubalance i parforholdet er almindeligt. Det er ikke altid, at jeres omgivelser er i stand til at forstå det. For mange kan det være en lettelse at tale med andre, og I kan hente meget indsigt og styrke i et forum af mennesker, der befinder sig i samme situation som jer.\nSorggruppen ledes af jordemødre/sygeplejersker fra Gynækologisk-Obstetrisk Afdeling.\nI sorggruppen tager vi udgangspunkt i, at der ikke er nogen rigtig måde at sørge på. Enhver oplever sorgen på sin måde, og støttes i det. Emnerne i gruppen bestemmes af, hvad deltagerne synes er vigtigt at tale om. Det kunne f.eks. være:\nOmstændighederne omkring jeres barns fødsel og død\nJeres beskrivelse af barnet og de følelser, der knytter sig til det\nFremtiden og tilbagevending til hverdagen og arbejde/studie\nSorgen kan have mange udtryk både fysisk og psykisk, hvilket vi har mulighed for at arbejde med\nDer må ikke videregives oplysninger fra gruppen. Der er derfor heller ikke journalføring\nAlle forældre, der mister barn fra graviditetsuge 14+0 og frem til termin, under fødslen eller op til 3 mdr. efter fødslen, kan deltage i sorggruppen.\nDet er ikke alle, der har lyst til, eller kan få gavn af, at deltage i en sorggruppe. Inden for tre uger efter udskrivelsen ringer vi jer op, så vi sammen kan vurdere, om tilbuddet passer til Jer. Hvis I er interesserede i at deltage i sorggruppen, får I et brev eller mail med mødetid og sted. Hvis I har brug for at tale med os, inden vi når at ringe til jer, er I altid velkomne til at kontakte os for en individuel samtale. Se kontaktafsnit.\nSorggruppen mødes en fast hverdag i dagtimerne og et sorggruppeforløb er på 7 gange – så vidt muligt fortløbende uger. Øvrige oplysninger om sorggruppen følger i indkaldelsesbrevet.\nHvis I bliver forhindrede i at komme til en aftale eller ønsker en samtale, er I velkomne til at kontakte de lokale sorggruppeledere via mail.\nOUH – Odense/Svendborg: sorggruppe.odense@rsyd.dk\nKommentarer fra andre sorggruppedeltagere\nFor jer, der i forvejen står i en meget svær situation, kan det opleves som en overvindelse, at skulle møde en gruppe helt nye mennesker. Vi har af den grund valgt med tilladelse fra tidligere sorggruppedeltagere, at viderebringe nedenstående citater:\n”Det har været et godt forløb. Jeg var meget tvivlende, og i første omgang kom\njeg for min kones skyld, men jeg kunne bruge det noget. Det var godt for parforholdet,\nog man blev lidt klogere på livet”. (mandlig deltager)\n”Det blev en ugentlig aflastning i stedet for en daglig belastning”.\n”Jeg troede ikke, at jeg ville komme til at grine igen, men første gang jeg gjorde\ndet, var her”. (Mandlig deltager)\n”Jeg fandt ud af, at det ikke kun er mig, der er mærkelig, andre gør også mærkelige\nting”. (Kvindelig deltager)\n”Dejligt, at være et sted, hvor jeg er mor”.\n”Jeg var bange for, at det var en ’rundkreds tudepakke?’, men det var det ikke”.


Alderdom Hjerte og kredsløb Knogler, led og muskler Mineraler Nyrer og blære Overvægt Velvære\nMay 26, 2013 July 9, 2015 Marianne Palm\t3025 Views 3 Comments\nEn engelsk kvinde har levet med det meget ubehagelige syndrom ”Rastløse ben” i 40 år, som gjorde hendes liv til et total mareridt, med ben der ‘spjættede’ dag og nat. Hun har prøvet mange ting i årenes løb med ringe eller ingen lindring, indtil hun prøvede Bio-Magnesium.\nFru Sandra Duckworth (sidst i halvtredserne) bor i Poulton Lancashire. Hun er enke med 3 børn, hvoraf én stadig bor hjemme. Hun arbejder hjemmefra hvor hun deltager i velgørenhedsarbejde til fordel for et lokalt dyreinternat for pindsvin ledet af hendes søster.\nFru Duckworth har levet med uro i benene siden hun var teenager. Som ung kvinde indebar det, at socialt samvær var svært. Hun kunne ikke sidde stille. At tage til udstillinger eller at gå i biografen med vennerne var umuligt på grund af at hendes ben nærmest levede deres eget liv.\nEfter at hun blev gift, gjorde småbørnspasning og en snorkende mand det vanskeligt at få tilstrækkeligt med søvn, og de rastløse ben gjorde en god søvn umulig.\nMedicin uden effekt\nSandra var meget bevidst om sin situation som hun anså for alt for triviel og pinlig til at forelægge for en læge. Da hun endelig søgte hjælp, kom hun med i et tolv ugers forsøg med noget medicin, der ikke havde nogen effekt bortset fra at forårsage en konstant kvalme.\nSandra spurgte sig for og blev anbefalet det vigtige mineral magnesium. Hun prøvede en række mærker, herunder magnesiumspray, men uden virkning. Til sidst stødte hun på Bio-Magnesium, som indeholder en kombination af tre forskellige magnesiumsalte.\nMagnesium er et alsidigt mineral, der er involveret i over 300 enzymprocesser i kroppen og som katalyserer væsentlige stofskiftereaktioner. Magnesium er særlig vigtigt for hjertets pumpefunktion og for musklernes normale funktion, for afsendelse af nervesignalstoffer, for forbyggelse af blodpropper og generelt som en del af kroppens energiforsyning.\nMange får for lidt magnesium fordi de spiser for mange forarbejdede, magnesiumfattige fødevarer, og når vi drikker alkohol, drænes kroppens lager af magnesium også. I kosttilskud forekommer magnesium i forskellige kemiske former, og der er stor forskel på, hvor godt de optages i kroppen.\nEn fredfyldt søvn – omsider\nEfter at være begyndt på Bio-Magnesium bemærkede Sandra, at hun kunne ligge i sengen og se tv for derefter at falde i en fredfyldt søvn. Før da levede hun med frygten for at blive holdt vågen og være nødt til at gå rundt meget af natten.\nWoman. December 2011\nOm Rastløse ben (RLS)\nRastløse ben er et syndrom, dvs. en samling af flere klinisk genkendelige symptomer. Syndromet beskrives ofte som en kriblende fornemmelse eller elektriske stød der forårsager urolige eller spjættende ben. Angreb kan forekomme hvert 10.- 60. sekund med forværring om aftenen, når personen hviler eller ligger ned. Nogle gange påvirkes armene også. Anfald der opstår under søvnen bemærkes ikke altid.\nRLS ses sjældent hos personer under 30 år. Hyppigheden af angreb stiger med alderen. Nogle oplever kun RLS ved sengetid, mens andre oplever det dag og nat. De fleste oplever de værste symptomer om aftenen og de mildeste om morgenen.\nDer synes at være en forbindelse mellem livsstil, den generelle helbredstilstand og hyppigheden af RLS angreb. Folk der lider af blodmangel, diabetes, nyreproblemer, hjerteproblemer, åreforkalkning, nervøse sygdomme, overvægt, og rygere samt mennesker, der ikke udøver har en øget risiko for at udvikle RLS.\nÅrsagen til RLS er ukendt. Hos omkring 1/3 af de berørte personer er lidelsen arvelig. Symptomerne menes at stamme fra spasmer i arteriernes vægge. I nogle tilfælde kan årsagen være vitamin-og mineralmangel, elektrolyt-ubalancer eller væskemangel.\n← Previous Mindre sygdom, bedre overlevelse når du tager D-vitamin\nNext → Stråling fra bærbare computere nedsætter sædkvaliteten\nJeg har haft RLS-syndrom siden jeg var barn, og er nu tæt på tres år. Mit arbejdsliv har nok været lidt travlere en normalen, jeg har i mange år været selvstændig indenfor entreprenørbrancen med de mange arbejdstimer det medfører. Jeg har ikke haft mange dages sygefravær i de mange års arbejdsliv. RLS har aldrig været årsagen til mit sparsomme sygefravær, tvært i mod har vi med RLS det allerbedst når vi er aktive. Nu har jeg fået dianosen Polyneuropati, som blandt andet har bevirket at jeg har fået nedsat erhvervsevne. Mit forsikringsselskab vil ikke udbetale erhvervsevnetabsforsikringen, da de mener at… Læs mere\nKære Pia, jeg er ikke sikker på, hvor jeg skal spørge, for jeg har heller aldrig hørt om det, men jeg kender Danmarks dygtigste erstatningsadvokater, som ikke tager penge for at vurdere, om du har en sag. Kontakt dem via http://www.erstatningsadvokaterne.dk\nDet kan altså også skyldes mange andre ting, som fx en Nerve der sidder fast eller mangel på Jern. https://www.youtube.com/watch?v=8i2eGFHj308


GEM ARTIKEL Boligsiden 13. januar 2015\t· 2 MIN\nDen positive udvikling på boligmarkedet i 2014 er ikke gået de boliginteresseredes næse forbi. De har nemlig en fast tro på, at 2015 også bliver et år med vind i sejlene. Det viser en undersøgelse blandt 1.331 af brugerne på Boligsiden.dk. Her svarede 41 procent, at de tror på stigende boligpriser i 2015, mens 25 procent tror, at der vil blive handlet flere boliger i året, der kommer. 11 procent tror på faldende boligpriser, og 15 procent tror, at boligmarkedet forbliver på samme niveau. 6 procent forudser, at det bliver sværere at sælge sin bolig.\n”Men dem, der svarer, at det bliver sværere at sælge sin bolig og at priserne falder, er ikke helt galt afmarcherede. Der bliver større forskel på udviklingen i land og by, og i nogle områder vil priserne formentlig både falde, og salgstiderne vil stige”, siger Birgit Daetz.\nStørre optimisme end for et år siden\nDet gode år i 2014 har smittet synligt af på optimismen for 2015. I slutningen af 2013 blev brugerne på Boligsiden.dk stillet samme spørgsmål om udsigten til 2014, og her var forventningerne lidt mere afdæmpede. Dengang troede 33 procent på stigende boligpriser, mens 17 procent troede, at boligpriserne ville forblive på samme niveau som i 2013. 14 procent troede, at boligpriserne ville falde i 2014.\nFærre tror på flere bolighandler\nDet markant øgede antal boligsalg i 2014 har dog fået flere boliginteresserede til at tvivl på, om salget vil forsætte med at stige i 2015. I år tror knap 25 procent på flere bolighandler i 2015, hvor der for et år siden var godt 26 procent, der troede på flere handler i 2014.\n”2014 kan blive svært at matche i antal bolighandler. Det kræver en fortsat positiv udvikling på markedet, en øget efterspørgsel og et udbud, der kan matche efterspørgslen. I og med at udbuddet allerede nu er faldet betragteligt, kan det blive svært for køberne at finde den rigtige bolig i 2015, og dermed risikerer man, at antallet af handler falder, hvis det tager længere tid for hver enkelt køber at finde drømmeboligen”, siger Birgit Daetz.\nPå Boligsiden.dk stillede vi i perioden 5. – 11. januar spørgsmålet: ”Hvad er dine forventninger til boligmarkedet i 2015” 1.331 svarede, og svarene fordelte sig sådan her:\nSådan gik sommerhussalget i 2014 Færre tvangsauktioner i 2014


