Uriasposten » Blog Archive » Lars Qvortrup: Danmarks Radio og arbejderkampen (1977)\nLars Qvortrup: Danmarks Radio og arbejderkampen (1977)\nDanmarks Radio virkede nu som tidligere alt for borgerlig for revolutionære kommunister, og derfor var DR som institution i 1970erne mål for universitetsmarxisternes vrede. De fik som bekendt magten, og har siden kæmpet for at bevare DR’s ‘uafhængighed’.\nÅret er 1977. Lars Qvortrup, der efter et professorat ved Institut for Litteratur, Kultur og Medier (Syddansk Universitet), i dag er rektor for Biblioteksskolen, udgav kampskriftet Danmarks Radio og Arbejdskampen – som en nummer i skriftserien Bidrag (Bevidsthedssociologisk Tidsskrift).\nI indledningen forklares, at DR’s dækning af benzinchaufførernes strejkekamp i november 1976 undertrykte “den danske lønarbejderes kamp mod den kapitalistiske krises virkninger” – DR forsinkede revolutionen så at sige, og denne – ‘borgerlige presses hetz’, gav ham motivation til at forny debatten om venstrefløjens mediestrategi. Bogen blev på 170 sider.\nHerunder en række citater fra første halvdel – det hele kører i samme rille.\n“Bogen henvender sig til tre grupper. Den henvender sig til grupper på venstrefløjen, som forsøger at etablere en socialistisk mediepolitik. Den henvenser sig til de socialistiske medarbejdere i DR, som under meget vanskelige betingelser forsøger at yde deres bidrag til kampen for socialismen. Og den henvender sig først og fremmest til de grupper af socialistiske arbejdere, som under indtryk af den voksende krise for kapitalismen kvalitativt og kvantitativt har udvidet den anti-kapitalistiske kamp, og som herunder konkret har erfaret, at også de “neutrale” institutioner radio og tv er vægtige modstandere.\nBogens hovedsigte er at nedbryde nogle illusioner om kampen om eller mod DR. Det fremgår meget tydeligt af analysen af behandlingen af benzinkonflikten, at nyhedsdækningen bevæger sig indenfor temmelig vide rammer: fra den “korrekte” behandling i begyndelsen af konflikten til højrefløjshetz, manipulationer og løgnagtigheder. Men det fremgår også, at hele dette spektrum hviler på ét gennemgående standpunkt: totalkapitalens standpunkt. Selv den mest “neutrale” nyhedsudsendelse er således, set fra et arbejderklasse-standpunkt, manipulatorisk.” (s. 3; I. Indledning)\n“… bogen har også forsøgt at drage politiske konsekvenser af analysen. Her har den forsøgt at blive ved med at være konkret… Det konkrete udtrykker sig både i praktiske anvisninger på hvordan man som part i en social konflikt forholder sig til DR…” (s. 3; I. Indledning)\n“Analysen af strejkekampen og DR omfatter følgende punkter: For det første gennemgås benzinkonflikten og DR’s behandling af den: Vi vil se at DR vurderer begivenheder ud far den industrielle kapitalists standpunkt og ikke ud fra et arbejderstandpunkt; konsekvensen heraf er, at udgangspunktet ikke er at samfundet er et klassesamfund og at samfundsmæssige konflikter har deres rod heri; tværtimod er DR’s udgangspunkt, at producenterne – kapital-ejere, funktionærer, arbejdere – er en gruppe ligestillede mennesker, som har en fælles opgave i at producere varer… For det andet vurderer analysen, hvilke indvirkninger på en strejkekamp, denne form for reportage har; og vi vil se, at når det drejer sig om strejker som benzinchaufførernes – som ikke er kampvante – har DR’s virkelighedsfordrejning stor effekt: DR bliver en vigtig faktor i kampen mod arbejderklassens interesser.\nAnalysens tredje punkt tager udgangspunkt i spørgsmålet, hvordan man imødegår det ideologiske pres, som bla. DR skaber: Gøres det i et forsøg på at oplyse DR’s medarbejdere om deres reelle fuktion [funktion] og i radiorådetsarbejdets bestræbelser på at fastholde DR på dens “neutrale og alsidige spor”. Eller er det mere relevant at skabe alternative kommunikationskanaler og arbejde på at nedbryde DR’s troværdighed? Før vi besvarer disse spørgsmål må vi forklare, hvorfor DR fungerer som den gør. Er årsagen korrupte journalister, dvs. medarbejdere der mod betaling eller udfra borgerlig politisk overbevisning laver manipulerede udsendelser; er årsagen evt. det borgerlige pres som radiorådet udsætter medarbejderne for? eller må årsagen snarere placeres i DR’s kapitalistiske “natur” – dvs. i at DR er en statsradiofoni som af selve den grund må tjene totalkapitalens interesser…” (s. 4f; I. Indledning)\n“Analysen når frem til, at det er den anden forklaringstype, der er den korrekte. Derfor vil den sidste del af bogen her koncentrere sig om at gengive erfaringer far de sidste års arbejderkampe; erfaringer om hvordan man kan etablere en modoffentlighed, og erfaringer om hvordan man – hvilket kan lyde paradoksalt – kan dreje den ideologiske hetz fra de borgerlige aviser og DR fra at virke nedbrydende på strejkekampen til at virke stimulerende på kampen; stimulerende for dem, der strejker, men også stimulerende for dem, som strejken “går ud over”. De københavnske pædagogmedhjælperes aktion i begyndelsen af 1977 er et godt eksempel på dette.” (s. 5; I. Indledning)\n“Med afsluttende melder problemet sig: Den “korrekte” strategi er den strategi, som opbygger alternative offentlighedsformer og som nedbryder DR’s troværdighed; men klassekampen i Danmark er ikke så udviklet, at denne strategi i sin fulde konsekvens er mulig for øjeblikket. Det ville være katastrofalt at trække sig ud af kampen om DR, thi alternativerne er ikke opbygget, og DR’s troværdighed er (endnu) ikke nedbrudt. Spørgsmålet bliver derfor, hvordan de to strategier kan bringes til at supplere hinanden; thi problemet med kampen i radiorådet og indsatsen for at lave de udsendelser, som i størst mulig udstrækning opfylder venstrefløjens behov er, at man dermed nemt kan komme til at styrke DR’s anseelse: DR kan åbenbart gøres bedre; DR er åbenbart værd at slås for. Der vil blive givet nogle forsøgsvise svar på disse spørgsmål og der vil først og fremmest blive lagt op til en intensiveret og præciseret diskussion af disse problemer.” (s. 5; I. Indledning)\n“Går vi nærmere på den pågældende udsendelse, vil også denne antagelse blive dementeret. Når DR endelig sender for alle, så er funktionen ikkke at “oplyse og forklare”, men at tilsløre virkeligheden og ved hjælp af fordrejelser og udenomssnak at berolige og passificere lytterne.” (s. 9; II. Danmarks Radios verdensbillede, 2. DR’s verdensbillede og ideologiske funktion, 2.b. DR fungerer illusionsskabende og beroligende. Analyse på baggrund af et interview med en lektor i udenrigshandel om handelsbalancen)\n“At gøre videnskaben værdifri og netop at gøre den borgerlige videnskab til den neutrale videnskab er i virkeligheden en bekræftelse på analysen ovenfor, hvor vi konstaterede at “vi alle sammen er ens”, tilhører “en stor familie” og har interesser som er identiske med totalkapitalistens, ifølge DR.” (s. 12; 2.e. DR påstår, at borgerlig videnskab er lig med neutral videnskab)\n“At den borgerlige presse valgte åbenlyst at deltage i kampen på kapitalistklassens side kunne man have forventet. Til gengæld ville strejken vel få en fair behandling i DR, som jo er den danske befolknings neutrale og upartiske statslige nyhedsmedium? Nej! I DR blev strejken behandlet på samme facon og lige så ensidigt som i den borgerlige presse. De første par dage blev strejken nok gengivet som en lønkamp: Man oplyste om baggrunden i lønforhold og om forbindelserne til augustforliget. Men i begyndelsen af ugen, dvs. fra mandag d. 22/11 sket der en ændring: Fra nu af blev strejken analyseret som en kamp mellem chaufførerne og den danske befolkning, i hvilken chaufførerne var ballademagere…” (s. 19; III. Chaufførstrejken, 1. Aktionens forløb, 1.c. Presset fra Danmarks Radio)\n“Den borgerlige presse kæmpede på kapitalens side. DR kæmpede på kapitalens side. Til gengæld ville chaufførerne vel få støtte fra arbejderregeringen? Thi sådan kalder man jo en regering som den socialdemokratiske mindretalsregering, som sad i november 1976. Nej! Også den socialdemokratiske regering kastede sig ind i kampen på kapitalens side.” (s. 20; 1.d Presset fra den socialdemokratiske regering)\n“Den borgerlige presse kæmpede på kapitalens side. DR kæmpede på kapitalens side. Socialdemokratiet kæmpede på kapitalens side. Men stadig væk havde benzinchaufførerne én magtfuld støtte, nemlig fagbevægelsen… Tilsyneladende var fagbevægelsens kamp således dikteret af benzinchaufførernes konkrete interesser; fagbevægelsen skulle altså være et decentralt system i hvilket toppens handlinger er dikteret af de kæmpende arbejdsgruppers ønsker! Sådan forholder det sig ikke, som bekendt, og sådan ville det ikke kunne forholde sig med en fagbevægelse i dagens Danmark. En fagforening er en salgsforening for varen arbejdskraft, hvilket for det første betyder, at fagforeningen aldrig vil kunne overskride det kapitalistiske system; tvært imod er kapitalismen fagforeningens forudsætning…\nVi kan altså resumere: Fagbevægelsen vil aldrig kunne gå med i antikapitalistiske aktioner; fagbevægelsen vil ikke kunne radikaliseres til at blive en revolutionær organisation.“ (s. 22f; 1.e. Presset fra fagbevægelsen)\n“Overholder disse stærkt ensidige udsendelser Publiceringsreglerne? Publiceringsreglerne blev skrevet i 1964 og på Radiorådets vegne underskrevet af den daværende formand for Radiorådet Peder Nørgaard; de fungerer som præcisering af Radioloven for “Danmarks Radio’s nyhedstjeneste incl. Aktuelt Kvarter og TV-aktuelt”, som det hed dengang, og de gælder fortsat.\nI disse regler understreges radios og fjernsyns forpligtelse ‘til at udbrede korrekt, objektivt, nøgternt og alsidig nyhedsstof.’ Begrundelsen er, at ‘Danmarks Radio er en offentlig institution, der ikke som sådan kan tage stilling til kontroversielle spørgsmål’, hvorfor ‘forsøg fra udenforståendes side på at påvirke nyhedsformidlingen skal afvises.’… Thi ‘en neutral vurdering af det sande og de væsentlige [spørgsmål at stille] er det mål, der bør stræbes efter.’\nEr disse krav i Publiceringsreglerne blevet overholdt? Det afhænger selvfølgelig fuldstændig af, hvordan dette neutralitetspunkt defineres. Men det er ikke noget, et frit stillet Radioråd kan komme og definere; thi Publiceringsreglerne er ikke et tomt kar, som man kan fylde et hvilket som helst indhold i; faktisk har Publiceringsreglerne på forhånd defineret sit eget neutralitetspunkt.\nFor det første bygger Publiceringsreglerne, i og med at de overhovedet opererer med begrebet ‘Neutralitet’, på den forestilling, at der er en fælles interesse for alle borgere i Danmark og at de har en fælles synsvinkel på og dermed en fælles opfattelse af samfundet; Publiceringsreglerne forudsætter altså, at der ikke eksisterer antagonistiske klassemodsætninger med deraf følgende uforenelige interesser og uforenelige opfattelsesbetingende synsvinkler.\nLigeledes forudsætter de, at mennesket i sin måde at tænke og handle på er et psykologisk, og ikke et samfundsmæssig væsen. Det fremgår feks. af den ovenfor citerede bemærkning om, at ‘udenforstående’ ikke må påvirke nyhedsformidlingen, thi deraf følger, at holdning og neutralitetsopfattelse er fænomener der påvirkes gennem magt og overtalelse, dvs. gennem individuel påvirkning, og ikke af det klassemæssige tilhørsforhold: Holdning er altså et individual-psykologisk fænomen, ikke et samfundsmæssig fænomen.\nEndelig implicerer de, at DR’s aktualitetsafdeling er en neutral instans, som i sin udbredelse af ‘korrekt, objektivt, nøgternt og alsidigt nyhedsstof’ kan og skal ramme det nævnte fællesstandpunkt.\nNu er pointen imidlertid, at det neutralitetsstandpunkt, som vi udvandt af Publiceringsreglerne, i princippet svarer til det tendensiøse standpunkt, som udsendelsen fredag aften fremlagde. Sagen er derfor, at netop når radioavisen opfylder Publiceringsreglernes krav er den tendensiøs, samtidig med at den fremtræder neutral og kan påberåbe sig neutralitet. Heraf Publiceringsreglernes ‘tendensiøse neutralitet’.“ (s. 69f)\n“Konfliktens kerne var altså ifølge DR ikke den samfundsmæssige modsætning mellem lønarbejde og kapital. Og når et sådant økonomisk forhold på forhånd er blevet udelukket som grundlag ford en sociale konflikt, så må konflikten forekomme meningsløs: Den kan kun begrundes psykologisk, dvs. med henvisning til mentale tilbøjeligheder hos chaufførerne.” (s. 75; 5.b. Konfliktens årsag)\n“Jeg mener, at Ernest Møller i overensstemmelse med opfattelsen af chaufførerne som uromagere stiller sig på den fornuftige, men forulempede forbrugeres side, når han spørger: ‘Nu har jeres medlemmer vedtaget med meget stor flertal at fortsætte konflikten. Har i gjort jer de samfundsmæssige konsekvenser helt klart? Bemærk dette uskyldige ‘helt’, som før i tiden brugtes af voksne overfor tankeløse børn.” (s. 80)\n“Interviewet – hvis man kan kalde det sådan – består af to elementer: For det første en bebrejdelse: ‘det I har lagt op til har muligvis ført til et valg.’ Og for det andet en latterliggørelse: ‘tror du jeres problemer bliver lettere løst ad den anden vej`’ Peter Olesen underforstår, at selvfølgelig gør de ikke det, hvilket fremgå af at han gentager spørgsmålet efter at blokadevagten har frasagt sig en sådan naiv tro. Denne kombination af bebrejdelse og latterliggørelse minder om den autoritære børneopdragelse: ‘Se nu har du smidt mælken på gulvet! Tror du far giver dig en sodavand af den grund?’.” (s. 87)\n“Sandheden kommer først fredag morgen. I Radioavisen kl 6 meddeles det i anden forbindelse at ‘… der slap et par tankbiler ind på benzinøen’. Og det rigtige tal var netop: 2 tankbiler. Noget eksplicit dementi af de vildledende oplysninger torsdag eftermiddag og aften kommer der imidlertid ikke.\n– Nu kunne man jo spidsfindigt hævde, at det ikke er blevet sagt, at der slap mere end netop to tankbiler igenem blokaden. De udtryk der blev brugt var jo nemlig: ‘tankvogne’, ‘der køres ud og ind’, ‘flere tanke’, og ‘den ene tankvogn efter den anden’. Imidlertid giver samtlige formuleringer det indtryk, at der er tale om et antal, der er større end to, hvorfor de er vildledende. Og hvis man ville hævde, at man med disse udtryk mente ‘to stk’, så er konsekvensen, at der er tale om et så raffineret sprogbrug, at den implicerer en bevidst manipulation. Noget sådant er næppe tilfældet og jeg vælger at fastholde den opfattelse, at det er engagementet mod chaufførerne, der er løbet af med medarbejdernes pålidelighed.” (s. 89)\n“Vi har påvist, at behandlingen af benzinkonflikten skete i overensstemmelse med et verdensbillede, som ikke på nogen måde på forhånd kan kaldes ‘neutralt’, selvom det umiddelbart fremtræder således.\nDenne skjulte tendens manifesterer sig også i de ‘neutrale’ baggrundsorienteringer. Dette sker ikke så meget på den måde, at disse orienteringer er bevidst i strid med sandheden eller ensidige; tendensen sniger sig oftere ind i de mindre sproglige enheder på en måde, som bevirker uskyldig, men som er med til at cementere det overordnede fordrejede billede af arbejdskampen.” (s. 89)\n25/2-07 Uriasposten – Frands Mortensen: Ikke et ord om ytringsfrihed (1978).\nOploadet Kl. 00:23 af Kim Møller — Direkte link — En kommentar\nForunderligt at socialisterne netop bruger penge som en kampvåben mens de selv skyder på dem, der har pengene.\nHvia arbejderklassen en skønne dag skulle have overtaget pengene, ville den være blevet kapitalister og de tidligere kapitalister nu underkuede og udbyttede. Mon socialisterne så ville vende kampen mod arbejderklassens kapital?\nDet eneste socialisterne vil, er at slås. Revolution. Magt. Uindskrænket magt. Stalin og Krustjov længe leve. Rød front og knyttede næver i kampen mod ….. øh…..?\nKommentar by Dansk Realist — 8. august 2007 @ 07:26