En rummelig rodebutik | Atlas Magasin\nRoskilde Festivals nøje kuraterede koncertprogram var rummeligt. Både i musikalsk, social og fysisk materiel forstand. ATLAS opsummerer publikumsreaktioner fra koncertoplevelser, der stak i øst og vest: Ambivalent stadion-stemning på Orange, intim hverdags-poesi i Gloria-teltet og et mellemøstligt sted midt imellem på Apollo.\nIda Meisling og Asbjørn Dueholm\nMick Jagger så ret lille ud på Orange Scene. Han var trukket i lilla pailletter og sprang endimensionelt begejstret rundt på scenen. Men blandt et arbitrært udsnit af publikum ved højre lydtårn var stemningen ikke udelt entusiastisk.\n»Jeg har det lidt svært med Stones. Jeg kan godt lide Bob, Cohen og Neil Young, fordi de spiller med en værdighed. Men jeg synes, Stones prøver at spille, som om de var 40 år. De er ikke ældet med værdighed, og det er for mærkeligt for mig,« sagde 42-årige Jeff fra Holstebro, som vi mødte bag lydtårnet.\nForventningerne var ellers tårnhøje til de aldrende rockstjerner. »Det bliver historisk,« kunne man høre folk sige til hinanden opstemt rundt omkring, med papvin og fadøl i bægeret og potjoints i mundvigen.\n»Det er verdensklasse,« råbte 65-årige Lars da også under Honkey Tonk Woman. Det er alle pengene værd, mente han. Han havde spyttet i til en endags-billet og havde heldigvis ikke samme problemer med den anakronistiske rock-performance.\nDe var ellers lovligt længe om at åbne op for posen af et ellers betragteligt bagkatalog, mente andre. Man skulle både igennem nogle lidt tilfældige blues-numre og et par malplacerede Keith Richard-soloer, før forsamlingen endelig kunne blive forløst af en håndfuld greatest hits. Og selv da var der sparet på sagerne.\n»Jeg har egentlig ikke lyttet særlig meget til Stones. Alligevel savnede jeg nok 12-13 numre fra deres hitlister,« lød det lidt skuffet fra 34-årige Anders fra København. Og det til trods for den publikumsvenlige afrunding med I Can’t Get No Satisfaction og dyrt festfyrværkeri.\nHistorisk eller ej - værre var det alligevel nok for dem, der kun kunne overvære det pompøse set-up på lang afstand.\n»Jeg var ked af, at min toiletvagt faldt under Rolling Stones. Men det er altid noget, at jeg kan høre lidt af det herfra, og jeg fylder ikke op med toiletpapir under omkvædene,« sagde toiletvagten Martin, der ellers var vokset op med Stones, som var solidt integreret i hans fars pladesamling.\nFredag nat, mens Atomic Bomb! Band gav tribute-koncert til den hypede nigerianske synthesizer-guru William Onyeabor og fyrede den af med anmelderroste afrobeats, spillede den danske trio Skammens Vogn i Gloria-teltet. Gloria-teltet er det skæve og afdæmpede rum, »hvor musikkens intimitet skal få dig til at holde vejret tilbage,« som festivalen selv skriver på deres hjemmeside.\nOg netop forventningen om den skæve og intime lyd havde formået at samle en trofast fanskare foran scenen med Skammens Vogn, som består af Jakob Millung, Oliver Hoiness og Nikolaj Zeuthen, og til lejligheden også et ungdomskor og Nicklas Sørensen på guitar. Teltet var fyldt op med folk, der havde givet afkald på Atomic Bomb-hypen eller var skredet fra den efter sigende så indtagende Future Island-forsanger. Til et kejtet-charmerende ungdomskor, melodiske lo-fi-rytmer og Nikolaj Zeuthens selvsikre levering af et ellers skrøbeligt virkelighedsnært tekstunivers, fik gæsterne i stedet lov til at dvæle ved sange om asfalt, forstadsminder og forskellige slags køretøjer.\n»Jeg forstår ikke, om det hele er for sjov. Men det virker også til at være lidt alvorligt alligevel,« sagde 21-årige Marie fra Slagelse, der kom forbi koncerten tilfældigt.\nSangenes naivistiske skildringer af fremmedgørelse i hverdagen kan måske også forveksles med ironi. Men det var til gengæld mere rørende end ironisk-afvæbnende at høre teltet synge inderligt med på det uudgivede nummer Min far siger, du er psykisk syg, som var det omkvædet på et Thomas Helmig-hit fra 90’erne.\n»De kan noget helt særligt, som jeg ikke synes, man ser andre steder i dansk musik. Den gøglede lyd og så de der lidt naive og på samme tid livskloge tekster, de vækker noget uforklarligt hos mig,« sagde 35-årige Lasse fra København under det subtilt socialrealistiske nummer Dårlig fødselsdag, hvor moren f.eks. har rodet hår.\nEt sted midt imellem den afdankede rock’n’roll og charmerende hverdagspoesi fandt man Omar Souleyman på den oppustelige Apollo-scene lørdag eftermiddag.\nOmar Souleyman begyndte sin karriere i 1994 og har udgivet flere hundrede studie- og live-albums, hvoraf 80% dog er private bryllupsoptagelser, solgt i den lokale kiosk.\nDen syriske bryllupssangers koncert var hverken ligefrem intim eller decideret pompøs. Men den samlede på en eller anden måde meget godt op på publikums andendags-tømmermænd. Set-uppet var mildest talt minimalistisk, men koncertgæsterne lod over en bred kam til at købe de billige keyboard-programmeringer og dansede højstemt til den mellemøstlige danse-techno, der er krydret med vestlige poprytmer.\nDer var dog enkelte, der ikke lod sig rive med af gruppe-euforien, og som så skeptisk og modvilligt til uden for mængden.\n»Jeg forstår det ikke. Jeg forstår ikke, hvad han synger, og det synes jeg er irriterende. Jeg synes også, at det larmer ret meget,« sagde Julie, som solgte popcorn under koncerten. Hun var taget til Roskilde for at høre Stevie Wonder og var det ikke for popcornene, havde hun ikke gjort hold ved Souleymans outrerede techno-rytmer.\nMere entusiasme fandt man til gengæld hos John fra Nigeria, som samlede flasker og plasticbægre i menneskemylderet. Han tog til Danmark kun for festivalen, dog ikke for musikken, men for at få adgang til et indbringende supplement til hans mindre indbringende migranttilværelse i Spanien.\n»I like it very much. I like the rythms,« lød den præcise dom fra John, der ellers var mere optaget af at fortælle om hans fortid som falleret ejendomsmægler i en finanskriseramt forstad til Madrid.\nRoskilde Festival tegner hvert år et øjebliksbillede af musikkulturen med deres omhyggeligt tilrettelagte koncertprogram. Det kan være svært at spore den røde tråd i spændingsfeltet mellem anakronistisk gammelmandsrock, virkelighedsnær lo-fi-sensibilitet og mellemøstlige keyboardprogrammeringer. Festivalgæsterne stikker i lige så mange segmentstilistiske retninger som klientellet ved en rund familiefødselsdag, og den lovpriste fællesskabsånd og samhørighed på tværs er nok ikke helt, som den var dengang, Orange scene blev designet til Rolling Stones’ turné i 70’erne. Men det er vel også en del af charmen, at der er et stykke vej fra folkefesten ved højre lydtårn ved Orange til ungdomskoret under Glorias teltdug.


HSK er nu Danmarks femtebedste svømmeklub - Hovedstadens Svømmeklub\nHSK er nu Danmarks femtebedste svømmeklub\nD. 21. december 2016.\nI Svømmeligaen, der er landets fornemste svømmerække, sluttede oprykkerne fra Hovedstadens Svømmeklub i weekenden 17. – 18. december på en sikker femteplads. Det var en stærk entré af debutanterne. DM for hold var vanen tro med masser af drama, intens stemning og hurtig svømning. Kun et point ud af samlet set 53.000 point skilte nr. 1 og 2. Sigma Nordsjælland trak sig sejrrigt ud af den tætte dyst.\nMålet for Hovedstadens Svømmeklub og trænerduoen på Førsteholdet var at placere klubben på en sjetteplads og dermed sikre forbliven i Svømmeligaen. Som oprykker er det traditionelt svært at vinde fodfæste blandt de etablerede hold i dansk svømning. Der deltager i alt ni hold og tre rykker ned. Hovedstadens Svømmeklub formåede at levere en stærk holdindsats, hvor hele holdet svømmede over evne og sluttede på en meget sikker femteplads med 48.089 point. Marginen til VAT CPH på sjettepladsen var på hele 1.000 point.\nTrænerteamet Olaf Wildeboer og Øyvind Røsland udtaler: -Vi ønsker egentlig ikke at fremhæve nogen særlige svømmere. Det var en holdindsats. Målet var en sjetteplads og ca. 47.500 point. Vi nåede begge dele. Dog scorer en række svømmere, Maria Grandt, Mathilde Hager, Giano Grillo, Andreas Vestergaard, Alvi Hjelm og Óli Mortensen, mange point.\nØyvind fortsætter: -Vi er nu et år foran klubbens langsigtede mål for Svømmeligaen. Det betyder, at vi næste år skal arbejde benhårdt på at forbedre pointhøst og placering og dermed komme tæt på fjerdepladsen. I år var der pænt langt op til Lyngby på fjerdepladsen, men det er et godt ambitiøst mål at udvikle efter.\nEfter stævnet er Maria Grandt og Giano Grillo blevet udtaget til en Europa Tour i januar med dele af landsholdet. Europatouren kombinerer to internationalt stærkt besatte stævner og en træningslejr.


Air Canada starter rute fra København til Toronto - Viviro.com\nHome » Nyheder » Air Canada starter rute fra København til Toronto\nAir Canada starter rute fra København til Toronto\nFlemming Poulsen 21. december 2009 Nyheder\nViviro.com kan nu løfte sløret for en ny rute fra Københavns Lufthavn til Canada. Det er Star Alliance-medlemmet Air Canada, der 24. juni 2010 starter daglige afgange mellem Danmark og Toronto. Afgangen flyves med en Boeing 767-300ER, med 211 sæder – heraf 24 Exucutive Business Suites.\nAfgange får følgende afrejsetider:\nAfgang fra Toronto kl. 17:55 og ankomst i København næste morgen kl. 06:55. Turen mod Canada har afgang fra København kl. 12.20 og ankomst i Toronto kl. 14:50, hvilket giver gode muligheder for forbindelsesfly i begge ender. Flyvetiden til Toronto er ca. 8 timer og 30 minutter.\nAir Canada er medlem af Star Alliance sammen med bl.a. SAS og derfor vil det være muligt at få forbindelses fly til/fra København på SAS’ mange afgange.\nDet er planen at ruten skal gå dagligt i sommerperioden og med lidt færre frekvenser i vinterhalvåret.\nForrige artikel Sigthseeing i Hansestaden Hamburg\nNæste artikel Cimber klar med web check-in


Moderatoren og stil-ambassadøren Sylvie Meis bringer nu, i samarbejde med Edel-Optics hendes første solbrillekollektion på markedet. Modellerne fra linjen “Sylvie Optics” er først tilgængelige fra marts og kan kun fåes hos Edel-Optics. Dermed slutter den skønne hollænder sig til sportsstjernen Jérôme Boateng, der lancerede sin anden succesfulde brillerkollektion i efteråret med Edel-Optics.\n“Sylvie er en imponerende og flerfasetteret person, som går gennem livet stærkt, direkte og altid med stil. Hun er en engageret mor, designer, succesfuld forretningskvinde, charity-lady, moderator og stilambassadør, kort sagt en moderne heltinde! Vi glæder os til at arbejde sammen og vil med den eksklusive Sylvie Optics kollektion appellere til enhver stærk kvinde, der er midt i livet og mestrer de forskellige udfordringer i hverdagen”, siger Dennis Martens, grundlægger og administrerende direktør for Edel-Optics om det nye samarbejde.\nEn af de største udfordringer i Sylvies liv var sandsynligvis hendes kamp mod kræften, som hun klarede sig igennem. Også hendes skilsmisse fra fodboldspilleren Rafael Van der Vaart, som ellers var grunden til at hun flyttede til Tyskland, var ikke let. Men Sylvie har klaret enhvert udfordring hun har mødt, og giver andre kvinder styrken og motivationen til at gå igennem vanskelige tider.\nHendes kollektion understreger endnu engang hendes livsindstilling og viser hvor meget det, at være kvinde betyder for hende. Sylvie fejrer livet, lader sig ikke stoppe af noget som helst og taber aldrig sin optimisme eller positive karisma. Hun giver folk styrke, og ikke kun gennem hendes egen livshistorie som hun trygt deler med offentligheden. Powerkvinden har en lidenskab for at hjælpe andre mennesker og for eksempel støtte andre kræftpatienter.\nKærlig mor, powerkvinde, stilikon, charitylady, designer, moderator – Sylvie er med hendes store personlighed en moderne heltinde, og det er præcis det, der afspejles i hendes solbrille kollektion.\nDe fem brillemodeller repræsenterer Sylvies forskellige facetter. ACTIVE modellen er baseret på hendes kærlighed til sport og en bevidst livsstil. Lidenskabelig mor og fighter – dette er repræsenteret af modellen PASSIONATE. SELFMADE repræsenterer hendes succes som forretningskvinde, hendes beundringsværdige udholdenhed i dette felt og hendes disciplin, som hun er kommet så langt med. Kærligheden til livet og kvindelighed er lige så meget en del af den blonde powerkvinde såvel som sensualitet og sexappeal. Betydningen af disse egenskaber er illustreret i modellen SENSUAL. Modellen CLASSY står for Sylvies sociale engagement og rammer som et adjektiv perfekt den hollandske kvindes karisma.\nDen officielle præsentation af solbrillerne finder sted i Hamburg i slutningen af marts. Fra da af vil modellerne udelukkende være tilgængelige fra multichannel-optikeren Edel-Optics.\nDet er helt sikkert, at Sylvie Optics-linjen vil være super moderne. For Sylvie er ikke kun yderst velbevandret i tøj, sko og tasker, hun ejer også helt utroligt 500 par solbriller selv og kan nu endelig springe ud med hendes nye kollektion som kæmpe brille elsker.\nI kan godt være spændt på den nye damekollektion fra Sylvie Meis. Hold jer godt opdateret så i ikke misser deres første dag på markedet.


Historie | Evolution Race\nEvolution race – professionel løbsarrangør i Danmark siden 2005\nMål med løbene\nEvolution Race vil, via eksemplets magt, være katalysator for et større folkeligt fokus på fysisk aktivitet – på en sjov og anderledes måde, samt motivere den enkelte deltager til, at arbejde målrettet med personlige udfordringer. Evolution Race skaber Evolutionen indenfor forhindringsbanesporten.\nUdfordrende forhindringsbaneløb, hvor både topatleter, virksomheder og motionist kan dyste.\nDer er udarbejdet mange analyser af hvorledes evolutionen har taget form. Vores tilgang til evolution alt favnende. Der værende fysisk, mentalt, personligt.\nEvolution Race er udtænkt som et løb, hvor alle får mulighed for at afprøve naturens evolution. Fordi selv om at vores livsstil i dag ligger langt fra det vi er designet til – så er råmaterialet, i form af vores krop og vilje til at overleve, stadig i stand til at udrette fantastiske præstationer.\nMennesket er udstyret med fysiske kompetencer, skabt igennem millioner af års Evolution:\n• Vi er udviklet til at bevæge os oprejst over lange distancer\n• Vi kan færdes i vandrige miljøer uden problemer\n• Vi kan bære på ting\n• Vi har bevaret relativt gode evner til at klatre / bevæge os i træer\n• Vi er i stand til at gennemføre komplekse bevægelser – kast, løft, svømme, etc.\nDet er disse kompetencer, som vi fokuserer på til Evolution Race.\nDet store spørgsmål er derfor: Hvor god er du til at benytte dine evolutionære kompetencer?\nDyreriget viser, hvordan uspoleret evolution kan føre til nogle helt specielle egenskaber; hurtighed, styrke, udholdenhed, præcision mv. Evolution Race sætter fokus på vores livsstils tilsløring af de instinkter og kompetencer, som evolutionen har tilført os. Hele løbet afspejler således vores fysiske potentiale set i et evolutionsmæssigt perspektiv.\nMennesket har tilpasset sig omgivelserne, som har været alt lige fra skov, savanne og sumpede områder, hvor vi blev nødt til at svømme rundt.\nMennesket er en såkaldt omnivor, hvilket betyder altædende. Dvs. at vi er rovdyr og vi er kødædende. Urmennesket var primært jægere og samlere, inden vi begyndte at dyrke jorden. Kød udgjorde en essentiel del af urmenneskets kost, og hvis det ikke lykkedes at fange dyr nok til vinteren, så døde man. En anden del af hele jæger-urmenneskets succes udgjordes, af evnen til at kunne jage pelsdyr til beklædning, så der var basis for at klare diverse istider og klima ændringer.\nMennesket er ikke et klassisk rovdyr, da tænder og mave også er bygget til at spise frugt og grønt. I de fleste økosystemer er vi dog øverste led i fødekæden.\nMange mennesker agerer som om de har glemt, at deres forfædre oprindeligt var rovdyr. Team Evolution Race ønsker at skabe rammerne for, at du genfinder dit indre rovdyr. Du får brug for det for at komme igennem racet. Be a Predator.\nDen teoretiske forståelse af evolution, belyses bedst ved hjælp af Charles Darwin og Andrew Wallaces’ uafhængige præsentation af ideen om ”natural selection” fra 1858. Essensen er, at de enkelte arters succes er betinget af, i hvor stort omfang de kan tilpasse sig omgivelserne, og dermed sikre sig optimal overlevelse\n– deraf udtrykket survival of the fittest – Vi kalder det Be a Predator


Warning: Undefined variable $change_fonts_style in /customers/5/b/0/ordet.net/httpd.www/wp-content/themes/dwell/inc/template-tags.php on line 641 MANCHESTER BY THE SEA: Kvælende sorg og forløsende latter - Ordet - Tidsskrift for Film og Medier\n19. januar 2017 iAnmeldelse\nPosted in AnmeldelseTags: Casey Affleck, Kenneth Lonergan, Manchester by the sea anmeldelse, niels kristian bonde jensen\n”You dont understand, there’s nothing there”. Lee (Casey Affleck) kigger på sin ekskone Randi (Michelle Williams) med tårer i øjnene. Sammen har de mistet alt. Hun står med et nyfødt barn, hjemme venter en ny ægtemand, og rundt om hjørnet kommer hendes veninde kørende for at hente hende. Lee bliver nødt til at gå. Han stikker hænderne i lommen og går alene videre i den kølige havneby Manchester by the sea.\nDette er en af de få scener i filmen, hvor Lee sætter ord på sin indre konflikt. Man behøver simpelthen ikke mere. Casey Afflecks centrale pragtpræstation taler nemlig sit tydelige sprog gennem hvileløse bevægelser og antydende stirren. Resultatet er et enormt vedkommende og troværdigt portræt af depression og tomhed.\nLees bror er lige død. Han har efterladt sig en 16-årig søn, et stort hus og en fiskerbåd i Manchesters havn. Lee må midlertidigt lægge jobbet som vicevært i Boston fra sig og forsøge at tage ansvar for brorens begravelse. Et ansvar, der føles som en enorm byrde for Lee, der grundet en tragisk hændelse i hans fortid, er flygtet fra kone, hjem og den ubærlige sorg. En sorg Lee bliver tvunget til at bearbejde, da han finder ud af, at han også er blevet valgt som værge for sin unge, faderløse nevø Patrick (Lucas Hedges).\nManchester by the Sea ligner ved første øjekast et tungt og kedsommeligt familiedrama, hvor de højtidelige tematikker og det alvorsfulde skuespil virker som madding i håbet om fangsten af gyldne statuetter i forestående ”Awards Season”. Dog løfter filmen sig betydeligt over denne lidt tørre formular, ved at balancere det seriøse med humor, og ved at forblive tro mod dens karakterer og deres personligheder.[/vc_column_text][/vc_column_inner][vc_column_inner width=”1/4″ el_class=”facts”][vc_column_text]ANMELDELSE AF:\nManchester by the Sea[/vc_column_text][vc_column_text]ORDET SYNES:\nUSA[/vc_column_text][/vc_column_inner][/vc_row_inner][vc_column_text]Det virker således både tragikomisk og utroligt virkeligt, når den unge Patrick SMS´er med gud og hvermand på vej til bedemanden. For som han selv påpeger, har han jo stadig alle sine venner, to kærester og et (grinagtigt rædderligt) rockband, der skal passes. Patricks liv er lige begyndt, og for at overleve må han ligesom sin onkel lukke sorgen inde. Hans åbne, imødekommende og positive facade står i kontrast til Lees tavse indelukkethed.\nKemien mellem de to hovedroller er fænomenal. Den gensidige irritation veksler mellem pinlig tavshed og buldrende mundhuggerier, der på bedste Boston-maner er sprængfyldte med bandeord og opfindsomme fornærmelser. Den gensidige kærlighed vises ikke i tårevædede ”I love you”- omfavnelser, men i små tillidserklæringer. Eksemplificeret i filmens sjoveste scene, hvor Lee går med til at snakke med Patricks kærestes mor, så Patrick kan gennemføre sit første samleje. En mission, der hurtigt bliver forpurret af et genstridigt kondom på værelset og et kvælende mangel på samtale i stuen.\nFilmen retfærdiggør på mange måder sin spillelængde på 135 minutter, om end det hist og her føles en smule unødvendigt med endnu en scene af Lee, der kører hvileløst rundt i det kolde snelandskab. Samtidig kunne man også godt ønske sig yderligere udbygning af Randis karakter, der mere virker som en måde at forklare Lees fortid på end som en egentlig person. Dog er størstedelen af Manchester by the Sea så inderlig, så ubesværet naturlig og så menneskeligt medrivende, at man føler sig en smule sørgmodig, når de sidste billeder af Patrick og Lee på den gamle fiskerbåd, midt i havet, fader ud.[/vc_column_text][/vc_column][/vc_row]