Om Montres - Montres\nMontres er Danmarks nye urbrand\nMontres er specialister i træ ure\nUDEN EN HISTORIE\nMontres blev stiftet i en lejlighed central beliggende i Aarhus af Kevin Antoniussen. Interessen og passionen for ure går mange år tilbage. Det er dog ikke hvilke som helst ure, som Kevin interessere sig for. Urene skal være unikke og ikke ligne alle andre.\nKevin har altid haft stor fokus på miljøvenlighed og bæredygtighed. Derfor var det oplagt at tænke ud af boksen og finde ure som er produceret miljøvenligt og bæredygtigt. Derfor faldt interessen på ure lavet af træ.\nFOKUS PÅ MILJØVENLIGHED OG BÆREDYGTIGHED\nNetop på grund af Kevin’s interesse og fokus, tager Montres et ansvar og bruger kun bæredygtige materiale i produktionen af urene. Ingen træer er blevet fældet for at producere et Montres ur. Træet er væltet af naturlige årsager.\nMontres har store planer for fremtidig salg af ure. Vi vil være førende inden for bæredygtige og miljøvendlige ure. Vi vil have flere til at få øjnene op or hvor lækre og lette træure er i virkeligheden.\nMONTRES I FREMTIDEN\nStifter og indehaver af Montres\nCopyright © 2022 Montres


ALECTRA Vikar & Rekruttering - Bureau i Søborg\nVikar og Rekruttering - et bureau med erfaring\nALECTRA er et stærkt bureau med mangeårig erfaring inden for rekruttering af vikarer og medarbejdere til faste jobs og projektansættelser. Vi beskæftiger os med områderne kontor/administration, økonomi, lager/industri og kantine på hele Sjælland og inden for alle stillingsniveauer.\nMona Juel Pedersen, indehaver af ALECTRA Vikar & Rekruttering\nALECTRA Vikar & Rekruttering hjælper jer med at finde dygtige og stabile medarbejdere på det tidspunkt, I har behov for det. Vi sender vikarer ud hurtigt og professionelt, og vi rekrutterer medarbejdere til ledige stillinger.\nDet at ansætte en ny medarbejder er både tids- og ressourcekrævende. Her kan I bruge ALECTRA. Vi kan hjælpe med hele eller dele af ansættelsesprocessen alt efter jeres ønske. Alle vikarer og medarbejdere til faste stillinger gennemgår et omfattende interview, referencekontrol, kontrol af straffeattest, og hvis det ønskes en personprofilanalyse.\nRing til os på telefon 22585159 for at høre mere om processen med at finde kvalificerede vikarer / projektansatte / faste medarbejdere til at dække jeres behov.\nJeg er lagerchef hos Klinger Denmark og har de sidste 5 år benyttet Mona fra ALECTRA som konsulent, når vi havde brug for vikarer på vores kontor, salgsafdeling og lager. Det er der en god grund til. Jeg har ikke tidligere mødt noget, som ved en samtale og en kort rundvisning på vores virksomhed har kunnet diske op med den ene perfekte vikar efter den anden. De er alle nu blevet faste medarbejdere. Jeg kan derfor varmt anbefale andre at bruge ALECTRA til vikar- og rekrutteringsservice.\nAnders Nielsen, Lagerchef\nKlinger Denmark A/S\nJeg har gennem en lang årrække som personaleansvarlig i flere virksomheder benyttet Mona Juel Pedersen, ALECTRA, som konsulent i forbindelse med rekruttering af vikarer. Jeg har altid oplevet en fantastisk god service og en hurtig reaktion. Mona kender sine vikarer rigtig godt, så det sikres, at kemien mellem vikar og arbejdsplads er i orden. Monas gode humør smitter af på både vikarer og kunder. Desuden har jeg gennem årene fastansat mange af de vikarer som jeg har haft ude.\nVi er meget tilfredse med vores samarbejde med ALECTRA og den høje service, de yder. Vores vikarbehov har været i hhv. bogholderi og kantine, og hver gang har vi fået mange kompetente, pligtopfyldende og velforberedte vikarer. Matchet mellem vikar og virksomhed har altid været godt, hvilket betyder, at flere af vikarerne i dag er fastansat hos os.\nNicolai Raun, Administrationschef\nHjælp til at blive vikar eller søge fast job?\nHos ALECTRA kan du blive vikar eller søge fast job. Vi tilbyder forskellige vikar- og jobtyper inden for områderne kontor/administration, økonomi, lager/industri og kantine på hele Sjælland inden for alle stillingsniveauer.\nVikariaterne kan være fra dag til dag eller af længere varighed. De faste jobs kan være Try & Hire (vikariat med henblik på fastansættelse), projektarbejde eller en fast ansættelse.\nSøger du job, kan udfylde vores kontaktformular under fanen “søg job” eller trykke på nedenstående link.\nDu skal kontakte ALECTRA, fordi du…\n– bliver screenet, så dine kompetencer matcher virksomhedens behov\n– kun bliver sendt på vikariater, der matcher professionelt og menneskeligt\n– ønsker et vikarbureau, der tager personlig kontakt alvorligt\nLyder det interessant, så tøv ikke med at ringe og høre mere om dine vikar- og jobmuligheder på telefon 22585159.\nDu kan også udfylde vores kontaktformular ved at følge linket her.


Snerydning, saltning, vinterbekæmpelse – Lad os klare opgaven.\nPrivate / Snerydning\nVi holder sneen fra døren\nDe fleste af os synes, det er hyggeligt og spændende, når årets første sne falder og forvandler verden omkring os. Men når vinteren bider sig rigtig fast med sne og frost, synes mange, at sneen bliver et irritationsmoment. Især fordi fortove og stier skal ryddes for sne og is, så vi kan færdes sikkert. Trehøje Anlæg har det professionelle udstyr og kompetencerne, der gør vinterbekæmpelse nemt og hurtigt. Vi rydder sne og salter på både fortove, i indkørsler og på stier. Og laver du aftale med os, er vi på pletten og fjerne sneen, hver gang det er krævet. Nemt og simpelt – og til en fornuftig pris.\nVinterbekæmpelse er et lovkrav\nLovkravene omkring vinterbekæmpelse og snerydning – både for private og for erhvervsejendomme – betyder, at man skal holde de offentlige veje og stier, som ejendommen grænser op til, fri for sne og is. Det kan straffes med bøde, hvis man ikke sikrer den rette vinterbekæmpelse. Retspraksis på området har givet en cirka-tidsramme, inden for hvilken, man kan forvente, at grundejeren har ryddet og foretaget glatførebekæmpelse. Sædvanligvis vil tidsrammen være fra kl. 7 til 22. på hverdage og lørdage. Fra 8-22 søndage. Forskellige forhold kan dog ændre tidsrammen.\nSådan siger loven om vinterbekæmpelse:\nOffentlige gader, veje, pladser og stier, som bestyres eller administreres af Kommunen.\nI henhold til lovens § 5 pålægges det ejere af ejendomme, der grænser til en offentlig gade, vej, plads eller sti inden for bymæssig bebyggelse, at udføre snerydning ud for ejendommene, bekæmpelse af glat føre og renholdelse af fortove, stier og andre færdselsarealer, der overvejende er bestemt for gående færdsel.\nUndtaget er ejere af ejendomme ved vejstrækninger, hvortil der i henhold til en adgangsbegrænsning, der er etableret af færdselsmæssige grunde, og som kan håndhæves af det offentlige, ikke kan opnås direkte adgang fra ejendomme, ligesom pligten højst omfatter 10 m af det nærmest ejendommen beliggende færdselsareal.\nRegler for forpligtelsernes udførelse.\nSnerydning skal finde sted snarest muligt efter snefald. Færdselsarealerne ryddes i det omfang, færdslen kræver det, og snebunkerne henlægges på fortovene nærmest kantstenen eller på kørebanerne nærmest kantstenen.\nRendestene og nedløbsriste skal holdes fri for sne.\nBekæmpelse af glat føre skal udføres snarest muligt efter førets indtræden.\nRenholdelsespligten omfatter pligt til at feje og at fjerne ukrudt fra asfalterede, brolagte, flisebelagte eller på anden måde overfladebehandlede færdselsarealer, at fjerne affald og andet, der er særligt forurenende eller til ulempe for færdslen, samt at renholde grøfter, rendestene, nedløbsriste, rørgennemløb og udløbsrender for alt, der kan hindre vandets frie løb.\nLæs mere om lovgivningen omkring vinterbekæmpelse her.\nAfhjælpning af stormskade\nOpgave: At fælde et stort træ I haven, som stormen...\nOpgave: Separering af spildevand og regnvand, så det er klar,...