Nyrup afviser indgreb\n*Det er alene arbejdsmarkedets parter, der har ansvaret for at finde en løsning på storkonflikten, fastslog statsminister Poul Nyrup Rasmussen, der afviser et regeringsindgreb. På et møde i går meddelte han LO og DA, at der påhviler dem et "centnertungt" ansvar for at bringe landet ud af den situation, som de har ansvaret for, at landet er bragt ud i.\n"Regeringen kunne ikke drømme om at give dem en flig, som de kan afskrive deres ansvar på," fastslog statsministeren.\nLeder og artikel på forsiden samt artikler på side 4 og 5\nMAI-aftale udsættes efter kritik\n*Den såkaldte MAI-aftale - en international aftale, der skal regulere transnationale selskabers investeringer, bliver udsat på ubestemt tid. Det skrev det britiske dagblad The Guardian fredag efter at have fået adgang til udkastet til en erklæring, som ministrene fra industrilandenes samarbejdsorganisation, OECD, udsender efter deres årlige møde i den kommende uge. OECD-kilder siger til The Guardian, at den såkaldte Multilaterale Investeringsaftale (MAI) tidligst bliver taget op igen i første halvår 1999. Investeringsaftalen er blevet kritiseret for at have som eneste sigte at lette multinationale selskabers muligheder for at operere på tværs af grænser mest, mens hensyn til forbruger- og miljøbeskyttelse ignoreres.\nOpsang til folkeskolen\n*Den radikale undervisningsminister, Magrethe Vestager, anklager folkeskolen for at skabe sociale klienter istedet for at bryde den sociale arv og tage hånd om de svage elever i folkeskolen.\n"Jeg får en melankolsk fornemmelse, når lærere i folkeskolen giver udtryk for, at de allerede i de første måneder præcis kan afgøre, hvem i klassen der får svært ved at falde til," siger Magrethe Vestager til Politiken fredag. Hun vil have en dialog med folkeskolelærerne. I Danmarks Lærerforening er man forundret over kritikken\n"Vi giver ikke op eller optræder magtesløse over for de svage børn. Lærerne ofrer faktisk meget hjerteblod for disse børn," siger formanden Anni Herfort Andersen til Politiken. Undervisningsministeren vil nu tage initiativ til, at barnet og lærerne i fremtiden skal aftale, hvordan skolegangen kan blive til en fornøjelse og ikke en pestilens.\nDe små bliver syge af pleje\n*Et stigende antal småbørn må hospitalsindlægges, fordi de redder sig en infektion i deres vuggestue eller dagpleje. Det fastslår Dansk Institut for Klinisk Epidemiologi (DIKE), der i en ny bog konkluderer, at de trange vilkår i daginstitutionerne går ud over de mindste børn. Formanden for Børnerådet, professor Per Schultz Jørgensen, er rystet over oplysningerne.\n"Det er en skandale, at Danmark - der har en høj dækningsgrad på institutionsområdet - har så store problemer med indholdet i institutionerne," siger han til Politiken fredag.\nFødevarelov er utilstrækkelig\n*Københavns levnedsmiddelstyrelse kritiserer fødevareminister Henrik Dam Kristensens lov om madkontrol for at tage hensyn til erhverveslivet og ikke forbrugerne som var intentionen med loven. Loven vil indskrænke muligheden for at offentliggøre navne på eksempelvis restaurenter, der ikke overholder hygiejne reglerne. Og det mener direktøren for Københavns levnedsmiddelkontrol, Jørgen Højmark Jensen er et tilbageslag.\n"Vi vil sikre forbrugerne, men den nye lov vil man også sikre, at det ikke går udover erhvervslivet," siger han til Berlingske Tidende fredag.\n25 ton olie i de danske farvande\n*Over 25 ton olie har forurenet de danske farvande alene i årets ftre første månder, viser en opgørelse fra Søværnets Operative Kommando (SOK). Olien stammer fra skibe, der tømmer deres tanke i havet. Den olie, der er observeret til havs, har alle gange været let olie, der har ligget i så tyndt et lag på overfladen, at det ikke har været muligt at bekæmpe den.\nJapan poster penge i krisen\n*Den japanske regering vedtog fredag at afsætte 900 milliarder kr. for at få Japans økonomi på ret køl igen. Ryutaro Hashimotos regering håber på, at den store hjælpepakke vil øge det japanske bruttonationalprodukt med to procentpoint de kommende år, og børsen reagerede da fredag også umiddelbart positivt med pæne stigninger. Regeringen vil styrke de offentlige byggerier for den måde at sætte gang i byggeriet men en del af pengene skal også financiere skattelettelser.\nNyrup afviser nedsat arbejdstid\n*Fremtidens børnefamilier kan gå en god fremtid i møde, når det gælder samvær med familie og børn. Men en kortere arbejdstid skal de ikke regne med. Både regering, fagforbund og arbejdsgivere er enige på det punkt.\n"I de unge år kan man give den lidt mere, når man så stifter familie, kan man gå lidt ned i tid, for så igen at trappe op, når børnene er vokset op. Og så til sidst at gå ned i tid igen. På den måde tror jeg, at folk vil blive lidt gladere og yde en bedre kvalitet på arbejdsmarkedet," sagde statsminister Poul Nyrup Rasmussen (S) fredag på en konference om familiepolitik og arbejdsliv i København.\nSF støtter kunstig befrugtning\n*Fredag erklærede det mindretal i SF's folketingsgruppe, der hidtil har støttet forbuddet mod kunstig befrugtning, at de godt vil være med til at sløjfe det, såfremt anonymiteten for sæddonorer ophæves. Regeringen meddelte i går, at den officielt mener, at forbudet skal ophæves. Dermed er er egentlig ophævelse af forbudet mod kunstig befrugtning rykket et skridt nærmere.\nEU underskriver Kyoto-aftalen\n*EU og de enkelte medlemsstater, herunder Danmark, vil onsdag den 29. april i New York underskrive den klimaprotokol, der blev resultatet af FN's store klimatopmøde i Kyoto i december. Underskrivelsen har ikke blot ceremoniel betydning, men er et klart politisk signal fra Europa. Med den hurtige undertegnelse bliver der lagt pres på de mere modstræbende parter i FN's klimakonvention, ikke mindst USA. Ritt Bjerregaard undertegner på fællesskabets vegne. Samtidig ventes den britiske vicepremierminister, John Prescott, at underskrive aftalen som repræsentant for EU's formandskab.\nNorsk regering vil indføre CO2 afgifter\n*Norges regering arbejder med planer om nye afgifter på CO2 og affald og senere deciderede CO2-kvoter til norsk industri for at kunne opfylde landets klimamål. Det sker vel vidende, at det nuværende flertal i Stortinget ønsker andre løsninger, skriver det norske nyhedsbureau NTB.\nBlandt de konkrete forslag er en CO2-afgift på 100 kr. pr. ton CO2 for den del af industrien, som indtil nu har været fritaget, men med kompensationsordninger for den særligt konkurrenceudsatte industri. Samtidig foreslår regeringen en afgift for behandling af affald på 300 kr. pr. ton. Samtidig lægges der op til frivillige aftaler med industrien samt stop for bygning af to nye gaskræftværker.\nKirijenko fortsætter på posten\n*Præsident Jeltsins nye ministerpræsident, Sergej Kirijenko, vandt fredag eftermiddag den sidste og afgørende tillidsafstemning i det russiske underhus. Dermed blev et valg i Rusland afværget i sidste øjeblik.\nGodkendelsen af Kirijenko som ministerpræsident er et stort nederlag for kommunisterne, der råder over en tredjedel af pladserne i Dumaen.\nNyhedsanalyse på side 2\nog artikel side 7\nRøde Kors gidsler frigivet\n*En somalisk militsgruppe løslod fredag de 10 Røde Kors-medarbejdere, de for ni dage siden tog som gidsler. Ifølge norsk Røde Kors var alle udskadte. Løsladelsen skete efter flere dages forhandlinger, og i følge kilder skete det, uden at bortførerne fik udbetalt den løsesum på en million dollar - knap syv millioner kr. - som de havde forlangt. Det var Da'ud-Sippe militsen fra Abgal-klanen, der stod bag bortførelsen, mens løsladelsen blev gennemført med hjælp fra Abgal-klanens øverste leder Ali Mahdi Mohamed. Kilder tæt på forhandlingerne sagde dog, at bortførerne havde fået 50.000 dollar - knap 350.000 kr. - til at dække deres omkostninger.\nDansk delegation til Somalia\n*En dansk embedsmandsdelegation under ledelse af kontorchef Frank Johansen, Udlændingestyrelsen, rejser i weekenden til Somalia, nærmere betegnet Hargeisa, hovedbyen i den del af landet i det nordvestlige, der de facto er løsrevet fra staten under navnet Somaliland. Delegationen skal udrede trådene og forsøge at sætte bro over den forståelseskløft, som opstod, da fire politibetjente den 12.-13. april eskorterede tre somaliere, to kvinder og et barn, til netop dette område - uden at myndighederne der var varskoet om tilbagesendelsen.\nTine Bryld hædres\n*Dansk Retspolitisk Forening hædrer i dag socialrådgiver og forfatter Tine Bryld for hendes omfattende arbejde for rette søgelyset på svagerstilledes vilkår og hendes bidrag til den rets- og socialpolitiske debat. Foreningen hædrer Tine Bryld ved at overrække hende foreningens pris - Kafkatten.\nVeloen kommer til sin ret\n*I stedet for at stille sig op i køen på benzintanken for at hamstre brændstof til bilen, så burde man overveje denne "opfordring til folket," fra en fortrøstningsfuld Velo-forhandler. "80 km. på en liter benzin. Ingen benzin - ingen biler og derfor masser af Veloer." Han spår Veloen samme rennæssance, som under oprøret i Frankrig, hvor veloen var det mest populære køretøj, fordi "den løb tør for benzin, så kunne man bare træde i pedalerne."\nDagen derpå i Belgien\n*Belgierne vågnede i går op til avisoverskrifter, der krævede regeringens afgang, efter at det lykkedes den formodede pædofile børnemorder Marc Dutroux at flygte i tre en halv time. Andre aviser nøjedes med at græmme sig over, at det skandale-ramte Belgien endnu engang kom på alverdens læber efter Dutrouxs flugt fra det belgiske politi. Ministerpræsident Jean-Luc Dehaene og hans regering bliver på tirsdag stillet over for hele tre mistillidsafstemninger fra oppostionen i parlamentet, der slet ikke er tilfredse med, at både justitsminister Stefaan de Clerck og indenrigsminister Johan Vande Lanotte torsdag trådte tilbage midt under flugt-skandalen. Marc Dutroux overmandede en enkelt vagt i retsbygningen i Neufchateau, tog vagtens pistol, spurtede ud på gaden, hvor han kaprede en bil og flygtede. "For meget, det er for meget. Afgang", krævede det fransksprogede belgiske dagblad La Derniere Heure på sin forside. Hele regeringen må gå af - koste, hvad det koste vil, mente avisen.\n"Utilgiveligt!" lød det hen over otte spalter på forsiden af La Lanterne, mens La Gazette skrev "ynkeligt" på sin forside. Det toneangivende dagblad, Le Soir, græmmede sig over, at Belgien igen har gjort sig dårligt bemærket i hele verden.\n"Hvem kunne bare et enkelt øjeblik drømme om, at israelerne ville have ladet nazi-chefen Eichmann flygte? Men i Belgien er den slags muligt. Vi er gjort til grin blot få timer før vores entre i euro-klubben, der kunne have været et triumftog," skrev avisen.\nHenrik Dam KristensenPoul Nyrup RasmussenRitt BjerregaardRyutaro HashimotoSergej KirijenkoTine Bryld\nBerlingske TidendefolkeskolenDanmarks LærerforeningDumaenFNLe SoirOECDLOPolitikenEURøde KorsThe GuardianStortingetSøværnet


Ulla August 2010\nJeg ringer til dig Onsdag formiddag, fordi jeg er begyndt at bløde lidt og har haft små begynder veer om natten. I løbet af dagen blir jeg efterhånden sikker på at det ER veer jeg har. Vi aftaler at du skal komme hjem til mig, når du lige har fået styr på aftaler og familien.\nKl. 17.00 er du hos mig. Du har det hele med, tørklæde, forsyninger, druesukker osv. oven i købet en fin sort note bog, så vi sammen kan skrive i den undervejs.\nVeerne tar til, som timerne går og hele tide er du nærværende og opmærksom på hvordan jeg har det og hvilket stadie jeg er nået til. Du taler til mig og fortæller mig hvor langt jeg er i fødslen. Du får mig til at slappe af og føle mig helt tryg. Vi griner sammen ind imellem det hele. Du spørger mig insisterende om det var en ve, hver gang jeg siger en lyd. Senere fandt jeg ud af at du skrev hver eneste ve ned, med klokkeslæt!! Det er fantastisk at ha det på skrift nu.\nDa veerne er begyndt at blive rigtig kraftige, går du i køkkenet og koger et ingefær udtræk, som vi skal ha med på hospitalet til smertelindring.\nCa. kl. 04.00 ringer du efter en taxa og jeg ringer til fødegangen og siger vi er på vej.\nDa vi er kommet ind på fødestuen kommer jeg i vand karet og du stiller dine medbragte el fyrfadslys op på karets kanter. Ingefær udtrækket hjælper dejligt på min lænd. Jeg kommer op af vandet igen og nu bliver vores samarbejde virkelig intenst. Du holder mig når jeg har behov for det. Du masserer mig og taler til mig. Og du har stadig overblik nok, til at tage billeder ind imellem eller få jordemoderen til det.\nDa det bliver lidt kritisk, og jordemoderen og lægen gerne vil ha at barnet snart kommer ud, kommer du op i sengen til mig og støtter mig og kæmper sammen med mig. Der skal snart ske noget, siger jordemoderen... Overlægen kommer og vurderer, jeg skal hjælpes med en sugekop. Nede fra sengen igen, får du mig til at tro på jeg kan gennemføre fødslen. Du fortæller, du kan se hans hår. At nu kommer han! Og da sugekoppen er sat fast på hans hoved, skal jeg bare presse én gang til, så kommer han ud til os. Nu er klokken 12.14, Torsdag.\nDet er vidunderligt at have ham oppe på maven og du hjælper med at få ham til at sutte. Jeg bliver efter en time kørt over på en anden stue, for at blive syet og imens sidder du med min lille søn på maven og lader ham sutte på din lillefinger.\nJeg kommer tilbage til jer og du blir hos mig, indtil min familie kommer. Efter en masse lange varme knus, går du udmattet og bevæget ud af døren. Jeg er så lykkelig og taknemlig for, jeg havde dig med. Du gjorde fødslen af min søn til en smuk og tryg oplevelse. Dét var en helt fantastisk gave at få. Tusind, tusind tak.\nUlla & Karl Alfred


Badekåben er for stor | Jesper de la Porte Ovesen\nCategory Archives: Badekåben er for stor\nBadekåben er blevet for stor\nHan står foran spejlet i sin hvide hospitalskåbe, den er halvt åben ind til en formløs undertrøje og et par slaskede underbukser. En person stirrer tilbage på ham med blodskudte øjne, han kan ikke engang skelne sin øjenfarve mere, en person som han ikke kender med mærkelige indfaldne kinder, dybe rynker om munden, med knoklede ben, ludende holdning. Lyset er skarpt over håndvaskens spejl, det sidder højere oppe i dag, rummet er større. Der er hvide fliser overalt, fødderne er langt borte i tid og rum, de er kontaktløse og fortabte.\n– Det er ikke mig, tænker han. Det kan ikke være mig. Jeg plejer at være veltilpas og udfyldt.\nEn ting han ikke kan se er maven, eller rettere den knude af angst og håbløshed som fylder den ud. En betonklump af stivnet panik. Uflyttelig. Kroppen skrumper og klumpen vokser i ham.\nHan løfter armen og ærmet glider til side. Underarm, albuebøjning og overarm er blåviolette af nålestik, katetre ind og ud, blodprøver igen og igen.\nHånden griber efter hans egen tandbørste som ligger klar på kruset. Munden er også fremmed, den har en medicinsmag som tandpastaen ikke kan overdøve. Han børster uden om en tand som føles løs. Endnu et tab, endnu et lille skridt mod at blive knogler i en hudsæk. Hånden ryster og kan ikke ramme rigtigt, han støder ind i tanden som er uhyggelig ligeglad. Han opgiver tandbørstningen undervejs fordi den bringer kvalmen frem igen. Og trætheden. Børsten falder ned i vasken. Tilbage i seng, støtte hånden mod flisevæggen. Langsomt. Gribe om sengehest. Sætte sig. Dreje sig. Endelig synker han tilbage i madrassen med hovedet støttet af en kølig pude. Tiden forsvinder for ham: for en evighed siden, eller blot nogle dage siden, sad han med en læge i et depotrum med bækkener, badekåber og håndklæder på hylder, samtalerummet var optaget men det var en nødvendig samtale der skulle afholdes nu.\nLægen var placeret bag et lille skrivebord med en journal foran sig, ellers tomt og uden den sædvanlige computer:\n– Hvordan havde du det da du blev indlagt?\n– Hvordan har du det så i dag?\n– Det går vel meget godt, jeg mærker ikke noget særligt.\n– Du får også morfin, 30 mg fire gange om dagen, men jeg kan se at du har smerter.\n– De er der hele tiden.\n– Du skal have noget mere morfin, vi giver dig 50 mg. Hvor længe er det du har været her nu?\n– Jeg vil tro en måned, deromkring.\n– Seks dage. Vi har skannet dig. Der er nogle opklaringer i dine knogler, så det er ikke mærkeligt at du har forhøjet calcium i blodet, man bliver konfus. Hvad har du fået af medicin derhjemme?\n– Jeg synes at vi skal begynde behandlingen i eftermiddag. Er du ikke enig i det?\n– Hvad betyder det alt sammen, jeg forstår ikke hvad der sker. Opklaring, det lyder meget godt.\n– Opklaring betyder punktvis henfald af knoglemateriale, man kan sige at sygdommen har ædt huller i dine knogler. Har du ikke talt med dr. Bjerring?\n– Det mener jeg ikke.\n– Du har en cancer som vi skal have bugt med. Myelomatose kan ikke helbredes men den kan holdes nede.\n– Det har jeg ikke hørt noget om før.\nHan stirrede frem for sig, lokalet og lægens ansigt tågede ud og ind, gulvet gyngede, han greb fast om skrivebordets kant. En pludselig varme skød op fra maven, mens hans hænder blev iskolde og brystkassen begyndte at ryste. Maven krampede sammen. Lægen fortalte et eller andet uden at ordene bragte nogen klarhed.\n– Er vi så enige om det? Spurgte lægen og så på sit ur.\n– Hvor lang tid har jeg så at leve i. Dør jeg?\n– Med den rette behandling kan du se frem til flere år, vi har nogle patienter der lever med sygdommen i både ti og femten år. Det skal nok gå.\nLægen rakte hånden frem og sagde: – Vi ses i morgen, eller også det bliver nok dr. Bjerring. Du skal aflevere et symptomskema, så vi har styr på bivirkningerne. Døren lukkede sig efter lægen.\nDet gik op for ham at der havde siddet en sygeplejerske ved siden af lægen hele tiden. Lyst hår, buttede kinder, tre kuglepenne i brystlommen og et navneskilt med Hannah. Hun rakte ham en lille blå papseddel med nogle tal på:\n– Her er dine behandlingstider.\nHan greb om hendes varme, tørre hånd. Et menneske som ikke var døende, en blød glat forbindelse til et rask menneske, langt fra død og forrådnelse. Et fællesskab, så længe det ville vare. Hånden lagde sedlen i hans lomme på kåben uden at slippe kontakten. De sad en stund sådan, indtil hun lagde hans hånd tilbage på hans lår og strøg ham over håret: – Sygdommen er hård og behandlingen er hård, men du har en god chance. Og husk at jeg er her, du skal bare kalde, også hvis du kun vil snakke eller har brug for mere morfin. Vi er en specialafdeling, vi har prøvet det mange gange.\n– Jeg vil hjem, sagde han, jeg vil have mine venner, mine børn, kæresten, arbejdet. Jeg har ikke brug for at snakke, jeg vil bare væk.\nHun lagde armen om hans skuldre: – Behandlingen er din eneste chance. Jeg passer på dig, eller Bente gør det, når jeg er væk. Du kan tale med en psykolog eller en præst, hvis du har lyst til det, bare sig til. Men lige nu er afdelingen din hverdag.\n– Jeg har ikke nogen ord eller tanker. De er væk. Der er ikke noget at sige, kun at jeg er bange.\nSygeplejersken tog sit udstyr frem: – Jeg skal anlægge et venflon på dig, det er et perifert venekateter til din behandling.\nDer kom flere behandlinger, de hældte piller i ham og gift i venekateteret, men det går da, tænkte han.\nEn vase med blomster bliver sat på natbordet og han vågner. Lise, hans kæreste er kommet. Lise, den uforstyrlige, som pløjer sig igennem alle problemer, hans klippe.\n– Du ser herrens ud, siger hun, det er noget skidt. Men jeg har noget virkelig spændende at fortælle dig. Jeg rejser til Egypten i en uge, vi skal se på termografier og digitale skanninger og jordradar fra Tutankammons grav. Måske er der nye rum ved siden af, og jeg har fået lov til at være med. Du kan glæde dig til helt friske historier. Jeg rejser nu i eftermiddag.\nLises begejstring er smittende, selv gennem en tåge af smerte og depression. Hun kommer igen om bar en uge, så længe holder jeg i hvert fald, tænker han. Hendes glæde løfter ham altid.\nDe snakker om sygdom og helse og hvor mange ting der er i verden at opdage. Han lukker øjnene bare et øjeblik fordi de bliver så trætte og vågner næste morgen, der er pludselig gået en nat. – Nu er hun i Egypten, tænker han og bliver glad. Der er andre ting i verden end sygdom.\nMen senere på dagen er han igen så udmattet at alting kan være lige meget, bare han får lov til at være i fred for besøg og læger, er han tilfreds, det er tungt at trække vejret og at se på verden. At fokusere er mere end han orker, at holde øjenlågene oppe ligeledes.\nMidt om natten vågner han og kan ikke holde ud at være alene med en sygdom der æder ham op, han ringer på sygeplejersken, som er Hannah. Da hun kommer kan han alligevel ikke sige hvad han tænker, der er ingen ord. – Måske skal du sidde her lidt ved siden af mig, mine tanker kan ikke komme ud.\n– Jeg vil gøre noget hvis du altså accepterer det. Jeg kan blive fyret for det, siger hun, så lov mig at holde mund.\nHan ser i skæret fra vågelampen at hun tager kuglepennene og navneskiltet af og lægger dem på sengebordet. Hun vil gøre noget for hans skyld, det er vel i orden. Han har ligget alene i natten, i den pludselige tavshed som altid følger på hospitalets dage med dens skramlen og råbende stemmer. Hun kan gøre hvad hun vil.\n– Jeg lægger hænderne forskellige steder på din krop og stryger hen over dit æterlegeme, er det ok? Du skal ikke tænke på noget særligt.\nEn berøring kommer, noget varme, – og den knugende følelse i maven bliver mindre massiv. Berøringen flytter sig, smerten er der stadig, men den betyder ikke så meget. Igen flytter den sig og uvilkårligt kommer der et suk ud af hans mund, noget slipper i skuldrene. Varmen er nu inden i ham. Berøringen har bevæget sig op til hans isse, panden der har været rynket, løfter sig.\nEfterhånden bliver berøringen lettere og suger noget af hans nedtrykthed ud, den fordamper ud af hovedets top, bort i universet. Han bemærker at hun ikke berører ham men har hænderne ude i luften, og alligevel er der kontakt, stærkere end før, lettere, en styrke fra en anden verden strømmer ind i ham. Og ind i angsten så den bliver til en blå tåge der ikke gør ham noget.\n– Jeg kan se at det er bedre nu, siger hun efter en halv time. Jeg er færdig for i nat, men kald igen hvis du har behov.\nNavneskilt og kuglepenne er på plads igen, bemærker han da han åbner øjnene. – Ja, det er godt. Endelig kan jeg være i mig selv.\nHun glider ud ad døren og han synker ind i en søvn så sund som den ikke har været i mange uger.\nNæste dag opfatter han for første gang hospitalet omkring sig: folk bliver sygere eller raske og udskrives. Sko træder hen ad gulve, sygeplejersker vandrer frem og tilbage med papirer i hånden og målbevidste øjne. Rengøringspersonaler sniger sig langs væggene med svabere og blikket slået ned, de er ikke vant til at smil fra nogen. De frygter oversygeplejersken som peger på hjørner hvor der ikke er fejet og vasket. De skynder sig med at gøre rent så de kan nå hjem til kaffe og kage og snak med naboerne. Et enkelt smil lyser op som et stjerneskud, resten er sure mopper og snavset sæbevand. Der er kommet klarhed i hans tanker, men efter nogle timer vender smerten og angsten tilbage. Så tænker han på hvad der var sket om natten. Måske kan han finde tilbage til den tilstand. Hvordan var det? En berøring, en varme.\nDer går en time hvor han prøver at huske hvordan det var, – indtil han er tilbage i tilstanden hvor angsten forsvinder og klumpen i maven opløses. Er det et mirakel? I hvert fald kan han selv gøre det, uden Hannahs hænder. Der er opstået en forbindelse mellem ham og noget han ikke kendte før, noget inden i ham selv eller langt udenfor? Det betyder ikke så meget, hovedsagen er at han kan etablere forbindelsen selv, at han kan finde den vej på egen hånd. Han øver sig flere gange hver dag, ikke altid lykkes det, men ofte. De timer hvor han forhen lå og ventede som patient, hvor livet gled forbi uden indhold, er nu udfyldt. Igen kan han sanse og tænke og føle at han lever, skønt han ikke ved hvor længe.\nOmsider er behandlingerne overstået og han sidder igen med lægen, denne gang i et rigtigt kontor med bøger og computer og billeder af lægens familie på skrivebordet. Hannah sidder med sine udskrivningspapirer, og Lise er vendt tilbage fra Egypten.\n– Nu kan vi ikke gøre mere, siger lægen. Du har reageret godt på kemoterapien, helt som forventet.\n– Hvor længe kan jeg leve? spørger han.\n– Det er sjældent at patienter retter sig så flot efter en behandling. Ingen ved hvornår de skal dø, hverken syge eller raske, så det spørgsmål kan jeg ikke svare på. Måske et almindeligt liv, måske ti år, måske et par år. Vi kan ikke forudsige det. Men du har en helt anden styrke nu, kan jeg se.\n– Det har jeg også tænkt på. Jeg er tilstede nu, det er hovedsagen…\nLise har siddet og trippet diskret efter at sige noget, men han kan aflæse hende. Hun bryder ind: – Vi har talt sammen hele formiddagen. Syg eller rask, så vil jeg hellere have ham som han er nu end som han var inden han blev syg, jeg synes at hans øjne lyser. Der er sket noget som ikke har med kemo at gøre. Hvad det er, ved jeg ikke, der er mere liv i ham end nogensinde før. Han er ved at fortælle mig noget om Tutankhamon som jeg har spekuleret over længe. Vi har meget at nå.\nCategories: Badekåben er for stor, Uncategorized | Permalink.


Anne Katrine Sørensen - Anette Guiti\nFri fragt ved køb over 500DKK\nJohn Ryel Jacobsen\nRobert F. Sigvardsen\nLisbeth Kjærsgaard Børglum\nHjem » Anne Katrine Sørensen\nMit navn er Anne Katrine Sørensen, og jeg er autodidakt billedkunstner og skulptør. Jeg bor i Nørresundby med min mand og to drenge. Jeg er opvokset i en lille by på Nordsjælland, hvor jeg helt fra barnsben af har beskæftiget mig med kunsten og det kreative.\nMin mor har introduceret mig for mange forskellige udtryksformer fra maleri og skulpturer til porcelænsdukker og silketryk. Alt dette har givet mig et stærkt fundament og videbegærlighed efter altid at finde nye veje.\nJeg arbejder primært i et eventyrsunivers fyldt med magi og underliggende gru. Eventyr, fabler og myter har altid været en stor inspiration, og jeg bevæger mig som oftest på kanten mellem drøm og virkelighed.\nAlle værker er iscenesat i en anden verden, men med undertoner fra virkeligheden. Mine værker hælder imod det dystre, og jeg prøver at vise hvilken indflydelse vores stressede, elektroniske forbrugsverdeb har på magien i vores liv.\nDer hører en historie til alle værker. Nogle gange er det gamle myter eller legender, der er nyfortolktet. Andre gange er det helt nye historier, der opstår i processen med at skabe værket.\nAlle malerier er akryl på lærred.\nGuiti Sko & Galleri


Måske denne kunne hjælpe ;).\n(15-06-2019, 10:38)ViggoGaming Skrev: Måske denne kunne hjælpe ;).\nJeg søgte på Google, om det var muligt; alle skrev det ikke var?!?!\nJeg håber det fungerer.\n(15-06-2019, 18:21)zacko Skrev: WHAT!?!?!\n16-06-2019, 02:25 (Denne besked var sidst ændret: 16-06-2019, 02:28 af Cronick.)\nDet er præcis dette som deeplyhidden foreslog dig tidligere.\nDu valgte bare ikke at undersøge det han skrev.\nJeg har selv kørt Fedora på min arbejdscomputer i et par år nu, og det er jeg egentlig meget fan af. Da jeg studerede havde jeg også nogle dealbreakers, primært i OneNote og Outlook, som jeg brugte til dagligt. Jeg har aldrig fundet nogen gode alternativer, men udover det, så er der ikke noget jeg savner fra Windows. Desuden kan man have uendeligt meget underholdning i at prøve nye window managers af og den slags.\nDu kan eventuelt bruge Maple til at skrive dine noter i, der kan du fyre formler af, og det er lavet i Java, så det virker under Linux uden problemer.\nNår det kommer til tips, så vil jeg bare sige at du skal lære at bruge din package manager, lad være med konstant at skifte distribution (Du kan installere stort set alt på alle distributioner, det er bare "pakkeløsninger") og så skal du ikke være bange for terminalen. Et godt sted at starte er Linux Mint eller Pop! OS hvor man ikke skal forholde sig til alt for meget lige fra start, ligesom man for eksempel skal med Arch, Void og en masse andre.\nNogle jeg kender har haft meget helt med dette kursus på Codecademy til at komme i gang med at bruge terminalen. Der ser ud til at være mange guldkorn :)\nJeg er stadig ikke selv hoppet på linux vognen, men hvorfor skriver du ikke dine noter i latex? Meget pænere at se på end onenote, og nemt at skrive formler ind. Ellers hent mathpix, der kan du tage et screenshot af en formel, og så laver den det selv til latex, super nemt! Virker på linux så vidt jeg kan huske.