Forside /Undersøgelse og behandling/Find undersøgelse og behandling/Mælkefri kost\nVejledning til forældre vedrørende mælkefri kost til børn.\nFormålet med denne pjece er at give tips og hjælp til at sammensætte en kost med fødevarer uden mælkeprotein og hjælpe dig på vej, når du handler ind.\nDen mælkefri diæt skal sammensættes, så den ikke indeholder mælk eller mælkebestanddele. Når barnet skal overholde en mælkefri diæt, er det meget vigtigt, at alle produkter, der indeholder mælk udelukkes fra kosten. Det er mælkeproteinerne valle og kasein, der forårsager mælkeallergien og selv små mængder mælkeprotein kan fremkalde en allergisk reaktion. Derfor er det en god idé også at informere barnets omgivelser om diæten.\nDenne pjece indeholder kun et lille udsnit af de mange mælkefrie produkter, der findes på markedet. Prøv selv at gå på opdagelse i supermarkedet efter flere mælkefrie produkter.\nLæs altid varedeklarationen grundigt for at sikre dig, at produktet er fri for mælk og mælkebestanddele, da producenterne har lov til at ændre i ingredienslisten, så ofte som de ønsker.\nVær opmærksom på at dit barn kan komme til at mangle nogle af de næringsstoffer som findes i mælk. Det er derfor ofte nødvendigt at supplere kosten med et kalktilskud. Se afsnit om kalktilskud.\nFødevarer som altid skal undgås i den mælkefri diæt\nAlle slags mælk:\nSyrnede mælkeprodukter som fx:\nAlle slags ost, også fåre- og gedeost.\nØkologiske, laktosefri, homogeniserede og uhomogeniserede mælkeprodukter tåles ikke og skal ligeledes undgås i kosten.\nPå fødevarer skal det fremgå tydeligt, hvis produktet indeholder mælk. Producenten skal fremhæve allergener som fx mælk med kursiv eller fed skrift.\nIngredienserne herunder indeholder eller kan indeholde mælkeprotein og må derfor ikke spises, når man har mælkeallergi:\n* Produkterne kan indeholde små mængder mælkeprotein.\n** Laktose kan indeholde små mængder mælkeprotein, da det kan være svært for producenten at adskille laktosen helt fra mælkeprotein. I særlige tilfælde, hvor en strengt overholdt mælkefri diæt ikke er nok til at undgå symptomer, kan det være nødvendigt også at undgå laktose.\nMælkesyre og kakaosmør tåles af mælkeallergikere og skal ikke undgås i kosten.\nLæs varedeklarationer hver gang du køber ind, da producenten gerne må ændre ingredienslisten efter behov.\nBrug oversigten over svære ord på varedeklarationen. Producenten er ved lov pålagt at ingredienser, der stammer fra mælk skal deklareres.\nBemærkningen ”Indeholder spor af mælk” dækker over, at der ikke indgår mælk eller mælkebestanddele i varen. Varen kan være ”forurenet”, fordi producenten producerer andre produkter i produktionsanlægget, som indeholder mælk, og derfor utilsigtet kan kontaminere andre produkter.\nDer eksisterer diverse postordre/internetbutikker, som forhandler mælkefrie fødevarer.\nDu kan på mange producenters hjemmesider se en allergenliste over indholdet af ingredienser i fødevarer. Hvis du ringer til producenten, kan de sikkert være behjælpelige.\nPrøv fx nemlig.com - de har lagt varedeklarationer på deres hjemmeside.\nEt udpluk af fødevarer som KAN indeholde mælk:\nCreme- og buddingpulver.\nIs (flødeis og sodavandsis).\nRasp og paneret mad.\nFærdiglavet fars til fx frikadeller, medister, fiskefrikadeller m.v.\nMiddagsretter frosne og konserves, fx kødboller, jævnede supper, paneret mad m.v.\nSlik, fx lakrids, karameller, fyldte bolcher, chokolade, nougat og mange flere.\nHusk altid at læse varedeklarationen!\nDet er muligt at søge Borgerservice om tilskud til dækning af merudgifter i forbindelse med den mælkefrie diæt. Astma-Allergi Danmark opdaterer en gang årligt deres merudgiftsatser, og disse er tilgængelige via Patientforeningens hjemmeside: astma-allergi.dk. Disse satser kan danne baggrund for en ansøgning om dækning af merudgifter.\nOversigt over mælkefri madvarer\nFedtstoffer fri for mælk:\nAma økologisk margarine (indeholder ikke mælkebestanddele).\nFri Plantemargarine fra Coop.\nDiverse olier, fx olivenolie, rapsolie, tidselolie, solsikkeolie, vindruekerneolie og planteolie.\nNogle slags mayonnaise og remoulade, fx indeholder mayonnaise og remoulade fra K-salat ikke mælk.\nKara, kokosfløde, kan piskes til ”flødeskum”, kan bl.a. købes hos Allergikost.\nHusk altid at tjekke varedeklarationen for mælk eller mælkebestanddele, da denne kan ændres fra gang til gang!\nForslag til kød og pålægsprodukter uden mælk\nPålæg skåret af hele kødstykker, fx hamburgerryg, roastbeef, kyllingebryst.\nFiskepålæg, fx tun, rejer, røget makrel.\nTulip fransk leverpostej.\nTulip Bacon leverpostej.\nPålægssalater som fx K-Salat’s Makrel og Skinkesalat.\nHanegal har en allergivenlig serie som bl.a. er mælkefri. Serien indeholder fx Kødpølse, Hønsesalami, Wienerpølser, Kyllinge Wienerpølser, Mild Spegepølse og Leverpostej.\nKyllingecocktailpølser fra Robert Damkjær.\nHusk altid at tjekke varedeklarationen for mælk eller mælkebestanddele!\nForslag til drikkevarer uden mælk\nHøjt hydrolyseret modermælkserstatning anbefales fra 0-3 år og gerne længere, som substitut for mælk. Disse produkter er rige på vitaminer, mineraler og protein. Der kan udskrives en grøn ernæringsrecept af en læge eller klinisk diætist, som bevirker at Sygesikringen betaler 60%. Hvis dit barns ernæring for en stor del består af modermælkserstatning, er der mulighed for at søge 100% tilskud til produktet ved kommunen via §21 i Lov om Social Service.\nHavredrik, sojadrik og mandeldrik kan anvendes i madlavning, men anbefales ikke som ”drikkelse”. Vær opmærksom på at disse drikke er fattige på næringsstoffer og ikke kan erstatte mælk. Nogle produkter har dog tilsat calcium, men er stadig fattige på andre næringsstoffer.\nSoja bør ikke anvendes til børn under 1 år, da der er en øget risiko for at udvikle allergi over for soja. Må gerne anvendes i madlavningen til børn over 1 år og som drik til børn over 2 år.\nRisdrik bør ikke anvendes til børn, da der er fundet for stort indhold af arsen (arsenik) her i.\nAminosyrebaserede modermælkserstatninger findes til børn, som er meget følsomme og ikke tåler Nutramigen, Althéra eller Pepticate. Der findes fx Neocate, Puramino og Alfamino.\nErnæringsdrikke kan bruges som et ekstra tilskud af kalorier, hvis dit barn har svært ved at holde vægten eller vejer for lidt. Der findes enkelte drikke uden mælkeprotein, som kan købes på apoteket. Eksempelvis Elemental 028 Extra Liquid. Tal med din læge eller kliniske diætist om valg af produkt og mulighed for økonomisk tilskud via den grønne ernæringsrecept.\nMærkerne Oatly og Naturli har en serie med havredrik, havrefløde, is lavet på havre og lignende. Disse produkter kan købes i diverse helsekostbutikker, Føtex, Coop og ICA i Sverige.\nSlik, snacks og søde sager uden mælk\nSe www.haribo.com for allergenliste.\nSmørechokolade, fx Chocoreale – uden mælk og nødder, Chocoreale med hasselnødder – uden mælk (forhandles oftest i helsekostbutikker eller Super Brugsen) eller økologisk smørechokolade (allergikost).\nPålægschokolade, fx Økologisk Mørk Pålægschokolade fra Økoladen eller Mørk Pålægschokolade fra Irma økologisk balance.\nMælkefri Chokolade, fx Toms guldbarre med mørk chokolade 45 g/200 g (se allergenoversigt på www.toms.dk).\nNødder, tørret frugt og figenstænger.\nKartoffelchips og popcorn (læs deklaration).\nSpeltkiks med kakaocreme 300 g (Urtekram, fx Superbest).\nNogle slags Marie- og Digistivekiks.\nForslag til mælkefrie energirige mellemmåltider\nTørret frugt og figenstænger.\nPandekager lavet på plantedrik, eller special modermælkserstatning.\nBrød med mælkefri margarine, mælkefri pålægschokolade, marmelade eller kødpålæg.\nMælkefri kiks med mælkefri margarine.\nKokostoppe uden chokolade.\nMarcipan eller nødder.\nHjemmelavet mælkefri kage eller havregrynskugler lavet på mælkefri margarine.\nVarm sojakakaodrik med sojafløde eller havrefløde.\nVidste du, at næsten alt hjemmelavet mad, kan tilberedes uden mælkeprodukter? Herunder ser du nogle råd:\nSmør og almindelig margarine udskiftes med mælkefri margarine eller olie.\nMælk udskiftes med plantedrik, juice eller vand.\nMælk erstattes med plantedrik, juice, special modermælkserstatning eller vand.\nHovedretter og sovse:\nMælk kan fx erstattes med sojadrik, havredrik, kokosmælk, kogevand fra grøntsager, vand eller bouillon. Soja- eller havremadlavnings-”fløde” samt kogte, blendede grøntsager kan give sovsen en tykkere konsistens. Frikadeller og fiskefrikadeller kan tilberedes med bouillon eller kokosmælk.\nDet kan være en god idé at udlevere en liste til omgivelserne med de fødevarer, som dit barn helt sikkert tåler. Så gør du det nemmere for dem at give/tilberede mad til dit barn.\nHirsegrød, fuldkornsgrød eller havregrød kogt på vand tilsat hydrolyseret modermælkserstatning i forhold som skrevet på dåsen, gerne tilsat 1-2 tsk. mælkefrit fedtstof.\nMælkefrit brød med mælkefri plantemargarine og pålæg, syltetøj eller mælkefri pålægschokolade.\nBacon, blødkogt æg, spejlæg, røræg, æggekage eller omelet.\nModermælkserstatning, saft eller juice.\nMælkefrit brød eller knækbrød med mælkefri plantemargarine - se evt. forslag til mellemmåltider i denne pjece.\nMælkefrit brød med mælkefri plantemargarine.\nPålæg: fx æg, avocado, frugtpålæg, fiskeprodukter uden mælk og mælkefrit pålæg.\nSaft, juice eller hydrolyseret modermælkserstatning.\nMælkefrit brød eller knækbrød med mælkefri plantemargarine.\nSojakakaodrik med ”flødeskum” - se evt. forslag til mellemmåltider i denne pjece.\nKartofler, pasta, ris, bulgur, couscous o. lign.\nKød, fisk, skaldyr eller fjerkræ.\nEvt. en lille portion grøntsager.\nPå biblioteket kan lånes bøger med opskrifter på retter uden mælk. Brug evt. www.bibliotek.dk til at søge/bestille bøger. Der findes fx følgende kogebøger:\nAllergibagebogen – uden æg og uden æg og mælk.\nGodt guf til glade allergibørn.\nRetter til allergikere: Kogebog med 250 opskrifter uden mælk og æg.\nJuleknas – opskrifter uden mælk, æg, soja og gluten, udgives af Astma-allergiforbundet.\nPå Astma- og Allergiforbundets hjemmeside: www.astma-allergi.dk kan du søge på retter uden mælk og andre fødevarer.\nDu kan også finde opskrifter på www.dk-kogebogen.dk.\nDe fleste børn som spiser en mælkefri kost længere tid end ca. en måned har behov for et supplement af Kalk (calcium). Nedenfor kan du se hvor meget kalk dit barn har behov for om dagen i forhold til dets alder:\n*Det kan være en god idé at vælge et kalktilskud som også indeholder D-vitamin, da kroppen har brug for dette vitamin for at optage kalken.


Fun Clam Facts_Natur\nNår folk tænker på muslinger, tænker de sandsynligvis på en dejlig varm skål med muslingeskum eller andre fisk og skaldyrsretter. I USA er clam det fælles navn for visse bløddyr, eller afskallede dyr, der har toskallede eller todelt skaller. Der er over 12.000 muslinger, der findes over hele verden i mange forskellige habitater.\nEn muslinges ovaltformede skalstykker hængsles af et elastisk ligament. Forsiden af muslingens krop har en muskuløs fod, som muslinget kan strække sig gennem den åbne ende af sin shell for at grive ind i sandet eller mudderet. Klovens krop har to sifonlignende rør. Klamme fodrer og trækker vejret ved at trække vand og fødepartikler i ét rør og udstyre affaldfyldt vand ud af det andet. På nogle arter er rørene forbundet som en enkelt struktur kaldet halsen. Muslinger reproducerer ved at deponere æg og sædceller i vandet. Den befrugtede ægcelle udvikler sig til en shell-mindre larve, der vokser til en voksen over flere måneder.\nNogle muslinger er blandt de længste levede arter i verden. For eksempel opdagede forskere i 2007 en prøve af oceanquahogen, der var mellem 405 og 410 år gammel. Gigantiske muslinger lever omkring 150 år, mens kolde sæbe muslinger ikke engang når moden, før de er 100. Imidlertid lever de fleste arter mellem tre og 10 år.\nDen kæmpe musling er verdens største arter af bløddyr. Fundet i det sydlige Stillehav og indiske oceaner, kan gigantiske muslinger være fire meter lange og vejer over 500 pounds. De når disse enorme størrelser ved at spise proteinerne og sukkerne produceret af algerne, der lever på deres væv. I løbet af dagen holder muslingerne deres skaller åbne og udsætter algerne for det sollys, de har brug for til fotosyntese. South Pacific Legends hævder at gigantiske muslinger spiser folk ved at fange dem med deres skaller. Forskerne mener dog, at muslingeskallen lukker for langsomt for at fange et menneske.\nMuslinger findes over hele verden. De bor i en række forskellige levesteder, herunder arktiske og antarktiske farvande, kystmudderflader, dybhavs- og koralrev. De fleste arter findes i havet, men to typer findes i ferskvand. Store ferskvandsmuslinger, også kaldet ferskvandsmuslinger, er en kilde til perlemor. Deres babyer er parasitter, der lever på fiskegulve. De små ferskvandsmuslinger er hermafroditter, der holder deres befrugtede æg i en pose og bærer unge med udviklede skaller.\nDen bløde shell musling fra kysterne i Nordamerika er en af de mest populære spiselige muslinger. Den oceaniske surf clam findes på østkysten af USA er imidlertid Amerikas vigtigste kommercielle arter. Fra og med 2011 har de seneste surfecremehøstinger givet mellem 41 og 63 millioner pund kød. Pacific Northwest's geoduck musling er den største musling høstet i USA. De kan veje omkring tre pund hver og give over et pund spiseligt kød.\nSidste artikelTilpasninger af den sorte enke\nNæste artikelAnimal Habitat Lessons for børnehave\nHvad er Horehound Candy? >\nSådan tiltrækker du mere hjorte til min ejendom >\nHvordan man laver ålfælder>\nHvordan man identificerer slangerne i New Jersey>