Ringkøbing-Skjern Museums nye strategi : - Landskabet er kulturhistoriens vævestol\n21.1.2016 · Ringkøbing-Skjern Museum\nNæsten hundrede borgere mødte op onsdag aften på Innovest i Skjern til Ringkøbing-Skjern Museums første åbne borgermøde. Her var de inviteret til diskutere og kvalificere det første udkast til museets nye strategi.\nNormalt er en strategi en klar og entydig retningsgiver. Men Suzanne Eben Ditlevsen, LandLabDK præsenterede et forslag, der ikke nøjedes med at udstikke en simpel retning på tværs af de historiske tidsperioder og de mange forskellige besøgssteder. Derimod blev der opridset et overordnet strategisk handlerum for museets arbejde på de mange decentrale afdelinger rundt i Danmarks største kommune.\nI strategien udgør de karakteristiske vestjyske kulturlandskaber “Å, Fjord, Hav og Hede” den strategiske vævestol, på hvilken baggrund kulturhistorien og grundfortællingerne kan sammenvæves til det stof, der udgør den levende historie. For det er landskabet, der afgør de vilkår, som mennesket lever under - uanset om det er Vesterhavets nådesløse bølger eller Skjern Ås frodige enge. Det er landskabet, der gennem tiderne har formet menneskers liv, byers opblomstring, erhvervets udvikling og kulturens tendenser.\nMuseumsdirektør Kim Clausen er meget tilfreds med museets første borgermøde. De fremmødte borgere havde et stort kendskab til museet, og debatten, i gruppearbejdet omkring fire konkrete udviklingsprojekter samt i den fælles debat omkring strategien, var fyldt med værdifulde og interessante input.\n“Det har været en rigtig spændende aften, hvor deltagernes mange konstruktive tilbagemeldinger nu kan inddrages i færdiggørelsen af strategien. Jeg er meget positivt overrasket over, hvor meget borgerne kender til museet, og hvor meget de gerne vil museet. Der kom rigtig mange gode forslag frem, og der var en livlig debat i grupperne, så jeg ville blot ønske vi havde haft mere tid til debat.”\nEt øget fokus på kulturlandskabet giver mulighed for et tættere strategisk samarbejde med Ringkøbing-Skjern Kommunes vision for Naturens Rige. Dels kan museet byde ind med autentiske historiske oplevelser på det oplevelsesøkonomiske område, og dels kan museet, gennem en stærkere vestjysk identitet, bidrage til understøtte den lokale sammenhængskraft.


De britiske meteorologer aktiverer befolkningen\nKommentarer ▼Klimadebat.dk > Nyheder > Offentlige kampagner og oplysningsarbejde > De britiske meteorologer aktiverer befolkningen\nDet britiske meteorologiske institut, Met Office, lancerer en kampagne, som skal aktivere befolkningen til at deltage i klimamålinger. Deltagerne i kampagnen skal udføre en række simple aktiviteter, som kontrollerer resultaterne af klimatiske computermodeller.\nBlandt opgaverne er måling af vindhastigheden ved at blæse sæbebobler op i luften, tjek af vindretningen ved hjælp af et spejl, observation af kondensstriber fra fly, måling af temperatur og fugtighed samt notering af, hvor kold eller varm luften føles.\n”Det er alt samme aspekter, som faktisk er ret svære for os at analysere eller måle med vores standard-målenetværk, så det handler om at indfange nye data, som kan supplere vores eksisterende observationer og fortælle os lidt mere,” siger klimaforsker Mark McCarthy ifølge Terradaily.com.\nSom eksempel nævner han flystriberne. Det skal undersøges, i hvor høj grad de eksisterende vejr- og klimamodeller er i stand til at forudse, under hvilke vejrforhold striberne dannes, og om de breder sig ud til siderne og danner skyer.\nDer er store forventninger til offentlighedens interesse for kampagnen, og der er allerede fordelt 40.000 såkaldte aktivitetspakker til skoler og andre organisationer.\n4. marts 2011, 08:38 0 Kommentarer · 1917 Fremvisninger ·\nDeltag aktivt i debatten om nyheden De britiske meteorologer aktiverer befolkningen:


Trafikstyrelsen udsteder øjeblikkeligt forbud mod sættevogne på jernbanen | Ingeniøren\n8. jan 2019 kl. 13:01 31\nTrafik-, Bolig- og Byggestyrelsen udsendte allerede lørdag en advarsel mod at anvende vogntypen lommevogne ved transport af lastbiltrailere, også kendt som sættevogne. Advarslen kom på baggrund af en orientering fra Havarikommissionen, som lige nu undersøger ulykken på Storebæltsbroen, hvor otte personer mistede livet.\nDen potentielle sikkerhedsbrist i lommevognenes låsemekanisme betyder nu, at styrelsen opgraderer sin advarsel til et egentligt forbud mod al transport på det danske jernbanenet med sættevogne på lommevogne.\n»Forbuddet gælder for alle typer af ’lommevogne’ uanset type af skammel/saddel ved læsning af alle typer af sættevogne. Alle relevante jernbanevirksomheder har d.d. fået direkte besked,« oplyser Trafik-, Bolig- og Byggestyrelsen over for DR Nyheder.\nUtilstrækkeligt med advarsel\nForbuddet er udløst af, at Havarikommissionen sammen med Trafik-, Bolig- og Byggestyrelsen har besøgt operatøren DB Cargo mandag og fundet et »forholdsmæssigt for stort antal fejl« i låsemekanismen efter en række kontrolundersøgelser. Det viser et notat, som TV2 omtaler i dag.\nFejlene vedrører måden, hvorpå sættevognene bliver fastgjort på lommevognene hos selskabet. DB Cargo er den ansvarlige operatør for de godsvogne, der var involveret i ulykken på Storebæltsbroen.\nMyndighederne konkluderer derfor i notatet, at styrelsens advarsel i weekenden ikke er tilstrækkelig.\n»Med ovenstående vil det være tvivlsomt, om TBST (Trafik- , Bygge- og Boligstyrelsens, red.) anbefaling udsendt i weekenden i det hele taget er virksom, da det heller ikke handler om, hvor meget der tjekkes ved fastgørelse, men om det i det hele taget er fastgjort. Dette kan ikke kontrolleres ved visuel inspektion,« lyder det.\nPLUS.Eksperter: Se på svenskerne, når I skal planlægge fremtidens trafik\nPLUS.Mangedobling af CO2-pris skal gøre trafikken grønnere\nJacob Rasmussen 1 år siden\nOg fra den vedhæftede PDF:\nForbuddet gælder indtil [jernbanevirksomhed] har dokumenteret ne-\ndenstående, dog højst 14 dage fra dags dato , jf. § 75, stk. 2 i jernba-\nneloven . Herefter vil styrelsen vurdere om forbuddet skal opretholdes.\nBrian Ryberg 1 år siden\nHvor mange penge ligger der i\nHvor mange penge ligger der i at fremstille en wireløsning til begge sider af lommevognens trailer, omkring kongetappen, som ved brud/træk udløser straksbremsning af toget?\nAndrew Rump 1 år siden\nRe: Hvor mange penge ligger der i\nNok ingen, da lasten allerede på det tidspunkt udgør en fare!\nTanken med kongetappen, er at den holder fast i traileren, så den ikke kan bevæge sig og det vil være noget andet, mere "ekstremt", som fejler først, dvs. at ulykken allerede er sket når kongetappen fejler.\nRe: Fra: http://www\nDet fulde link (Hvis ing.dk's editor da kan finde ud af det): http://www.trafikstyrelsen.dk/~/media/Doku...\nDe hurtige transportvirksomheder, som bruger skamler og sættevogne som faktisk er sikre, burde være kørende igen inden ugens udgang.\nSom daglig motorvejspendler, er det her forbud megatræls. Jeg har ikke brug for flere lastvognstog i myldretiden. Men det er klart at et forbud/påbud er eneste vej frem.\nEr der nogle der kan byde ind\nEr der nogle der kan byde ind med en stigning på risiko for ulykke med en sættevogn, i det forhold om den står i en lommevogn eller og den er spændt efter en sættevognstrækker?\nLogikken siger at det må være farligere med en sættevogn på vejen kontra på skinner.\nMen hvad er ratio mon?\nRe: Er der nogle der kan byde ind\nDet tror jeg ikke man lige sådan kan kvantificere andet end en SPT-analyse (slag på tasken). Hvorom alting er, er det dog relevant blot at spørge er det mere usikkert?\nSvaret er: Der er ikke en eneste dansker der er død ved sammenstød med sættevogn placeret i en lommevogn på de danske spor før 1/1-2019.\nAntallet af danskere der er døde eller kvæstede efter at være ramt af sættevogne på de danske veje før 1/1-2019 er med garanti ikke 0.\nJens Toft-Nielsen 1 år siden\nLås sættevognene fast\nI gamle dage, når vi kørte i DB-biltog ned igennem Tyskland, blev alle 4 hjul på bilen altid låst sikkert fast til togvognen. Måske kunne en vej ud af de aktuelle problemer være at lave lignende regler for sættevogne, så chassisrammen for og akslerne bag låses sikkert fast til godsvognen.\nJens Carsten Hansen 1 år siden\nen wireløsning til begge sider af lommevognens trailer, omkring kongetappen, som ved brud/træk udløser straksbremsning af toget?\nWireløsning på en lommevogn, som;\n1) er udsat for nedbør.\n2) er udsat for frostgrader.\nBehøver jeg at skrive mere, eller hvordan ville du lave et lukket system med wirer, som ikke kan fryse fast?\nEt system med hydraulik ville være langt mere driftsikkert.\nEn fjederpåvirket cylinder, som skal have væsketryk på for at åbne låsen.\nEnden af en stang på låsen, som er synlig, hvis låsen ikke er i indgreb.\nEt håndtag til aktivering, som ved transport er lukket væk i rammen på lommevognen, så ulykker ikke nemt kan aktivere det.\nMan kan så tilføje et system til bremsning af toget, hvis låsen går op.\nJeg kunne også godt ønske mig en sensor i låsen og tilhørende ledningsføring, så lokoføreren ville opdage hvis låsen gik op, men ovenstående burde være nok.\nPeter Johansen 1 år siden\nEr det jernbanetilsynet, der\nEr det jernbanetilsynet, der i princippet er garant for sikkerheden på vort jernbanenet, der har godkendt netop denne transportform på det danske jernbanenet\nDet er lidt ligemeget, hvem der har godkendt transportformen, for den er god nok, hvis systemet fungere - ellers ville den aldrig være blevet godkendt nogen steder.\nMen et eller andet har fejlet, enten hos DB Cargo eller det firma der producere lommevognen - specielt når flere tests fejler (der er lidt uoverensstemmelser: Nogle skriver at allerede da den første test fejlede, stoppede de testen, mens andre og i reporten skriver, at der blev testet på to lommevogne, som begge fejlede og på den tredje kunne de allerede se at der var noget galt med skamlen inden de startede testen!!!).\nDet har du sandsynligvis ret i, men sådan 'spiller klaveret' i risikovurderinger ikke! I det ene tilfælde, kan man som potentielt ulykkesramt, påvirke risikoen ved ikke at køre parallelt med en stor lastvogn i flere minutter, eller måske bare ikke at overhale den, men holde sig 75 m bagved lastvognen på motorvejen. I det andet tilfælde er man bare et 'offer' som ikke kan gøre noget som helst for at påvirke sin sikkerhed! Efter ulykken er der vist blevet meget tomt i togenes venstre side, hvis der ikke er mange passagerer i pendlertogene!\nMichael Jensen 1 år siden\n"De såkaldte lommevogne blev godkendt i Holland til transport i hele EU, oplyser Trafikstyrelsen."\nDet er godt at havarikommision hurtigt har anayseret problemet. Det er rart at der er nogle offentlige myndigheder der derefter har handlet hurtigt og resolut. Lidt kedeligt at analyserne i forbindelse med Hectrorrail's havari ikke opdagede problemet.\nMan har ikke taget\nMan har ikke taget fastgørelsen af trailerne til jernbanevognene alvorligt.\nFra kommentarsporet til videoen om ladning af Carlsberg trailere som Karsten Henneberg lagde op:\nMe too I drive with the cab behind the cylinder... How do you know if the fift wheel is lock without a "toc test"? Is there something you can visually see on the wagon to indicated if its properly lock? (I'm french sorry about my English)\nYou drop in the king pin from above into a round hole. Here is a detailed view from a different wagon: http://www.kombimodell.eu/images/Logbuch/T...\n** It is much less of a risk, with the lock not engaged the trailer can bump around a little, but it can not slide off the plate.**\nHvorfor ikke sætte hastigheden ned og forbyde kørsel i stomvejr?\nNaturligvis skal det fikses at traileren er låst - hvergang.\nMen eftersom hovedbolten sidder i et hul, flytter traileren sig ingen steder, end ikke hvis den ikke er låst, med mindre den bliver løftet opad. Det gør den kun hvis der er en ret stor mekanisk påvirkning.\nSå, indtil problemet med låsen / procedurerne omkring låsen er fikset, hvorfor så ikke tillade kørsel med reduceret hastighed og vindgrænser? Det er da stadig uendeligt meget bedre (læs sikrere) end at sende tusindvis af sættevognstog ud på motorvejen?\nRe: Hvorfor ikke sætte hastigheden ned og forbyde kørsel i ...\nhvorfor så ikke tillade kørsel med reduceret hastighed og vindgrænser?\nVil du tage ansvaret for at definere hastighed og vindgrænse - med risiko for at der sker endnu en ulykke?\nHmm - kan ikke mindes at en trækker har tabt sættevognen ude på landevejen. Link?\nPhilip Raistrick 1 år siden\nSå brug dog erfaringen fra Lastbilerne...\nEnhver der har kørt med disse gardin trailere, ved at de er yderst følsomme for vind.\nHvis i krydser storebælt i hård blæst så vil i kunne se mange af disse der har kastet et par surringsbånd over trailerens tag, for at sikre at den ikke bliver revet fra hinanden. Der er i princippet intet der stiver trailerne af imellem front og bagenden, det er simpelthen bare en lang aluskinne i hver side.\nDertil kommer der tre lodrette bjælke, men disse er flytbare og kan ikke afstive taget.\nAt de så bliver sat på et godstog som kører langt hurtigere end en lastbil samtidig med at de bliver påvirket af enorme trykpåvirkninger når et andet modkørende tog passerer, det forekommer mig underligt.\nAt man så ovenikøbet har en lidt underlig skammel til kongebolten som tilsyneladende ikke virker efter hensigten. En skammel fra en lastbil er naturligvis anderledes da lommevognene bliver læsset med en kran fra oven og en lastbil bakker under sættevognen. Men selve princippet er det samme...\nProblemet kan hurtigt løses ved at surre traileren fast til togvognen, så løber den bestemt ingen steder. Det burde den have været fra starten af! Selvom den er koblet fast med kongebolten, så kan en tom gardin trailer sagtens vride sig ganske meget ved bagenden, også er det bare spørgsmål omkring tid før det går galt. Der er oven i købet også dedikerede surrings ringe/punkter som bruges til færger. Gardinerne, ja de er stadig lige så følsomme som altid...\nDog kun et af uheldene med personskade. Men det sker altså af og til, formentlig af forskellige årsager. Is og sne blev nævnt i det ene tilfælde.\nRe: Hvorfor ikke sætte hastigheden ned og forbyde kørsel i storm\nDet har været diskuteret under andre artikler/indlæg; et vindstød kan godt løfte forenden af en tom, ikke-låst trailer af skamlen, især hvis blæsten har åbnet gardinet.\nMon ikke der menes at flere lastvogne på vejene giver flere uheld ?\nDe som rammes af en lastvogn med tom emballage mellem Tåstrup og Fredericia, er nok ligeglade med, om det skyldes at sættevognen bliver tabt.\nTrafikstyrelsens leder lægger i radioen vægt på at det er kontrollen der skal strammes op. Ikke at lommevogne er permanent dømt ude.\nKan vi antage at\n1. Vogne, som er behørigt låst, faktisk er sikre?\n2. Skamler/kongetappe, som faktist er låst, ikke springer op igen?\n3. Trafikstyrelsen er enige i ovenstående to punkter?\nI så fald skal transportvirksomhederne jo blot indarbejde en ekstra lille ting i deres procedurer og dokumentation:\nGiv sættevognen et ekstra lille løft inden lasteremmene fjernes. Ligesom når man tager i døren for at sikre at den er låst.\nPs. I skal ikke komme og bilde mig ind at folkene på gulvet, som arbejder med de her vogne, ikke er klar over at de ikke altid låser. Det er garanteret bare sådan noget, man ser igennem fingre med, fordi det giver for meget bøvl at reagere på det.\nTidspres svækker sikkerheden\nLæsning og losning foregår i et opskruet tempo, hvor der bliver set skævt til personen, der er grus i maskineret, ved at bruge tid på kontrol.\nSom i andre sager, hvor arbejdsgiveren profiterer på at der bliver set stort på sikkerhedsprocedurer, er det naturligvis arbejdsgiveren, der skal have en klækkelig bøde.\nArbejdsgiveren har det ultimative magtmiddel til at sikre at procedurer bliver fulgt, nemlig fyresedlen.\nAndreas Kirschbaum 1 år siden\nJeg er ikke ingeniør, men det\nJeg er ikke ingeniør, men det undrer mig, at man har accepteret et system uden indbygget redundans. Hvis kongetappen svigter eller ikke er låst, er der alene tyngdekraften til at holde sættevognen på plads.\nI f.eks. luftfartsindustrien er det så vidt jeg ved - som udgangspunkt - ikke muligt, at et svigt i ét enkelt system kan medføre en fatal ulykke.\nLars Jordt 1 år siden\nIndtil problemet er løst\nIndtil problemet er løst kunne man jo surrer trailerne, ligesom der gøres til søs.\nDet kan være interessant om man kan afdække forskelle i sikkerhedsprocedurer, mellem f.eks. DSB og DB Cargo.\nMåske kan der være tale om at man har slækket på procedurerne for at gøre en udbudspris billigere?\nPrivatiseringer og udliciteringer har jo før vist at noget kan gå skævt, når der er ting der konkurrenceudsættes.\nOg ja, det er blot spekulation.\nDet er nok bedre at se på DB Cargo Vs Hector Rail, eftersom DSB ikke kører med gods længere.\nUndskyld jeg ikke fik nævnt Hectorrail.\nTX Logistik havde jeg heller ikke nævnt.\nDSB var vel de oprindelige godstransportører på skinnerne i DK eller?\nDSB var oprindeligt de eneste godstransportører på skinnerne i DK, da de ejede dem.\nDSB Gods blev solgt til Railion 1. Januar 2001.\nDet er sidenhen blevet til først DB Schenker Rail Scandinavia og nu DB Cargo Scandinavia.


Supplement til kommunale rehabilitering ved Neuroform\nKvalitet i gangtræning\nNeuroform er også et supplement til kommunal rehabilitering. Ind i mellem giver det nemlig rigtig god mening, at øge intensiteten i træningen.\nDet kan være fordi du er meget ivrig efter at træne meget (mere end kommunen har ressourcer til!), eller fordi der er behov for en specialiseret indsats.\nEr du indlagt på et kommunalt rehabilliteringscenter, er der mulighed for, at vi kan komme dér, både når det drejer sig om forundersøgelsen , men også i forbindelse med træningen.\nVi samarbejder gerne med din kommunale fysio- eller ergoterapeut\nVi har god erfaring med, at samarbejde med de kommunale fysio- og ergoterapeuter.\nOftest holder vi kontakt med den ansvarlige fysio- eller ergoterapeut på mail eller telefon.\nSå kan vi tale om fælles mål, og evt. fordele nogle af opgaverne omkring træning.\nEl-stimulation af tommelens bøjefunktion\nIkke mindst når det drejer sig om lammelser i den ene arm og hånd, er vi meget opmærksomme på at der skal være høj intensitet i træningen, og frem for alt hyppig træning. Der skal 1000-vis af repetitioner til!


| DMT Årgang 52 (1977-1978) nr. 06 - side 234-235\nDe fem værker har ikke meget andet tilfælles end være tiltænkt et orgel af en slags. Der er derfor ingen speciel grund til at sammenligne dem, ud over hvad det rent spilletekniske angår (og det skal jeg ikke gøre mig alt for klog på). Omtalerne følger i kronologisk orden, det ældste først.\nIb Nørholm, Forespørgsler - Overtalelser, op. 49 (1970). Stort orgel med to hovedværker (formentlig hovedværk og brystværk), rygpositiv med tremolo, og pedal, desuden tremolo og svelle på »2. hovedværk« og talrige koblinger. Varighed: 12'. Den udøvende må have en lang lineal ved hånden. Stykketsbesynderlige titel bliver efterhånden som man lærer musikken at kende, mindre besynderlig. Den er et indtrængende studie i gentagelsernes dialektik. De uendelige gentagelser af stadig nye elementer i den bredt anlagte stigningsform irriterer og ægger; man forsøger at forstå, hvad de skal til for - forsøger måske at tillægge dem en betydning - og ender med at sidde tilbage med to tolkningsmuligheder: forespørgsler og overtalelser, Spørge-Jørgen og Pegefinger-Lårs. Begge fører deres kamæleonagtige tilværelse i partituret; man er aldrig helt sikker på, hvem man har for sig. Tempoet er ilsomt og sværhedsgraden høj. Hvis et kirkerums traditionelle akustik tages med i betragtning, er der noget svimlende ved denne musik. En sand udfordring til både udøver og lytter.\nKarl Aage Rasmussen, Antifoni (1973). Tilegnet Peter Maxwell Davies. Moderat stort orgel med hovedværk, brystværk og pedal og et sæt frie kombinationer. Regi-streringsanvisninger ved Poul Ruders. Varighed efter mit skøn: 7'-8'.\nDet antifonale kommer til udtryk i de meget hyppige skift mellem manualer og registreringer. Musikken »kører løs« med få hvilepunkter, men med mange små ophold. Der sættes bestandig noget i gang, og der brydes lige så ofte af. Der er ikke noget opsigtsvækkende i de elementer, som musikken er sammenstillet af; men de kombineres på en måde, der fremmedgør dem over for hinanden. Det er antydningernes og de halve tilståelsers sprog. Det sprog har Karl Aage Rasmussen talt før, og for mig at se med større held. Jeg kan ikke frigøre mig for fornemmelsen af noget krampagtigt ved denne musik. Den forekommer mig også uidiomatisk. Vist kan den spilles, men det vil være frygtelig kompliceret, og jeg tror, at det hele var lykkedes bedre, hvis den var foldet ud for et instrumentarium, som komponisten er mere fortrolig med.\nSven-David Sandström, The Way (1973). Tilegnet Erik Lundkvist. Stort orgel med mekanisk traktur, tre manualer og pedal, alle med rør-, labial- og alikvotstem-mer. Varighed: ca. 10'.\nMan kan ikke danne sig nogen rigtig forestilling om denne musik ud fra noderne. Nodetegn og varighed er ganske vist entydigt noteret; men der spilles hele vejen med ganske mange halvt udtrukne registre, som giver en, naturligvis tilsigtet, uberegnelig interferenseffekt. Dertil er den rytmiske struktur så kompliceret, at selv komponisten i en note medgiver, at en eksakt tolkning er umulig. Hvad jeg kan se er, at stykket er umådelig svært at spille, og jeg skal ikke udelukke, at det lyder spændende; men jeg kan ikke danne mig en klar forestilling om, hvordan det vil lyde.\nPelle Gudmundsen-Holmgreen, Mirror ffl (1974). Tilegnet Jesper Jørgen Jensen. Stort orgel med hovedværk, brystværk med svelle, rygpositiv og pedal; kan dog også - ved en medspillende registrants hjælp -spilles på t malualer og pedal. Til udførelsen kræves lodder. Fire satser, total varighed: 14'. Musikken filtreres i princippet gennem de samme 21 toner i symmetrisk anordning, som komponisten introducerede i Spejl for orkester (1973). Overensstemmende med orglets væsen klinger tonerne dog oftest i flere oktaver og ikke sjældent med mixturer, men alligevel altid sådan, at den fikserede tonehøjde er den dominerende. Et sted krænges toneanordningen ud i en slags hulspejl med samme symmetriakse, men med intervallerne omvendt placeret, så at de største ligger i midten og de mindste i yderregistrene. Rytmikken er noteret optisk efter tempostreger; dog kan man »i mindre grad afvige fra præcision i forhold til tempostregerne«, blot forkortelser og forlængelser fremtræder så regelmæssigt som muligt. De fire satser taler hver sit sprog inden for de asketisk afstukne rammer. Intet i dette værk synes at være instrumentet fremmed; den tilgrundliggende ide (som stammer fra et orkesterværk) er foldet ud orgelmæssigt på en måde, der må kunne glæde både udøvende og lytter.\nBent Lorentzen, Triplex (1974). Stort orgel med hovedværk, brystværk, rygpositiv og pedal. Registre-ringsanvisninger ved Knud Vad og komponisten. Varighed: 9'45"".\nTitlen er gådefuld og kan her ikke forklares nærmere (hvis ikke den hentyder til de tre manualer). Musikken er noteret optisk, ikke blot hvad rytmen, men også hvad tonehøjderne angår. Omkring fem linjer, der repræsenterer hver sit c - fra C til c' "" - er tegnet pile, cirkler, kasser m.v. skraveret på en måde, der viser, på hvilket manual, eller pedal, det noterede skal udføres. Resultatet er et grafisk meget kønt udseende partitur. Unøjagtigheden i tonehøjdenotationen har komponisten dog ikke selv kunnet affinde sig med; meget ofte skrives med noder under partitursystemet, hvilke tangenter han faktisk ønsker trykket ned. Hvorfor egentlig forskrive sig til optisk notation, når nodesystemet dog må træde hjælpende til? Konsekvent er det da i hvert fald ikke. - Klangindtrykket leder tanken hen på elektronisk musik, som orglet jo pudsigt nok er særlig egnet til at imitere. Det er snart mange år siden Ligeti viste os, hvordan man får det til gøre det - og det er ikke så nemt at forny tricket, dvs. at følge sporet uden at virke eftersnakkende. Bent Lorentzens stykke er et essay i denne teknik. Måske er det ikke musikalsk vanvittigt spændende, hvad der foregår, men det er klangrigholdigt, og der spilles instrumentteknisk på et mere varieret repertoire end det, som Ligeti lagde frem.