Hospitalspersonalet i urimeligt dilemma\nSkal vi passe på patienterne eller vores eget helbred?\nRegeringen og Danske Regioner har indgået en økonomiaftale for 2015. På trods af en beskeden realvækst på sundhedsområdet, forventer Region Midtjylland at stå over for alvorlige prioriteringsopgaver som følge af et stramt budget og en to procents aktivitetsstigning gennem øget produktivitet.\nLæs også: Ris og ros til regionernes budgetaftale\nNathali S. Degn, formand for DL (lægesekretærerne) i Region Midtjylland afviser et yderligere arbejdspres på personalet, som hidtil har kompenseret for effektiviseringer og besparelser ved at yde en ekstra indsats. Men nu er målet fuldt:\n- Nye besparelser vil sætte personalets eget helbred på spil. Hver enkelt hospitalsansat vil blive stillet i valget mellem at passe på sig selv eller passe på patienterne, et ganske urimeligt dilemma.\nLæs også: Aftale om regionernes økonomi for 2015: Flere penge til nye behandlingsformer og milliarder til moderne sygehuse\nNathali S. Degn tvivler også på, at der er en gevinst at hente ved styrket brug af IT, som aftalen lægger op til. De elektroniske patientjournaler og digitale breve fungerer langt fra optimalt i dagligdagen. Den digitale brevkorrespondance har hidtil vist sig mere omstændelig end først antaget - fx har den betydet yderligere 18 klik pr brev (optalt på Dermatologisk Klinik i Aarhus):\n- Jeg frygter derfor, at der lægges et endnu større pres på os som kompensation for, at effektiviseringsgevinsten ved ny IT udebliver.\nDL-regionsformanden er med på at prøve nye arbejdsgange og samarbejdsformer, som økonomiaftalen foreskriver. Hun foreslår imidlertid to principper, som bør ligge til grund for disse:\n- For det første skal registrering og kontrol reduceres og tilpasses patienternes behov frem for systemets. For det andet skal alle faggrupper have mulighed for at koncentrere sig om de funktioner, de er uddannet til. Det er i længden det bedste og billigste.\nDL er en tværgående landsforening for lægesekretærer og andre sundhedsadministrative medarbejdere under HK Kommunal.


Toro Tapas - Restaurant i Ronda\nSiden "http://torotapas.eltenedor.rest/" udgives af:\nToro Tapas (i det efterfølgende benævnt "restaurant")\nToro Tapas med en kapital på €\nHjemsted: Carrera Vicente Espinel, 7\nSiden http://torotapas.eltenedor.rest/ hostes af:\nFormålet med nærværende juridiske bemærkninger og brugsbetingelser er at fastlægge de betingelser og vilkår, der finder anvendelse på brugen af websiden http://torotapas.eltenedor.rest/. Bemærk: Hvis du er uenig i alle eller nogle af nedenstående brugsbetingelser, anbefales du ikke at benytte dig af siden http://torotapas.eltenedor.rest/. Nærværende brugsbetingelser suppleres eventuelt af de specifikke brugsbetingelser og -vilkår, der finder anvendelse på tjenesten til onlinereservation af borde på restauranter.\nBrugeren erklærer og anerkender at have læst bestemmelserne i nærværende brugsbetingelser i deres helhed. Ved at gøre brug af siden http://torotapas.eltenedor.rest/ (i det efterfølgende benævnt "restaurantens webside") anses brugeren endvidere for at have accepteret nærværende brugsbetingelser uden forbehold. Restauranten forbeholder sig retten til enhver tid at ændre i og opdatere alle eller nogle af nærværende brugsbetingelser. Det er således brugerens ansvar regelmæssigt at læse den seneste version af brugsbetingelserne på adressenhttp://torotapas.eltenedor.rest/da_DK/tos Brugeren anses for at have accepteret den seneste version, hver gang vedkommende går ind på restaurantens webside. I tilfælde af at brugeren overtræder nærværende brugsbetingelser, forbeholder restauranten sig retten til uden varsel at ophæve tjenesterne og/eller at nægte brugeren adgang til tjenesten.\nBrugeren har ret til at få adgang til og få ændret i disse oplysninger. Han eller hun gør denne ret gældende ved at sende en besked til følgende e-mailadresse: claudiogodino@gmail.com.\nBrugeren kan desuden, hvis der foreligger en legitim grund, gøre sin ret til at blokere for brugen af sine oplysninger gældende ved at skrive en besked herom til følgende e-mailadresse: claudiogodino@gmail.com.\nDu kan endvidere til enhver tid afvise at modtage kommerciel information ved at skrive til nedenstående e-mailadresse: claudiogodino@gmail.com.\nToro Tapas har betroet administrationen af sit websted og sine reservationer til lafourchette © 2018 Servicebetingelser


Vilkår / Ophavsrettigheder / Handelsbetingelser\nLyngemetoden er en del af CKU, Center for Kognitiv Udvikling.\nLyngemetodens Bog, E-bog, Lydbog og film:\nLyngemetodens produkter er et middel til selvhjælp. De må ikke kopiere eller downloades og sendes til tredjemand. Til gengæld må du frit dele linket www.lyngemetoden.dk til andre, således de også kan få glæde af produkterne.\nDit login er personligt og må anvendes af alle personer i din husstand.\nDet er dit eget ansvar, hvordan du bruger Lyngemetoden og din egen risiko. Lyngemetoden kan nødvendigvis ikke erstatte psykologisk, psykiatrisk eller anden professionel diagnosticering og/eller behandling af uddannede fagpersoner.\nVed at benytte Lyngemetoden kan og vil du blive udsat for virkemidler, som potentielt kan frembringe meget stærke følelsesmæssige reaktioner og forandringer hos dig. Det kunne være provokerende sætninger, som kan fremkalde minder eller associationer, som vi ikke kan kontrollere eller styre, og som kan virke foruroligende på dig som bruger.\nVores sprogbrug kan aktivere følelser eller følelsesmæssige stemninger, som vi ligeledes ikke kan kontrollere eller styre, og som kan virke foruroligende på dig som bruger.\nLyngemetoden påviser at positive tanker kan helbrede sygedomme, men vi stiller ingen former for garanti.\nI forbindelse med din oprettelse Lyngemetoden vil vi indhente nogle oplysninger om dig.\nLyngemetoden indhenter og behandler de personlige oplysninger, som du indtaster, når du opretter dig til brug af Lyngemetoden.\nFormålet med indhentning og behandling af information er, at kunne identificere dig som bruger og for at kunne servicere dig som bruger bedst muligt.\nSom bruger af Lyngemetoden har du naturligvis alle de rettigheder, som gældende lovgivning tilskriver dig.\nVejledning over telefonen og e-mail:\nDer tilbydes basal hjælp og vejlening omkring opgave, forståelse osv. over telefonen og e-mail. Dog gælder dette kun korte samtaler af maks 5 min. Længere samtaler om hjælp til specifikke problemstilliger, vil du skulle bruge den tid du har inkluderet i dine livsstilssamtaler i din uddannelses pakke. OBS: der kan til hver en tid tilkøbes flere samtaler til din pakke.\nLyngemetoden er ansvarlig for indhentning og behandling af dine oplysninger. Hvis du har spørgsmål vedrørende indhentning eller behandling af oplysninger vedrørende dig, bedes du skrive til os.\nVi sørger for fysiske, elektroniske og processuelle sikkerhedsforanstaltninger til beskyttelse af alle oplysninger, som vi indhenter og behandler.\nUdover muligheden for at klage direkte til Lyngemetoden er du også berettiget til at klage til Datatilsynet.\nLyngemetoden giver dig licens til at benytte vores produkter personligt og til ikke-kommercielt brug.\nRettigheder og begrænsninger:\nAlle ophavsrettigheder tilhører Søren Lynge\nDet er ikke tilladt at distribuere Lyngemetoden til tredjemand.\n(c) Forbud mod at kopiere eller på anden måde overspille Lyngemetoden.\nDet er ikke tilladt at udleje, lease eller udlåne Lyngemetoden til tredjemand.\nLyngemetoden inklusive titler, figurer, logoer eller billeder må ikke markedsføres eller på anden måde distribueres med henblik på salg. Det gælder på samtlige distributionskanaler.\n(f) Overholdelse af gældende ret. Gældende ret skal overholdes ved anvendelse af Lyngemetoden.\nI tilfælde af misligholdelse af AFTALEN kan Lyngemetoden uden præjudice for øvrige misligholdelsesbeføjelser – opsige denne til ophør straks. Du vil da automatisk blive slettet som bruger.\nDu kan til enhver tid opsige dit medlemsskab hos Lyngemetoden med det gældende opsigelsesvarsel. Medlemsskabet ophører ved udløb af opsigelsesmåneden plus én måned. Ved opsigelse af dit medlemskab skal du sende en mail til [email protected] med dit fuldnavn.\nEjendomsretten, herunder ophavsrettigheder tilhører Søren Lynge.\nLyngemetoden giver ingen garantier vedrørende resultater. Vi konkludere at mange mennesker har fået et nyt og bedre liv ved at benytte Lyngemetodens mentale værktøjer. MEN vi anderkender at produkterne kun virker, i større eller mindre grad, ved forandringsvillige personer. Vil man ikke forandre sig - kan man ikke forandre sig. Dermed giver Lyngemetoden ikke garanterer for, at Lyngemetoden kan anvendes til dens tiltænkte formål. Lyngemetoden ingen garantier af nogen art.\nLyngemetoden indestår ikke og påtager sig ikke ansvaret for rigtigheden eller fuldstændigheden af information, tekst, grafik, links eller andre emner indeholdt i Lyngemetoden.\nKøb og automatisk fornyelse af abonnement:\nLyngemetoden er et løbende medlemskab i abonnementform. Dit abonnement fornyer sig selv hver måned. Betaling vil blive opkrævet fra din bankkonto eller gennem det kort du har oplyst ved køb.\nVed køb af Lyngemetoden godkender kunden, at er berettiget til løbende at gennemføre transaktioner på kundens betalingskort.\nKunden giver med aftalens indgåelse tilladelse til, at Lyngemetoden må gennemføre en betalingstransaktion for hver betalingsperiode, så længe abonnementet løber. Betalingstransaktionen gennemføres typisk midt i måneden eller på sidste bankdag før en ny betalingsperiode begynder. Lyngemetoden er alene berettiget til at gennemføre betalingstransaktion på abonnementsbeløbet for den kommende abonnementsperiode. Eventuelle yderligere beløb skal særskilt godkendes af kunden.\nVed korrekt opsigelse af abonnementsaftaler slettes kundes kortoplysninger.\nVed kortudløb kommer der automatisk en mail med påmindelse om, at kortoplysninger skal fornyes.\nDen månedlige abonnementspris er oplyst ved aftalens indgåelse.\nSom forbruger har du normalt 14 dages fortrydelsesret. Ved online kurser og e-learning er der tale om digitalt indhold, der leveres umiddelbart efter tilmelding. Produktet betragtes som taget i brug, når du har gennemført betalingen og dermed adgang til det pågældende kursus eller online workshop. Det er derfor ikke muligt at afbestille online kurser og e-learning, og der er således ingen fortrydelsesret. Efter betaling af Lyngemetoden fås direkte adgang til e-learingsprogram, bøger, lydbøger, film, online kursus, APP - et års produkt, der udleveres med det samme mm. Digitale produkter dækker over alle online og download produkter i Lyngemetodens online platform.\nNår du bestiller Lyngemetodens online kursus / træningsforløb, giver du samtykke til frasigelse af retten til at fortryde købet.\nCKU, Center for Kognitiv Udvikling/Dreamcenter.dk\nTlf.: +45 70272526