Derfor skal du som bilforhandler bruge en ekstern selvanmelder - Bil & Motor\nSom bilforhandler vil du sikkert gerne bruge tiden på det, du er allerbedst til, nemlig at sælge biler. I stedet kan du risikere at skulle bruge en masse tid på at værdifastsætte biler for at beregne deres registreringsafgift korrekt. Det kan være enormt uoverskueligt, risikofyldt og besværligt at sætte sig ind i de stigende komplicerede regler og retningslinjer på området. Byrden af administrativt arbejde vokser og ikke uden grund bakker flere og flere bilforhandlere ud af deres selvanmelderordning. Der er heldigvis hjælp at hente, hvis du som bilforhandler står i samme situation. I denne artikel kan du læse mere om fordelene ved at bruge en ekstern selvanmelder til værdifastsættelse bil.\nAt sætte professionelle til at stå for at beregne og håndtere værdifastsættelserne og registreringsafgifterne har den store fordel, at det skaber langt mindre besvær for dig som bilforhandler. En ekstern selvanmelder er ekspert i korrekt afgiftsberegning og har helt styr på den gældende lovgivning. Det er ikke uden grund, at Dansk Motor Finans efterhånden er et kendt navn blandt bilforhandlere i Danmark. Firmaet hjælper nemlig mere end 650 bilforhandlere med at værdifastsætte køretøjer og er den største eksterne selvanmelder. Dansk motor Finans går i front, når det handler om gennemsigtighed, enkelthed og digitalisering inden for beregning og håndtering af registreringsafgifter. Samtidigt har de udviklet et lettilgængeligt onlinesystem, som gør dagligdagen lettere for jer, da alle i forretningen kan tilgå de forhåndsvurderede værdifastsættelse på bilerne i jeres arkiv. I systemet kan I alle oprette biler eller acceptere registreringsafgifter. Selvom Dansk Motor Finans står for alt arbejdet, modtager I selvfølgelig stadig den officielle kvittering for Dansk Motorregister.\nSelvfølgelig kan du vælge selv at stå for værdifastsættelserne, men vælger du det, kan du måske være bekymret for, om du får lavet beregningerne korrekt og kan risikere at hæfte for en regulering af registreringsafgiften. Særligt hvis du har en forretning i vækst med et stigende antal biler, kan det føles som en helt uoverskueligt risiko at stå med. Hvis du vælger en ekstern selvanmelder som Dansk Motor Finans står du som bilforhandler slet ikke med nogen bekymringer om, om du får beregnet afgifterne på bilerne korrekt. Som ekstern selvanmelder tager Dansk Motor Finans risikoen på sig, og skulle den beregnede afgift være forkert, hæfter du ikke for det. Det gør Dansk Motor Finans. Firmaet har dog en så stor ekspertise og erfaring inden for området, at deres fejlmargin er minimal.


Kobber i grisefoder gør bakterier resistente over for antibiotika | Ingeniøren\nKobber i grisefoder gør bakterier resistente over for antibiotika\nBrugen af kobber i grises foder skaber superbakterier, der er resistente over for antibiotika. Kobberet spredes med gyllen og giver en høj koncentrationen af kobber i den danske landbrugsjord, som ikke forsvinder så let.\nAf Freja Czajkowski 16. nov 2010 kl. 10:23 16\nSuperbakterier der er resistente over for antibiotika spreder sig i de danske svinestalde og marker, fordi landmændene putter kobber i grisenes foder.\nKobberet bliver brugt for at forebygge diarre blandt smågrisene. Det betyder, at dyrene vokser hurtigere, men når gyllen spredes ud over de danske marker, kommer en del af kobberet med.\nDer er både dokumentation for, at koncentrationen af kobber er stigende i den danske landbrugsjord, og at det skaber bakterier, der er modstandsdygtige over for kobber. Det nye er, at forskere på Københavns Universitet kan vise sammenhængen mellem resistens over for kobber og resistens over for en række antibiotika.\nForskerne kom frem til resultaterne ved at bruge en ny metode, der måler DNA-dannelse i jordbakterier. Ved at sammenligne bakterier i normal jord med bakterier i kobberforurenet jord viste det sig, at sidstnævnte gruppe havde en større resistens mod antibiotika som vancomycin og tetracyklin. Især vancomycin spiller en vigtig rolle i behandling af bakterieinfektioner i mennesker.\nForskerne ved endnu ikke, hvor meget kobber der skal til for at skabe de resistente bakterier.\n»Foreløbig har vi testet jord med et indhold af kobber, der er højere end i almindelig landbrugsjord. Nu vil vi gennemføre forsøg ved lavere koncentration for at afklare, hvor meget kobber der skal være i jorden, før der begynder at opstå antibiotikaresistens. Det er relevant at få afklaret, da udbringning af gylle medfører, at koncentrationen af kobber i dansk landbrugsjord stiger omkring to procent om året,« siger lektor Ole Nybroe fra KU til Jyllands Posten.\nReglerne for hvor meget kobber, landmændene må blande i foderet, bliver fastsat af EU, men med de nye resultater mener professor Frank Møller Aastrup fra DTU, at der skal ses kritisk på brugen af kobber i landbruget.\nHan har selv studeret konsekvenserne af brugen af kobber og andre metaller i foderet.\n»Denne del af resistensproblemet kan imidlertid løses forholdsvist hurtigt, hvis man simpelthen holder op med at blande kobber i foderet. Anderledes forholder det sig med de modstandsdygtige bakterier, der spredes ude på markerne. Der er ingen dokumentation for, at de kan overføres fra landbrugsjord til mennesker. Omvendt vil disse modstandsdygtige bakterier blive ude i miljøet i mange, mange år, fordi kobber i jorden falder umådelig langsomt,« siger Frank Møller Aastrup til Jyllands Posten.\nEn pointe som lektor og projektleder Kristian Brandt fra KU er enig i:\n»Modsat antibiotikarester bliver kobber ikke nedbrudt, men fjernes ekstremt langsomt fra jordmiljøet. Derfor kan spredning af kobber fra svineproduktionen og planteavlen have langvarige konsekvenser for forekomsten af antibiotika-resistente bakterier i naturen.«\nEmner : ForureningMedicinDyr\nKraftværker vil også have gylle 31. maj 2010\nDanske landmænd kan frit sprede farligt slam på markerne 30. sep 2010\nSygdomsbakterier henter antibiotikaresistens i vores tarme 24. okt 2010\nDanske forskere: Vi frygter svinebakterien smitter gennem mad 22. okt 2010\nMinister i angreb på forskere: Kamp mod svinebakterier er i fuld gang 25. okt 2010\n#1 Jesper Ricardo Damgaard 16. november 2010 - 10:52\nØøøh, hvad nu ?\nSkal vi så aflevere vore madrester hos produkthandleren ?\n#2 Boe Jørgensen 16. november 2010 - 11:00\nMan kan forsøge at gøre grin med alt\nI Jespers tilfælde forklarer vedhæftede foto måske en hel del. Men for os som allerede er smittet med resistente bakterier fra en svineproduktion som kun eksisterer fordi 50 % af indtægterne stammer fra direkte tilskud fra skatteyderne i EU. Så er det en anden og mere alvorlig sag. Kobberet tilsættes jo hovedsageligt fordi smågrisene bliver "taget fra" moderen før de har opbygget et immun forsvar.\n#3 ole olsen 16. november 2010 - 11:07\nStop med at æde svin\nEndnu en god grund til at forbrugerne stopper med at spise gris\n#4 torben christensen 16. november 2010 - 11:16\n"og giver en høj koncentrationen af kobber i den danske landbrugsjord, som ikke forsvinder så let." Det gør den heldigvis heller ikke uden kobberholdigt gylle.\n#5 Torben Worm 16. november 2010 - 11:20\nRe: Stop med at æde svin\nHvis vi alle alligevel skal være muslimer - så er det snart slut med grisene.\n#6 Masood Jaffari 16. november 2010 - 11:58\nJøder spiser heller ikke svin! haha Nu kan man argumenter at det er en løsning hvis man hold op at spise svin.(muselimfobi). :)\n#7 Jesper Ricardo Damgaard 16. november 2010 - 12:11\nRe: Man kan forsøge at gøre grin med alt\nJa, gu´kan man da gøre grin med alt, derfor også dette smukke kontrafej. Folk uden humor burde søge hjælp.\n#8 Steen Jensen 16. november 2010 - 12:28\nJa, tænk bare på den irske komiker Dave Allen og hans "angreb" på den katolske religion. :-)\n#9 Allan Astrup Jensen 16. november 2010 - 12:37\nKobber er mange ting\nDet er jo ikke kobberledninger grisene får i foderet. Ville det ikke være en ide, om journalisten nævner, hvilken kobberforbindelse grisene udsættes for og hvor meget? Kobber er et livsnødvendigt spormineral, men der skal ikke meget til før det er giftigt. Jeg formoder derfor, at der er meget lidt af kobberforbindelsen i foderet, ellers skader det grisen. En del kobber akkumuleres også i grisen - ikke alt ender i gyllen. Det må være meget begrænset, hvad der ender i jorden, hvor kobberet normalt ikke vil være særligt tilgængeligt. Kun kobbersalte af stærke syrer og komplexer vil normalt være vandopløselige. Hvis kobberet var mere tilgængeligt kunne der sikkert ikke dyrkes planter på jorden, i så fald var der jo ingen ide i at ydnytte gyllen som gødning. At de resistente bakterier skulle følge kobber og have en lang levetid i naturen, lyder mærkeligt. De skal have noget at leve af, og det organiske stof i gyllen omdannes/nedbrydes jo hurtigt. Ved man overhovedet om bakterierne kan eksistere i gyllen, der har et andet miljø en tarmen. En mulig udsættelse af mennesker for bakterierne vil så vidt jeg kan se kun kunne ske ved slagtning og spisning af inficeret kød. Hele historien virker meget underlig og dårligt forklaret/dokumenteret.\n#10 Jesper Ricardo Damgaard 16. november 2010 - 12:41\nJa, man kan også opfordre udlændinge om at lære dansk gramatik, før nogle skal pådutte mig at jeg ikke må nyde en lille pølse, med eller uden kobber !\n#11 Steen Jensen 16. november 2010 - 12:54\nHvad med alt det kobber mennesket indtager via. drikkevandet (kobberioner fra vandrør) og som havner i spildevandsanlæg ?\n#12 Søren Rosendal Jensen 16. november 2010 - 13:07\nRe: Kobber er mange ting\nHele historien virker meget underlig og dårligt forklaret/dokumenteret.\n@ Allan Så prøv og læs den igen!\n#13 Inga C. Bach 16. november 2010 - 14:32\nEr jord i sydeuropa testet?\nSiden 1800-tallet har vinbønder og frugtavlere (incl. de økologiske) sprøjtet med kobberholdige pesticider for at bekæmpe svampesygdomme i afgrøderne. Har man mon undersøgt bakterierne i jorden i sydeuropa?\nKobberholdige pesticider har været forbudt i Danmark i årevis. Hvor er der mon mest kobber i jorden - i en fransk vinmark eller en gylleforsynet dansk kornmark?\n#14 Peder Wirstad 16. november 2010 - 14:44\nDe mest talrige bakterier i jord er streptomyceter, der samtidigt er leverandører af over 75 % af alle vore antibiotika, bl.a. de to nævnte. (Alle, der ender på "mycin" plus mange flere).\nDet er velkendt, at netop disse bakterier er meget krævende med hensyn til mikronæringsstoffer - som bl.a. er kobber - så hvis der bare konstateres flere bakterier - uden hensyn til art - der er resistente mod vancomycin og tetracyklin, så er det muligvis forklaringen, idet en bakterie, der producerer et antibiotika, selvfølgeligt selv er resistent mod det.\nSå lad os få nogle flere detaljer, så artiklen også kan være til glæde for de (få?) af os, der er fagligt og interesseret - og ikke bare interesseret i skyts til en hetz.\n#15 Jesper Foldager 16. november 2010 - 16:11\nRe: Hvilke bakterier?\nJeg er fuldstændig enig i at der mangler detaljer!\n"Forskerne kom frem til resultaterne ved at bruge en ny metode, der måler DNA-dannelse i jordbakterier."\nHvad har de målt? Jeg går ikke ud fra at det er selve replikationen, selvom det mere eller mindre er det der står. Er vi ude i metagenomics, eller hvad taler vi om?\nDer er i forvejen massere af resistente bakterier i jorden. De fleste steder findes der endda bakterier som kan gro på antibiotika som den eneste kulstofkilde. Heldigvis er de fleste af disse resistente bakterier ikke patogene.\nHvis kobber blot forvrider fordelingen af jordbakterier, så er det knapt så alarmerende... Men hvad er det der sker? Ingeniøren burde ikke være så overfladisk!\n#16 Inga C. Bach 16. november 2010 - 16:42\nOle Nybroe og Kristian Brandt er er ansat på Institut for Jordbrug og Økologi på KU-LIFE.\nMin kollega Rikke har været så venlig at linke til den videnskabelige artikler i den pressehistorie, som hun har skrevet. http://www.agreco.life.ku.dk/Nyheder/2010/...