Barnevogn Archives - Karriere, kærlighed og krøller\n12 måneder er gået\n1. november 2016 Krøltoppen\t4 kommentarer\nI dag bliver E 1 år! Det er en stor dag, og jeg kunne sikkert godt skrive et hyldest indlæg til ham eller et sentimentalt mor indlæg, men istedet har jeg sat mig for at tælle til 12 måneder 🙂\n1 er antallet af gange barnevognen er punkteret #heldigtype\n2 er antallet af tænder i Es mund… #tandløstype\n3 er antallet af gange E har været på Skejby Sygehus inkl. fødslen #manflu\n4,63 var antallet af kg E vejede ved fødslen… #stordreng\n5 timer er lidt mere end antallet af timer fra vandet blev taget, til E var født. #okpræstation\n6 er nok ca. antallet af gange jeg har drukket vin… Ikke fordi jeg er fanatisk, men fordi jeg ikke har haft lyst. #ædrumor\n7 x 3 = antallet af kg jeg har tabt… #farvelgraviditetsvægt #tagerlige2kgmere\n8 er antallet af gange jeg har barberet ben det sidste år… #behårettype\n9 måneder gammel var E, da han startede i vuggestue. #karrieremor\n10 kg er Es nuværende kampvægt… #stordreng\n11 er antallet af måneder hvor mit søvnbehov har været dækket #teoretisk\n12 måneder er den mærkedag vi fejrer i dag. KÆMPE STORT TILLYKKE til min lille skat. Min E er ikke længere en baby, men en selvstændig dreng, der vil selv og også kan mange ting selv. Han er trådt ind i mit hjerte på lige fod med sin søster, og jeg elsker ham betingelsesløst, ligesom resten af familien gør. E må stå for Enormt Elsket for Evigt. Haha så blev det alligevel sentimentalt til slut 🙂\nTing jeg gjorde på barsel… #2\n2. juli 2016 Krøltoppen\tSkriv en kommentar\nNu nærmer det her barselsliv sig snart enden, og jeg har endnu kun fået udgivet et indlæg med titlen “Ting jeg gjorde på barsel“. Jeg har dog længe haft en kladde liggende, som jeg har tilføjet ting i – så den får I her.\nGået tur med barnevognen iført morgenkåbe, jakke og gummistøvler. Det er jo ikke altid, at man liiiige når i tøjet inden Lillebror er klar til morgenlur.\nGået tur med barnevognen kl. 5 om morgenen. Jeg gik kun på havegangen og med havedøren åben, da jeg var alene hjemme med børnene…\nVugget indkøbsvognen frem og tilbage i Bilka. Ja alle de andre mødre vidste nok, hvad jeg havde gang i.\nNavigeret med næsen på min iPhone. Jeg kan både låse den op, trykke kode til netbank osv. Ja det har jeg så ikke gjort siden vantesæsonen sluttede 😉\nTabt en fuld lorteble på gulvet + de dertilhørende brugte vaskeklude… Og ja det splattede ud…\nFået tis direkte ned i kavalergangen. Nok ikke noget man scorer med.\nBrugt Mandens strømper til at tørre snot væk, da Lillebror næsten druknede i snot efter et stort nys. Jeg brugte kun skaftet, og så kan Manden lære at smide sine sokker alle mulige steder.\nStået midt i City Vest, da min amme-bh sprang, og mit ene tunge bryst søgte nedad… Suk – og det er sket to gange, at min amme-bh har givet op. (Reklamation!)\nTog kun den ene linse ud inden sengetid… Jeg troede, at det var en fedtplet, så jeg pudsede mine briller. TO gange, før jeg fattede det.\nTaget koldt bad til babysvømning… Babyerne slap heldigvis, og blev afvasket med vådservietter.\n27. juni 2016 Krøltoppen\tSkriv en kommentar\nVæret til oplæg om mindfulness for børn i Bydelshuset. Det var interessant – og hyggeligt.\nJeg har også været med Lillebror til babysalmesang, hvilket også er hyggeligt hver gang.\nSå punkterede barnevognen, og jeg måtte igang med at lappe den. Jeg kunne nærmest ikke huske, hvordan man gjorde. Det var (7-9-13) også første gang den punkterede, mens vi har haft Lillebror. Der var en overgang, da A sov i den, hvor den nærmest altid var punkteret på mindst et hjul…\nHaft Lillebror med i Bilka – tilfældigvis samtidig med at de åbnede Carl Jr. Der var klapsalver og meget glade folk – hurra nu har vi endnu et sted vi kan købe burgere… KFC åbnede i november og Bones i starten af året – vi har ikke været nogen af stederne endnu…\nOg så kom min søster på impulsivt kaffevisit. Hyggeligt! Og hun havde onsdagssnegle med, så alle var glade.\nMiraklet indtraf omkring midsommer, hvor BEGGE mine børn sov til efter kl. 7. TO DAGE i træk…!!!\nVi var også til Skt. Hans spisning og børnebål i Bydelshuset. Perfekt med spisning kl. 17.30 og bål kl.18.30.\nFredag var sæsonens sidste omgang babysvømning. I anledning af sommeren er det “store” børnebassin blevet opvarmet til 33 grader, så der var god plads at boltre sig på. For første gang var der lige mange mødre og fædre i vandet.\nLørdag holdt min gode veninde fødselsdag aka damefrokost. Det var så hyggeligt. Skønt at have tid til voksensnak med tapas og Verdi i glasset.\nBørnene blev passet i sommerhuset, så der tilbragte jeg natten til søndag og en stor del af søndag. Vi fik fløjet med drage, runde vandet og bare nyde sommerhusstemningen.


Områdekode 039921 / +4939921 / 004939921 / 0114939921, Tyskland (forvalg)\nOmrådekode / forvalg 039921 (+4939921 / 004939921 / 0114939921)\nOmrådekode: 039921 (+4939921)\nPræfixet 039921 er områdenummeret for Ankershagen. For det fiktive telefonnummer 6413264 og er forvalg / områdekoden 039921, det nummer, der skal ringes op, er 039921 6413264. Og Ankershagen ligger i Tyskland.\nOmrådekodepræfikset / forvalg tildeler abonnentens telefonnummer til en bestemt placering. Der findes andre typer præfiks ud over områdekoden: Internationale landepræfikser, præfikser for mobiltelefonudbydere og præfikser for forskellige tjenester. Disse kombineres for at passe til flere formål. Når du ringer fra et land til et andet i tilfælde, hvor modtageren af opkaldet har en fastnet, kombineres landepræfikset med områdekoden og abonnentens nummer. For det fiktive telefonnummer 6413264 er forvalg / områdekoden 039921 (Ankershagen) og Landekode 0049, det nummer, der skal ringes op, er 0049 39921 6413264. Hvis opkaldet er til en mobilenhed, kombineres Landekode med mobiltelefonudbyderens præfiks og abonnentens nummer. Hvis der foretages et opkald til en abonnent i det samme land, kan Landekode udelades. I tilfælde af nationale opkald fra et fastnet til et andet kan områdekoden / forvalg også udelades i mange lande, når begge abonnenter har den samme områdekode / forvalg. Især i lande, hvor abonnenter er i stand til at bevare det samme telefonnummer efter at have flyttet til en anden placering eller by, skal områdenummeret – i dette tilfælde 039921 – selvfølgelig også ringes op.\nTjenester, der fås adgang til via tjenestepræfikser, kan medføre gebyrer, ikke kun fra telekommunikationsselskaber, men også fra de virksomheder, der tilbyder disse tjenester. Som et resultat tilbyder en række tvivlsomme virksomheder tjenester, der er til begrænset nytte men pådrager sig høje gebyrer. For at øge deres fortjeneste yderligere forsøger sådanne tjenester at holde vedkommende, der ringer, på linjen så længe som muligt. Tilsynsmyndighederne griber regelmæssigt til handling mod sådanne udbydere, men det kan man ikke regne med. Ud over specielle numre, der kan identificeres ved hjælp af deres præfikser, er der også hurtigopkaldsnumre. Det mest kendte er nødnumrene 112 i Europa og 911 i Nordamerika. Disse numre kan bruges landsdækkende og behøver ingen præfikser, dvs. ingen Landekode +49 (0049) eller områdekode / forvalg 039921 (Ankershagen).\nHvis du er uden for Tyskland, og du vil ringe til en person i Ankershagen, skal du udover Landekode have Landekode for det land, du ønsker at ringe til. Landekode for Tyskland er +49 (0049), så hvis du er i Danmark, og du vil ringe til en person i Ankershagen, skal du prefikse personens telefonnummer med +49 39921. Nulet foran områdekode er udeladt i dette tilfælde. For det fiktive telefonnummer 6413264 er forvalg / områdekoden 039921 (Ankershagen) og Landekode 0049, det nummer, der skal ringes op, er 0049 39921 6413264.


100 Kabaler Af Peter Lund → Køb bogen billigt her\n100 Kabaler, Hb\n100 Kabaler - Peter Lund - Bog\nAf Peter Lund m.fl.\n100 kabaler, som dækker hele spektret: Der er kabaler med 1 spil kort, kabaler med 2 spil kort, kabaler for 2 eller flere samt et par kabaler for små børn.\nFakta om 100 Kabaler, Hb\nPeter Lund, Hermann Kühne\nBredde: 13.7Cm - Højde: 19.6Cm\nKabaler, 100 Kabaler, Hb, Bøger, Bog\nInternethandel skal være sikkert for vores brugere. Vi vil derfor aldrig gå på kompromis med sikkerheden. Vores Internet betalingsløsning er godkendt af NETS, hvilket fungerer som den primære garanti for sikkerheden bag din betaling på Internettet. Derfor er handel og betaling hos Gucca.dk altid 100% sikkert.\nLige meget hvad du køber hos Gucca, tilbyder vi altid 30 dages returret. Det betyder ganske enkelt, at hvis du har fortrudt dit køb, eller af anden grund alligevel ikke ønsker varen, så returnerer du blot varen, og vi refunderer dine penge. Vi er naturligvis klar med rådgivning og svar, hvis du måtte ønske at returnere dit produkt.\nSom kunde hos os, skal du naturligvis ikke vente i for lang tid på din vare. Vi leverer hurtigt og sikkert. Indenfor 1-2 hverdage vil du modtage din vare. Det eneste som kan udskyde leveringstiden, er, hvis varen ikke er på lager. Den nøjagtige lagerstatus er synlig ved hver enkelt vare. Såfremt du er i tvivl om leveringstiden eller lagerstatus, er du altid velkommen til at tage fat i os.\nI vores shop er det muligt at vælge mellem adskillige betalingsmetoder. Der er frit valg blandt vores betalingsformer - du benytter den, der passer dig. Du handler altid trygt og sikkert, lige meget hvilken af vores betalingsformer du benytter. Se de betalingsmuligheder du har hvis du klikker på linket. Husk på, at hvis du gør brug af kreditkort, trækkes pengene først den dag vi sender varen til dig.\nOpstår der spørgsmål eller tvivl til Gucca.dk, ringer eller skriver du naturligvis bare til os. Vores kundeservice er åben for henvendelser mellem klokken 10-15 alle hverdage, og vi tager imod din henvendelse med et smil og godt humør.\nDu har selvfølgelig mulighed for at tracke din ordre, når du køber hos Gucca. Efter gennemførsel af købet kan du få adgang til din personlige ordreside. Fra din ordreside kan du følge med i, hvor langt pakken er kommet i systemet. Du modtager også en e-mail med leveringsinformation i det øjeblik, vi afsender dine varer.\nDin anmeldelse af 100 Kabaler, Hb\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path_bog_forside path_bog_bøger path_bog_spillebøger path_bog_100kabaler,hb


HFB.dk: Ny miljøpolitik skal fremme bæredygtighed hos alle byggeriets parter\n< Drejebog: Bygning af små billige boliger\nDigitale standarder er på vej ind i byggebranchen >\nDansk Byggeri lancerer en ny miljøpolitik. Den sætter fokus på, hvordan bygge- og anlægsbranchen kan spille en rolle i forhold til den grønne omstilling ved udvikling af bæredygtighed og cirkulær økonomisk tænkning.\nDansk Byggeri har netop lanceret en ny miljøpolitik. I den opstilles mål for, hvordan Dansk Byggeri vil udbrede bæredygtighed og cirkulær økonomisk tænkning i bygge- og anlægsbranchen.\n"Vi kan ikke sidde med hænderne i skødet og vente på, at Christiansborg kommer og redder verden. Vi bliver nødt til at flytte os og tage aktivt del i den verden, vi lever i," siger miljøkonsulent i Dansk Byggeri, Simon Stig-Gylling.\nViden og bæredygtig praksis skal ud til alle byggeriets parter\nMed miljøpolitikken følger en handlingsplan, som skal sikre, at målene nås. Den skal være en rettesnor for, hvordan det bæredygtige byggeri bliver udbredt ikke kun til Dansk Byggeris medlemmer, men til alle byggeriets parter.\n"Hvis det skal have en effekt, er alle, som er en del af byggeprocessen, nødt til at gøre en indsats. Vi skal tænke bredere end vores egne medlemmer," siger Simon Stig-Gylling.\nDansk Byggeris miljøpolitik skal understøtte en bæredygtig og cirkulær udvikling af byggeri og anlæg på markedsvilkår. Reglerne for miljø og bæredygtighed må altså ikke stå i vejen for produktivitet, kvalitet og økonomi.\nDansk Byggeri vil arbejde for:\nAt der udvikles design, processer, metoder, materiel og materialer, der styrker cirkulær økonomi, genanvendelser i stor skala, og som medfører miljømæssige forbedringer ved gennemførelse af såvel nye bygge- og anlægsarbejder som ved nedrivning, renovering og ombygning af eksisterende bygninger og anlæg.\nAt bygge- og anlægsaffald, herunder forurenet jord, håndteres og sorteres under hensyntagen til miljøfarlige stoffer, så ressourcerne kan nyttiggøres i størst muligt omfang.\nAt Dansk Byggeri i et konstruktivt samarbejde med myndighederne påvirker reglerne for miljø, genanvendelse og bæredygtighed på bygge- og anlægsområdet.\nAt hele bygge- og anlægsbranchen, herunder bygherrer, rådgivere, materialeproducenter samt udførende har de nødvendige kompetencer på miljø- og bæredygtighedsområdet gennem medarbejdernes uddannelse, kurser og efteruddannelse.


Download "Medarbejdertilfredshed 2003"\n1 Medarbejdertilfredshed 2003 Rapporten er baseret på 77 besvarelser, hvilket giver en svarprocent på 78%. Medarbejdertilfredshed 2003 Side 1\n2 Introduktion Om undersøgelsen Konklusion Side 2 Introduktion Overordnede resultater Side 5 Side 7 Specifikke resultater Side 13 Undersøgelsesmodellen Baggrundsresultater Side 22 Læsevejledning Appendiks Side 25 Medarbejdertilfredshed 2003 Side 2\n3 Om undersøgelsen Indledning Medarbejdertilfredshed spiller en væsentlig rolle for, hvordan din skole opfattes og er derigennem medbestemmende for skolens fremtidige succes. Måling af og redegørelse for, hvad der driver medarbejdertilfredsheden er et vigtigt skridt på vejen til at skabe tilfredse medarbejdere. Det handler om den enkelte medarbejder og dennes trivsel på arbejdspladsen. Målet er at skabe de rammer der efterspørges af den enkelte medarbejder, for derigennem at gøre din skole til et attraktivt sted at være nu og i fremtiden. Det overordnede formål med rapporten er, at give et detaljeret indblik i, hvordan medarbejderne på din skole oplever skolen som arbejdsplads, samt at vise, hvordan skolen i fremtiden sikrer sig tilfredse og loyale medarbejdere. Rapporten er således med til at give et faktuelt grundlag til at identificere indsatsområder, som med fordel kan inddrages i det løbende forbedringsarbejde på din skole, i relation til skabelsen af forøget medarbejdertilfredshed. Datagrundlag Dataindsamlingen er gennemført elektronisk i uge 40 og 41 blandt alle medarbejdere på Tekniske Skoler i Østjylland. Samlet set har medarbejdere svaret på undersøgelsen, hvilket giver en tilfredsstillende svarprocent på 67%. Prioriteringen af en fremtidig indsats Rapportens såkaldte prioriteringskort skal anvendes som en hjælp til at foretage prioritering af, hvilke forhold der skal arbejdes med for at øge tilfredsheden, motivationen og loyaliteten blandt medarbejderne på din skole. Det overordnede prioriteringskort er meget centralt i rapporten, da det er ud fra informationen i dette kort, at den overordnede prioritering skal foretages med hensyn til det løbende forbedringsarbejde. Når de overordnede fokusområder er udvalgt, skal der under disse udvælges specifikke og mere operationelle indsatsområder, som kan indarbejdes i den fremtidige handlingsplan. Det er ved at gøre eventuelle specifikke indsatsområder til styrker, at den største forbedring af medarbejdertilfredsheden opnås. Som bruger af rapporten er det derfor vigtigt, at man er fortrolig med anvendelsen af prioriteringskort. Læsevejledning I afsnittet Læsevejledning bagerst i rapporten gives der nærmere forklaringer af de anvendte metoder, figurer, prioriteringskort, tolkning af indeks etc. Projektdeltagelse Elektronisk dataindsamling: Analyse og rapportering: MarkedsConsult Medarbejdertilfredshed 2003 Side 3\n4 Undersøgelsesmodellen Hvordan skabes Tilfredshed & Motivation samt Loyalitet? TSØ s medarbejdertilfredshedsanalyse er designet efter modellen bag European Employee Index. Modellen giver mulighed for sammenligning af resultater på tværs af virksomheder, brancher og lande. Målet med modellen er at forklare, hvorledes tilfredshed, motivation og loyalitet skabes blandt medarbejdere. Til dette inddrages syv overordnede forklarende forhold: Virksomhedens image, Overordnet lederskab, Nærmeste leder, Samarbejde, Det daglige arbejde, Løn og ansættelsesforhold samt Faglig og personlig udvikling. Ingen af de overordnede forhold kan måles direkte med ét enkelt spørgsmål. I stedet er der for hvert forhold udvalgt 2-6 spørgsmål, som samlet set antages at give en dækkende beskrivelse af forholdet (se spørgsmålene i appendiks). For hvert forhold udregnes en indeks-score samt forholdets effekt på Tilfredshed & Motivation samt Loyalitet. Indeks-scorerne for de overordnede forhold er et vægtet gennemsnit af besvarelserne for de spørgsmål, som ligger bag hvert af de overordnede forhold. Betydningen (effekten af en forbedring) beregnes på baggrund af de svar, medarbejderne har afgivet. Rapportens prioriteringskort kan anvendes som et værktøj til at identificere de forhold, hvor det vil resultere i den største effekt på medarbejdertilfredsheden, hvis medarbejdernes vurderinger forbedres. Syv forklarende forhold Image Overordnet lederskab Nærmeste leder Samarbejde Arbejdsbetingelser Det daglige arbejde Løn og ansættelsesforhold Faglig og personlig udvikling Tilfredshed & Motivation Modellen giver svar på to centrale spørgsmål: Hvor tilfredse, motiverede og loyale en given gruppe medarbejdere er? Hvilke forhold har størst betydning for (effekt på) skabelsen af tilfredshed, motivation og loyalitet blandt denne gruppe medarbejdere? Loyalitet Loyalitet Loyalitet måles med seks spørgsmål, hvoraf tre omhandler medarbejderens troskab og de resterende medarbejderens engagement. Pointen er, at det ikke er tilstrækkeligt, at medarbejderne udviser en høj grad af troskab: De skal også være engagerede i deres arbejde for at yde en optimal indsats. Medarbejdertilfredshed 2003 Side 4\n5 Introduktion Side 2 Konklusioner og anbefalinger Konklusion Konklusion Overordnede resultater Side 5 Side 7 Specifikke resultater Side 13 Baggrundsresultater Side 22 Læsevejledning Appendiks Side 25 Medarbejdertilfredshed 2003 Side 5\n6 Konklusioner og anbefalinger Overordnede resultater De overordnede resultater for (DjH) er fremragende. Tilfredshed & Motivation og Loyalitet ligger med henholdsvis indeks 85 og 89 på det højeste niveau blandt alle Tekniske Skoler i Østjylland (TSØ). DjH opnår de bedste resultater i TSØ på størstedelen af undersøgelsens måleparametre, og der kan ikke herske tvivl om, at medarbejderne på DjH generelt trives godt. Hvad kendetegner medarbejderne på DjH? Ved en opsplitning af loyalitetsbegrebet kan medarbejderne segmenteres efter deres Engagement og Troskab. En segmentering af DjH s medarbejdere viser, at hele 36% kan karakteriseres som Ildsjæle. Dette er mere end det dobbelte af det generelle niveau i TSØ, hvilket er yderst positivt, da ildsjælene er meget engagerede i deres arbejde, villige til at yde en ekstra indsats og endelig kendetegnet ved en høj grad af troskab overfor DjH. Andelen af de mere kritiske medarbejdersegmenter i form af Zappere og På-vej-væk medarbejdere er markant mindre på DjH, end det generelt er tilfældet i TSØ. Konkret kan 5% af DjH s medarbejdere karakteriseres som zappere, - det vil sige medarbejdere som trods et højt engagement, kan være tilbøjelige til at forlade organisationen. DjH s andel af på-vej-væk medarbejdere, som er meget lidt engagerede og tro overfor DjH, er 3%. Segmenteringen af DjH s medarbejdere viser således trods de generelt meget flotte resultater, at en vis procentdel af medarbejderne potentielt vil forlade organisationen. Afdelingsresultater Der kan observeres visse forskelle i resultaterne blandt de enkelte afdelinger på DjH. Dette betyder, at DjH med fordel kan forsøge at implementere best practice fra afdelinger, som klarer sig godt, i afdelinger som klarer sig mindre godt. Hvordan forbedres tilfredsheden og motivationen blandt medarbejderne på DjH? Undersøgelsens resultater bør ses i tæt sammenhæng med betydningen af de enkelte forhold. På den måde vil det være muligt at målrette indsatsen på de parametre, hvor betydningen er størst, og hvor indeks (medarbejdernes vurdering) samtidigt indikerer, at der bør gøres en indsats. Beregningen af betydning på de overordnede parametre viser, at Image og dernæst Samarbejde, Det daglige arbejde, Nærmeste leder og Overordnet lederskab har størst betydning for skabelsen af Tilfredshed & Motivation blandt medarbejderne på DjH. Sammenholdes betydningen med de overordnede parametres indeks ses det, at Det daglige arbejde kan karakteriseres som DjH s primære indsatsområde i relation til at forbedre medarbejdernes Tilfredshed og Motivation. Nærmeste leder er på grænsen til også at kunne karakteriseres som et indsatsområde i det relative forbedringsbillede og bør således tillægges et sekundært fokus. Ovenstående strategiske iagttagelser bør være grundlaget for den konkrete prioritering af indsatsen. På den baggrund kan der på det specifikke måleniveau fremhæves følgende fokusområder, som har stor betydning og vurderes lavt i en relativ betragtning: Arbejdspresset Nærmeste leders evner som leder Fysisk arbejdsmiljø Medarbejdertilfredshed 2003 Side 6\n7 Overordnede resultater Introduktion Konklusion Overordnede resultater Side 2 Side 5 Side 7 Tilfredshed & Motivation samt Loyalitet Intern benchmarking Segmentering af medarbejderne Overordnede forhold som skaber Tilfredshed & Motivation samt Loyalitet Specifikke resultater Side 13 Prioritering af indsatsområder på overordnet niveau Baggrundsresultater Side 22 Læsevejledning Appendiks Side 25 Medarbejdertilfredshed 2003 Side 7\n8 Tilfredshed & Motivation samt Loyalitet Figuren til højre gør det muligt at foretage en relevant sammenligning af de overordnede resultater for Tilfredshed & Motivation samt Loyalitet. 100 "Best Practice" Skole TSØ Det er ikke tilstrækkeligt, at medarbejderne har en høj grad af troskab. De skal også være engagerede for at yde en god indsats. I erkendelse heraf opdeles Loyalitet i Troskab og Engagement. Det høje niveau for Engagement skyldes, at indekset i høj grad er baseret på en selvevaluering. Indeks Spørgsmålene, som danner Tilfredshed & Motivation samt Loyalitet, er gengivet under afsnittet Læsevejledning i appendiks bagerst i rapporten Tilfredshed & Motivation Loyalitet Troskab Engagement Medarbejdertilfredshed 2003 Side 8\n9 Intern benchmarking En anden måde at opnå en forståelse af resultaterne på er ved at lave en intern benchmarking. Den interne benchmarking giver den enkelte skole et indblik i den variation, der er i skolernes og de underliggende afdelingers Tilfredshed & Motivation samt Loyalitet. Når den overordnede tilfredshed holdes op imod loyaliteten, tydeliggøres en klar sammenhæng. For de skoler og afdelinger hvor den overordnet tilfredshed er lav, vil medarbejdernes loyalitet også typisk være lav og modsat, vil en høj overordnet tilfredshed typisk også afføde en høj grad af loyalitet. Som det fremgår er der generelt en stor forskel i resultaterne. Således er der en forskel på op til 50 indekspoint mellem de afdelinger, som klarer sig bedst, og de afdelinger hvor medarbejderne trives mindre godt. Så store forskelle bør give stof til eftertanke og indikerer meget klart behovet for intern læring. Implementering af best practice fra afdelinger, som klarer sig rigtig godt, i afdelinger, som klarer sig mindre godt, kan skabe grundlag for drastiske forbedringer. Idet intern læring tager udgangspunkt i eksisterende viden i TSØ, vil forbedringsinitiativerne samtidigt kunne gennemføres relativt hurtigt og billigt. Loyalitet Den jydske Haandværkerskole VBD GTS RTS STS TSØ AtS DCJ TEKO Tilfredshed & Motivation Din skole TSØ Skoler i TSØ Afdelinger på din skole Andre afdelinger i TSØ Medarbejdertilfredshed 2003 Side 9\n10 Segmentering af medarbejdere Ved at opdele loyalitetsbegrebet i Troskab og Engagement får man mulighed for at klassificere medarbejderne i fem typer: Høj Ildsjæle Ildsjæle Kernemedarbejdere Zappere o Sofamedarbejdere På-vej-væk medarbejdere Zappere DjH: 36% TSØ: 17% Segmenteringsresultatet for din skole samt Tekniske Skoler Østjylland (TSØ) fremgår til højre. Se evt. afsnittet Læsevejledning sidst i rapporten vedrørende forklaring og beskrivelse af loyalitetssegmenteringen. Umiddelbart er det mest ideelle naturligvis, at alle medarbejdere er ildsjæle. I visse sammenhænge er troskab dog ikke afgørende, når blot der udvises det rette engagement i den periode, medarbejderne er tilknyttet virksomheden. En vis andel af zappere er derfor i nogle sammenhænge acceptabelt. Anderledes forholder det sig med sofamedarbejdere og på-vej-væk medarbejdere. Disse medarbejdere udviser ikke tilstrækkelig engagement, og opgaven for virksomheden er derfor at skabe grobund for et øget engagement. Engagement Lav DjH: 5% TSØ: 14% På-vej-væk Medarbejdere DjH: 3% TSØ: 9% Kernemedarbejdere DjH: 55% TSØ: 55% Sofamedarbejdere DjH: 1% TSØ: 5% Lav Troskab Høj Medarbejdertilfredshed 2003 Side 10\n11 Overordnede forhold som skaber Tilfredshed & Motivation samt Loyalitet 100 "Best Practice" Skole TSØ Indeks Image Overordnet lederskab Nærmeste leder Samarbejde Det daglige arbejde Løn og ansættelsesvilkår Faglig og personlig udvikling Medarbejdertilfredshed 2003 Side 11\n12 Skabelse af Tilfredshed & Motivation samt Loyalitet Overordnet prioritering af indsatsområder Tilfredshed & Motivation samt Loyalitet skabes på overordnet niveau af syv forhold: Image, Overordnet lederskab, Nærmeste leder, Samarbejde, Det daglige arbejde, Løn og ansættelsesforhold samt Faglig og personlig udvikling. 100 Mulighed Overordnet prioriteringskort Styrke Denne side er central i rapporten, da det er ud fra figuren til højre herfor, at den overordnede prioritering skal foretages med hensyn til det løbende forbedringsarbejde. Forhold, der i det overordnede prioriteringskort kategoriseres som primære indsatsområder, bør gives størst opmærksomhed i det løbende forbedringsarbejde. Det er forbedringer af medarbejdernes vurdering af forhold kategoriseret som primære indsatsområder, som vil skabe den største forbedring af tilfredsheden, motivationen og loyaliteten. Prioriteringskortet viser dels forholdenes effekt på medarbejdernes tilfredshed (som er beregnet) og dels medarbejdernes vurdering af forholdene (indeks 0-100). Vurderingerne blev vist i søjlediagrammet på den foregående side. Prioriteringskortet opdeles i fire felter af en vandret og en lodret linie. Disse linier i prioriteringskortet angiver gennemsnittet for henholdsvis enhedens scorer på de syv indeks (den vandrette linie) og effekterne (den lodrette linie) for forholdene i prioriteringskortet. Se evt. afsnittet Læsevejledning sidst i rapporten vedrørende tolkning og anvendelse af prioriteringskort. Indeks Løn og ansættelsesvilkår Faglig og personlig udvikling Svaghed Mindre Nærmeste leder Overordnet lederskab Samarbejde Det daglige arbejde Effekt af en forbedring Image Primært indsatsområde Større Medarbejdertilfredshed 2003 Side 12\n13 Introduktion Image Specifikke resultater Konklusion Overordnede resultater Specifikke resultater Baggrundsresultater Side 2 Side 5 Side 7 Side 13 Side 22 Overordnet lederskab Nærmeste leder Samarbejde Det daglige arbejde Løn og ansættelsesforhold Faglig og personlig udvikling Konkret prioritering af indsatsområder Læsevejledning Appendiks Side 25 Medarbejdertilfredshed 2003 Side 13\n14 Image 100 "Best Practice" Skole TSØ Indeks Godt image Stolt over at kunne fortælle andre om ansættelse Skolen opfattes af andre som et godt sted at være ansat Medarbejdertilfredshed 2003 Side 14\n15 Overordnet lederskab 90 "Best Practice" Skole TSØ Indeks Samlet opfattelse af overordnet lederskab Evne til at træffe de rigtige beslutninger Evne til at informere medarbejderne Etik (moral) Medarbejdertilfredshed 2003 Side 15\n16 Nærmeste leder 90 "Best Practice" Skole TSØ Indeks Samlet opfattelse af nærmeste leder Faglig dygtighed Evner som leder Medarbejdertilfredshed 2003 Side 16\n17 Samarbejde 100 "Best Practice" Skole TSØ Indeks Fagligt samarbejde med kolleger Klimaet blandt medarbejderne Det sociale samvær Medarbejdertilfredshed 2003 Side 17\n18 Det daglige arbejde 100 "Best Practice" Skole TSØ Indeks Arbejdsopgaver og indholdet af arbejdet Fysisk arbejdsmiljø Arbejdspresset Medarbejdertilfredshed 2003 Side 18\n19 Løn og ansættelsesforhold 90 "Best Practice" Skole TSØ Indeks Løn (herunder tillæg og bonus) ift. et lignende job andre steder Øvrige ansættelsesforhold (personalegoder etc.) ift. andre steder Tryghed i ansættelsen Medarbejdertilfredshed 2003 Side 19\n20 Faglig og personlig udvikling 90 "Best Practice" Skole TSØ Indeks Muligheder for faglig og personlig udvikling Opmærksomhed omkring faglig og personlig udvikling Medarbejdertilfredshed 2003 Side 20\n21 Specifikt prioriteringskort Konkret prioritering af indsatsområder Primære indsatsområder 8. Evner som leder 13. Fysisk arbejdsmiljø 14. Arbejdspresset 100 Mulighed Styrke Svagheder 4. Evne til at træffe de rigtige beslutninger 5. Evne til at informere medarbejderne 6. Etik (moral) 15. Løn (herunder tillæg og bonus) ift. et lignende job andre steder 19. Opmærksomhed omkring faglig og personlig udvikling Muligheder 16. Øvrige ansættelsesforhold (personalegoder etc.) ift. andre steder 17. Tryghed i ansættelsen 18. Muligheder for faglig og personlig udvikling Indeks Styrker 1. Godt image 2. Stolt over at kunne fortælle andre om ansættelse 3. Skolen opfattes af andre som et godt sted at være ansat 7. Faglig dygtighed 9. Fagligt samarbejde med kolleger 10. Klimaet blandt medarbejderne 11. Det sociale samvær 12. Arbejdsopgaver og indholdet af arbejdet Svaghed Mindre 5 14 Primært indsatsområde Større Spørgsmålene omkring samlet opfattelse af overordnet lederskab og nærmeste leder er ikke med i prioriteringskortet, da de ikke anses for handlingsorienterede. Effekt af en forbedring Image Det daglige arbejde Se læsevejledning side 29 for en nærmere forklaring til prioriteringskortet. Overordnet lederskab Nærmeste leder Samarbejde Løn og ansættelsesforhold Faglig og personlig udvikling Medarbejdertilfredshed 2003 Side 21\n22 Introduktion Konklusion Side 2 Overordnede resultater fordelt på alder Overordnede resultater fordelt på anciennitet Baggrundsresultater Overordnede resultater Side 5 Side 7 Specifikke resultater Side 13 Baggrundsresultater Side 22 Læsevejledning Appendiks Side 25 Medarbejdertilfredshed 2003 Side 22\n23 Overordnede resultater fordelt på alder 100 Under 39 år år 50 år eller derover Indeks Image Overordnet lederskab Nærmeste Samarbejde leder Det Daglige Arbejde Løn & ansættelsesvilkår Faglig og Personlig Udvikling Tilfredshed & Motivation Loyalitet Troskab Engagement Medarbejdertilfredshed 2003 Side 23\n24 Overordnede resultater fordelt på anciennitet 100 Ansat under 2 år Ansat 2-5 år Ansat 6-10 år Ansat i mere end 10 år Indeks Image Overordnet lederskab Nærmeste Samarbejde leder Det Daglige Arbejde Løn & ansættelsesvilkår Faglig og Personlig Udvikling Tilfredshed & Motivation Loyalitet Troskab Engagement Medarbejdertilfredshed 2003 Side 24\n25 Læsevejledning Appendiks Introduktion Konklusion Overordnede resultater Side 2 Side 5 Side 7 Undersøgelsesmodellen: Introduktion til målingen af medarbejdertilfredshed Spørgsmål fra European Employee Index TM Tolkning af index Sådan læses et prioriteringskort Specifikke resultater Side 13 Segmentering af medarbejderne Baggrundsresultater Side 22 Læsevejledning Appendiks Side 25 Medarbejdertilfredshed 2003 Side 25\n26 Introduktion til målingen af medarbejdertilfredshed European Employee Index European Employee Index er en fællesbetegnelse for nationale medarbejderindex i eksempelvis Danmark, Sverige, Norge og Finland (henholdsvis Dansk MedarbejderIndex (DMI), Svenskt MedarbetarIndex, Norsk MedarbeiderIndex og Suomen Työtyytyväisyysindeksi), udviklet af MarkedsConsult og CFI Group. Syv forklarende forhold Image European Employee Index baseres på en overordnet model, som giver en samlet beskrivelse af medarbejdernes Tilfredshed & Motivation samt Loyalitet. Modellen giver svar på to centrale spørgsmål: Overordnet lederskab European Employee Index modellen Hvor tilfredse, motiverede og loyale er en given gruppe medarbejdere? Hvordan skabes Tilfredshed & Motivation samt Loyalitet blandt denne gruppe medarbejdere? Nærmeste leder Samarbejde Tilfredshed & Motivation Loyalitet Modellen baseres på en fast kerne af 31 overordnede spørgsmål, som er anvendelige og sammenlignelige på tværs af virksomheder, brancher og lande. Se disse spørgsmål på næste side. Arbejdsbetingelser Det daglige arbejde European Employee Index er udviklet af MarkedsConsult og CFI Group i samarbejde med IBM Business Consulting og Center for Ledelse (Danmark). Modellen bag indexet er udviklet med udgangspunkt i litteraturen på området samt mangeårige erfaringer fra medarbejdertilfredshedsanalyser gennemført i en lang række virksomheder og organisationer over hele verden. Læs eventuelt mere om undersøgelsen på hjemmesiden Løn og ansættelsesforhold Faglig og personlig udvikling Medarbejdertilfredshed 2003 Side 26\n27 Overordnede spørgsmål fra European Employee Index TM som anvendes til at beregne analysemodellen Image Virksomheden/organisationen har et godt image Jeg er stolt af at kunne fortælle andre, at jeg er ansat i virksomheden/organisationen Andre opfatter virksomheden/organisationen som et godt sted at være ansat Overordnet lederskab Din samlede opfattelse af den overordnede ledelse Den overordnede ledelses evne til at træffe de rigtige beslutninger Den overordnede ledelses evne til at informere medarbejderne Virksomhedens/organisationens etik (moral) Nærmeste leder Din samlede opfattelse af nærmeste leder Din nærmeste leders faglige dygtighed Din nærmeste leders evner som leder Samarbejde Det faglige samarbejde med dine kolleger Klimaet blandt kollegerne Det sociale samvær Arbejdsbetingelser Tilfredshed & Motivation Tilfredshed Hvor tilfreds er du alt i alt som medarbejder på din arbejdsplads? Forestil dig det perfekte sted at være medarbejder. Hvor tæt på dette ideal er din arbejdsplads? Motivation Jeg føler mig motiveret i mit arbejde Jeg ser altid frem til at gå på arbejde Loyalitet Troskab Jeg ønsker at være ansat i samme virksomhed/organisation om 2 år Jeg leder sjældent efter andre job Jeg vil anbefale andre at søge job i min virksomhed/organisation Engagement Jeg er villig til at yde en ekstra indsats, hvis det er nødvendigt Jeg tror, mine kolleger synes, jeg yder en god arbejdsindsats Hvis virksomhedens/organisationens vilkår ændres, er jeg åben over for forandringer, der berører mig Det daglige arbejde Dine arbejdsopgaver og indholdet af dit arbejde Det fysiske arbejdsmiljø på arbejdspladsen Arbejdspresset på din arbejdsplads Løn og ansættelsesforhold Din løn (herunder tillæg og bonus) i forhold til hvad du kan få i et lignende job andre steder Dine øvrige ansættelsesforhold (ferie, flekstid, barsel og andre personalegoder) i forhold til hvad du kan få i et lignende job andre steder Din tryghed i ansættelsen Faglig og personlig udvikling Dine muligheder for faglig og personlig udvikling Den opmærksomhed din faglige og personlige udvikling får Medarbejdertilfredshed 2003 Side 27\n28 Tolkning af indeks (indeks = medarbejdernes vurdering) Beregning af indeks Medarbejderne har besvaret spørgsmålene i spørgeskemaerne på en skala fra Efterfølgende er svarene ændret til indeks, som går fra 0 til 100, hvor 0 er dårligst, og 100 er bedst. Hvis medarbejderen har svaret 1 til et spørgsmål, bliver svaret ændret til indeks-scoren 0. Er svaret 2, bliver svaret ændret til 11,1111 osv. På baggrund af besvarelserne beregnes overordnede indeks, som går fra 0 til 100. De overordnede indeks består af vægtede gennemsnit af svarene på flere spørgsmål (eksempelvis indekset for Tilfredshed & Motivation, som er baseret på fire spørgsmål se disse spørgsmål på forrige side her i appendikset). Meget Meget Ved utilfreds tilfreds ikke 1. Hvor tilfreds Omregning fra 10- til 100-punkt skala Indeks (medarbejdernes vurdering) 0 Medarbejdertilfredshed 2003 Side 28\n29 Sådan læses et prioriteringskort Opstilling af prioriteringskort Med henblik på at udpege og prioritere indsatsområder opstilles prioriteringskort. Højere Prioriteringskort Sådan bruges kortet Prioriteringskortet hjælper med at identificere de konkrete forhold, som mest effektivt kan føre til forbedringer. Til opstillingen af disse prioriteringskort anvendes dels den beregnede effekt ved en forbedring af et forhold, og dels medarbejdernes vurdering af det pågældende forhold. Prioriteringskortet opdeles i fire felter af en vandret og en lodret linie. Disse linier angiver gennemsnittet for henholdsvis medarbejdernes vurdering (den vandrette linie) og effekterne for forholdet i det pågældende prioriteringskort (den lodrette linie). Indeks (medarbejdernes vurdering) Lavere Mindre Muligheder Kommunikér Svagheder Observér Effekt af en forbedring Styrker Vedligehold Primære indsatsområder Prioritér Større Større effekt, lavere vurdering: En forbedring af disse forhold vil give den største effekt på den samlede tilfredshed. Niveauet af disse forhold trækker ned i Prioritér medarbejdernes nuværende tilfredshed. Vedligehold Større effekt, højere vurdering: Det er ved at vedligeholde og/eller forbedre disse forhold, at man kan vedligeholde/forbedre den nuværende medarbejdertilfredshed. Mindre effekt, højere vurdering: Kommunikér Udnyt den højere vurdering, og gør forholdet til en forretningsmæssig styrke. Dette kan evt. gøres ved at kommunikere om den relativt høje vurdering af forholdet. Mindre effekt, lavere vurdering: Lav prioritet. Observer at medarbejderne heller ikke i fremtiden lægger vægt på Observér disse forhold. Medarbejdertilfredshed 2003 Side 29\n30 Segmentering af medarbejdere Loyale medarbejdere er kun et gode for virksomheden, hvis loyaliteten resulterer i en adfærd, som er ønskværdig set i virksomhedens perspektiv. Det er ikke tilstrækkeligt, at medarbejderne har en høj grad af troskab. De skal også være engagerede for at yde en god indsats. Derfor opdeler vi Loyalitetsindexet i to separate index for hhv. Troskab og Engagement. Ved at opdele loyalitetsbegrebet i Troskab og Engagement bliver det muligt at udpege fem forskellige medarbejdertyper. Ildsjæle er kendetegnet ved en høj grad af Troskab og Engagement. Ildsjælene er meget engagerede i deres arbejde og er villige til at yde en ekstra indsats, hvis det er nødvendigt. Desuden har Ildsjælene en høj grad af Troskab (ønsker blandt andet i høj grad fortsat at være ansat om to år). Denne kombination af høj grad af Troskab og Engagement gør Ildsjælene til meget værdifulde medarbejdere. Kernemedarbejdere er karakteriseret ved en mellem til høj grad af Troskab og mellem til høj grad af Engagement (uden at begge dog er høje på samme tid). Kernemedarbejderne er stabile medarbejdere, der vil det godt for virksomheden uden dog at gå forrest. Zappere er kendetegnet ved en lav grad af Troskab og mellem til høj grad af Engagement. Zappere er engagerede i deres arbejde, men vil være tilbøjelige til at forlade virksomheden inden for en overskuelig tidshorisont. Zappere kan f.eks. være personer med et stort behov for nye udfordringer. Sofamedarbejdere er karakteriseret ved en mellem til høj grad af Troskab og en lav grad af Engagement. Sofamedarbejderne ønsker til trods for deres begrænsede engagement fortsat at være ansat i virksomheden. På-vej-væk medarbejdere er kendetegnet ved en lav grad af Troskab og en lav grad af Engagement. Det er en potentiel eks-medarbejder, som er på vej til at forlade virksomheden, hvis der ikke rettes op på de forhold, som er årsag til det lave Engagement og den lave Troskab. Image Højt Overordnet lederskab Nærmeste leder Lav Samarbejde Tilfredshed & Motivation 5. Jeg er villig til at yde en ekstra i indsats, hvis det er nødvendigt 6. Jeg tror, mine kolleger synes, jeg yder en god arbejdsindsats 7. Hvis mit områdes vilkår ændres, er jeg åben over for forandringer, der berører mig Engagement Loyalitet Engagement Zappere Ildsjæle Kernemedarbejdere Det daglige arbejde Løn og ansættelsesforhold Faglig og personlig udvikling Troskab 8. Jeg ønsker at være ansat i virksomheden om 2 år 9. Jeg leder sjældent efter andre job 11. Jeg vil anbefale andre at søge job i virksomheden Lavt På-vej-væk medarbejdere Lav Sofamedarbejdere Troskab Høj Medarbejdertilfredshed 2003 Side 30


W8 medieafspiller har ikke mpeg codec - skyrkayluve.ga\nCodecs: ofte stillede spørgsmål - Windows Help\nHvis noget ikke virker i Windows Media Player, har du måske ikke den rette codec på din pc. Det er lettest at løse problemet ved at gå online og søge efter den codec, du skal bruge. En dvd-dekoder er et andet navn for en MPEG-2-dekoder. Indholdet på DVD-Video-diske er kodet i MPEG-2-format, som er indholdet i DVR-MS-filer (Microsoft.\nFLV, MP4, 3GP, VOB, WMV afspiller - Final Media Player\nHent Final Media Player hvis du er træt af at rode med codecs, har videofiler der bare ikke afspilles korrekt eller er træt af den irriterende "Windows kan ikke åbne denne fil" fejlmeddelelse. De fleste andre medieafspillere kræver at du installerer anden software, såkaldte.\nMPEG-2-programstreams benytter også ofte filtypenavnene, mpg og, mpeg, men de indeholder MPEG-2-kodet video. Eftersom Microsoft Windows-operativsystemer kun indeholder en MPEG-1-videodekoder, kan Windows Media Player ikke afspille MPEG-2-programstreams, uden at der installeres en ekstra MPEG-2-videodekoder (også kaldet en dvd-dekoderpakke).\nFix kan ikke afspille MOV-filer på Windows Media Player. Hvis du også har svært ved at spille MOV-filer på denne medieafspiller, så bekymre dig ikke. Denne vejledning hjælper dig med at løse problemet og lade dig spille dine yndlings MOV-filer uden problemer i Windows Media Player. For at kunne afspille filformater som 3GP og MOV i Windows Media Player skal du bruge K-Lite codecs, fordi det.hvordan man kan spille mpg fil i Windows Media Player Hvis filen ikke afspilles, kan det være kodet med MPEG-2 standard. Gå til Afsnit 2 at lære, hvordan du installerer en MPEG -2 codec til Windows Media Player. 3. Luk Windows Media Player, når du er færdig med at se videoen. Afspilning en MPEG -2 MPG- fil i Windows Media Player 1.Hvordan kan jeg vide, hvad codec jeg har brug for Populære codecs omfatter Xvid, DivX og MPEG. Når du har hentet, skal du installere codec og åbne filen med den media player du normalt bruger. Brug Third-Party Software Hvis du ikke kan bestemme codec oplysninger fra filen egenskaber, eller filen stadig ikke spille efter du har installeret det codec, skal du bruge tredjeparts software.MPG Player: Hvordan til at afspille MPG filer Snow. Hvis du ikke er vant til en MPG (eller MPEG) filformat, du først nødt til at vide, at det er en beholder, og det er normalt for lagring af MPEG-1 eller MPEG-2 videoer af deres egne codecs. Oven i det, ville ikke alle medieafspillere have kunnet afspilning en MPG-fil (eller MPEG) med succes. Hvis din afspiller har undladt at afspilning af.Hvilket video codec er bedst? – Newz Off-topic: 5, ikke på engelsk og video codec er engelsk (mangler en rating med en titel i stil med "forkert"). Off-topic 2: themuss, du har glemt at skrive kilde på hvorfra du har sakset teksten i din profil;) On-topic: Jeg syntes da egentligt det er ret skræmmende at der er så stort et kvalitetstab ved encoding - det er jo 2 CD's Doom9 har lavet.\nHvis du har problemer med at spille tilbage AVCHD-filer på din computer, kan du prøve en professionel AVCHD-afspiller. Du kan også konvertere dine AVCHD filer, så den er kompatibel med din PC eller indbyggede medieafspiller.\nDenne udvidelse gør det muligt at afspille MPEG-1- og MPEG-2-video i videoapps, der er installeret i Windows 10, Microsoft Film og tv. Hvis du har MP4- eller MKV-videofiler, der ikke kan afspilles, vil denne udvidelse sandsynligvis hjælpe.\nVi nævner i flæng QuickTime, Realplayer, mpeg, mp3, wma, flac - og vi kunne blive ved, hvis vi ikke skulle trække vejret. Det var upraktisk og forbistret tidskrævende, men med tiden opblomstrede en række afspillere, der brillerede ved at være gratis, kræve relativt lidt af din pc og håndtere stort set alle de formater, du kunne finde på at kaste efter dem.\nMPEG, DivX, XviD, MKV, WMV, H.264, MP3, MP4, AC3, DTS, WMA, FLAC og mange flere. VLC Media Player er minimalistisk og kompakt, men indeholder ikke desto mindre en del avancerede funktioner bla, tilføjelse af undertekster til de film du afspiller.


Harun Demirtas: Den kommunale sygepleje kan ikke længere følge med - Altinget - Alt om politik: altinget.dk\nOpinion Harun Demirtas | 26. juli 2018 kl. 8:15 | Print\nDer er brug for en national strategi, der kan støtte op om sygeplejen i alle kommuner, skriver Harun Demirtas. (Foto: Casper Christoffersen/Ritzau Scanpix)\nKOMMENTAR: I kommunerne må sygeplejerskerne løbe stærkere, mens det bliver stadig sværere at rekruttere. Derfor er der behov for en politisk strategi for fastholdelse og anerkendelse af medarbejdere samt øget rekruttering til de sundhedsfaglige uddannelser, skriver Harun Demirtas.\nDette er et opråb fra den kommunale sygepleje.\nOg inden jeg siger det, ved man på forhånd godt, hvad folk vil tænke: ”Nå ja. Det skal du jo sige, fordi du er fagforeningsmand…”\nFor desværre er det sådan i denne verden, at når man besidder en post i fagforening og udtrykker en bekymring, bliver det efter min oplevelse ofte til en undervurderet og dårlig kliche. Vores intention om at skabe gode arbejdspladser bliver tit overskygget af en forkert opfattelse af, hvad en fagforening står for. En fagforening står altså for at samarbejde med arbejdsgiverne og indgå i dialog for at løse alle problemerne, før det er for sent.\nDerfor er politikerne nu nødt til at lytte med, før det bliver for sent for sygeplejen på det kommunale område.\nLige nu halter den kommunale sygepleje bagefter, og medarbejderne løber stærkere for at sikre pleje og behandling til borgerne i eget hjem.\nSelv om der er gode grunde til det, løber regionerne lige nu med det meste af opmærksomheden, og kommunerne får mindre taletid. Men de to ting burde hænge sammen. Man kan ikke have fokus på det regionale uden at have sikret sig, at de kommunale dele også følger med. Skal man sikre et sundhedssystem, der virker, er man nødt til at kigge på det kommunale også.\nFor lige nu halter den kommunale sygepleje bagefter, og medarbejderne løber stærkere for at sikre pleje og behandling til borgerne i eget hjem.\nSundhedsvæsnet vokser; borgerne stiller høje krav; den teknologiske udvikling mindsker indlæggelsestiden; hospitalsaktiviteter konverteres fra stationære til ambulante; og kommunerne går sammen om at oprette akutte funktioner for undgå unødige indlæggelser.\nMen hvem skal passe de opgaver?\nJeg sidder på en post i Dansk Sygeplejeråd og har blandt andet ni kommuner på Vestegnen som ansvarsområder. Jeg elsker alle disse kommuner, og jeg går ikke på arbejde én dag uden at tænke på, hvad man mon kan gøre for at hjælpe ledelsen med at rekruttere mere arbejdskraft.\nSom sygeplejerske ville jeg aldrig have troet på det, jeg skriver nu, men det er en realitet: Tænk, at vi i nogle områder er ved at bevæge os væk fra at sige ”Ansæt flere og sørg for ordentlige normeringer” til ”hold fast i dem du har, for der mangler sygeplejersker”.\nDe fleste kommuner, jeg arbejder med på Vestegnen, er meget udfordrede i forhold til at rekruttere sygeplejersker, og politikerne på Christiansborg er nødt til at kommunikere med kommunalpolitikerne. For der er brug for en national plan og en strategi, der virker og kan støtte op om alle kommuner, lokalledelse og medarbejdere.\nJeg er nemlig ikke i tvivl om, at Vestegnens kommuner ikke er alene om problemet.\nJeg ville ønske, det var så let som at sige, at det alene er ældre- eller sundhedsministerens ansvar, men det, tror jeg, vil være uretfærdigt.\nKommunalplejen har nemlig været udfordret og haft den samme udsigt, som vi har nu, for 10-15 år siden. Det er dog et uheldigt tidspunkt for de nuværende magthavere på sundhedsområdet, fordi der i dag bliver stillet mange uopnåelige, store krav til hjemmeplejen og hjemmesygeplejen.\nMen vi løser ikke kun problemet, ved at Christiansborg-politikerne indkalder ministrene i mange samråd, men ved, at vi alle sammen tør lægge hænderne under stenen for at løfte den sammen. For den kommunale sygepleje skal løftes nu – og det skal ske i fællesskab.\nJeg har været til mange møder både med sygeplejersker og ledelsen. Der er sådan set ikke nogen ledere, der ikke vil det allerbedste for borgerne og medarbejderne. Men problemet er tit, at man i en periode har været udsat for økonomiske udfordringer og har fået besked på at spare lidt og stramme budgetterne – og pludselig forsvandt vejtiden på kørelisten mellem borgerne, de ansatte søger nye veje, og pludselig står arbejdspladsen måske med færre medarbejdere og et dårligt rygte, som de skal kæmpe i måske flere år for at komme over.\nMan tænker måske ikke ofte på dette, men når regionerne går igennem en sparerunde, påvirker det faktisk ikke kun de enkelte afdelinger på hospitalerne, men også kommunerne. Når afdelingerne på grund af underbemanding og besparelser udskriver patienterne hurtigere, stiller det automatisk mange høje krav til hjemmesygeplejen, som selv gennemgår en sparerunde.\nMen vigtigst af alt: når en kommune kæmper for at få ansøgninger til en sygeplejerskestilling, kan det blive endnu sværere at rekruttere på grund af dårligt ry, ligesom opgaverne bliver mere komplekse, mens regionerne bliver ved med at udskrive flere, fordi de heller ikke længere kan leve op til kravene. Så stiger pulsen hos den sygeplejerske, der står tilbage, og som også må overveje, om hun skal videre eller blive.\nDerfor er min forslag til Christiansborg, at de indser, at det ikke kun handler om ministrene. Det handler om hele sundhedsvæsenet, som er i konstant udvikling, og at vi ikke længere kan følge med.\nDer er brug for en strategi, som sikrer, at tingene ikke bliver gjort hurtigt; at kompetencerne i regionen også findes i kommunerne for sikre kontinuitet; at der bliver lavet tydeligere retningslinjer for, hvornår en patient er rask nok til at blive udskrevet; og at vi skal undtage hele sundhedsområdet fra besparelser.\nVi må sikre, at kommunerne ikke pludselig står uden medarbejdere. Vi skal styrke lokalledelsens kompetencer, anerkende medarbejderne og yde en ekstra indsats for at fastholde i medarbejderne, tilbyde dem kompetenceudvikling, igangsætte kampagner for at give unge indblik i de sundhedsfagliges kompetenceområder og inspirere dem til at tage uddannelsen og arbejdet, og uddanne endnu flere sundhedsfaglige.\nVi skal arbejde sammen!\nForrige artikel David Trads: Trump har ret - Danmark bør bruge mere på militæret Næste artikel Lisbeth Knudsen: Kan politik skabes efter en ny kogebog?