Orientering i de faglige grupper - se programmer for de enkelte grupper - PDF\nOrientering i de faglige grupper - se programmer for de enkelte grupper\nDownload "15.00-18.00 Orientering i de faglige grupper - se programmer for de enkelte grupper"\n1 1/51 Kultur-, naturhistorisk- og kunstfagligt orienteringsmøde på Hotel Comwell Kolding november nov Ankomst. (Bemærk: Indkvartering først fra kl ) Nyt fra ODM. ODMs formand og direktør for KØS, Christine Buhl Andersen. Velkomst - og kort om en række sager af museumspolitisk karakter, der aktuelt trænger sig på. ODM s formand trækker de vigtigste aktuelle perspektiver op Museums Change Lives Partner in Museums Consultancy, senior research fellow, former deputy director in British Museums Association, Maurice Davies. A presentation of current thinking about the impact that museums can have on society. They can bring benefits to people's wellbeing, health, confidence and sense of belonging, as well as to their knowledge. They can improve places by supporting social organizations and behaving as public services, not just visitor attractions. To do this, museums need to be clear about the impacts they want to have - the differences they want to make to people's lives. It requires new ways of thinking and new skills and museums to be entrepreneurial, creative, collaborative and flexible. Assessing quality of engagement and impact is harder than counting things and is not simple to measure. More than worth it. What do you think we are fighting for? Director of the Stedelijk Museum Alkmaar, and member of the committee More than Worth it. Lidewij de Koekkoek. With the manifesto More than worth it. The social significance of museums the museums, united in The Netherlands Museums Association, have joined together in presenting their five core social values to society: collection value, connecting value, educational value, experience value and economic value. Through these five values, museums contribute in a number of public domains. The program consisting of research, publications, presentations and practical tools has proved to be successful in conveying the significance of the museum sector for today s society da folkestyret blev folkeligt og feminint Det er 100-året for 1915-grundloven næste år. Skal vi fortsætte med at bruge kræfter på den slags jubilæer? Ja, når de har betydning for nutiden, mener museumsinspektørerne Inge Adriansen, Museum Sønderjylland, og Merete Ipsen, Kvindemuseet i Danmark. I kort form fortæller Inge Adriansen hvilken betydning reformen af grundloven i 1915 havde. Merete Ipsen opfordrer til fælles fejring af demokratiet på museerne landet over og kommer med en skitse til hvordan Frokost Orientering i de faglige grupper - se programmer for de enkelte grupper Eftermiddagskaffe Orientering i de faglige grupper - se programmer for de enkelte grupper Middag. Herefter socialt samvær mv. Natmad ved 24-tiden.\n2 2/ nov Morgenmad Orientering i de faglige grupper - se programmer for de enkelte grupper Formiddagskaffe MESSE/Marked i Foyer (Leverandører af museumsprodukter viser frem) Frokost Orientering i de faglige grupper - se programmer for de enkelte grupper Eftermiddagskaffe Mødet slutter Evaluering for koordinatorerne Tilvalg (separat tilmeldingsdel) 13. nov Tilvalg: retters netværksmiddag inkl. vin og snacks. Underholdende indslag og netværk på tværs. Herefter er baren åben for egen regning! 14. nov Morgenmad, for dem der har bestilt værelse fra fredag til lørdag. Herefter hjemrejse.\n3 3/51 Program for Forhistorisk Arkæologi Kære kolleger! Koordinatorerne for forhistorisk arkæologi har hermed fornøjelsen at udsende det foreløbige program til årets faglige orienteringsmøde i Kolding. Årets program indledes med en temasession om tracéundersøgelser efterfulgt af faglig orientering med oplæg fra museer, universiteter m.m. Derefter har vi fælles med middelalder faglig orientering med oplæg fra museer, universiteter m.m. ( ). For at skaffe plads til så mange faglige indlæg som muligt, har vi i forbindelse med programlægningen valgt at køre to parallelle sessioner (Fællessession I og II). Temaerne for de to sessioner er hhv. "Metode" og "Detektorfund". Efterfølgende er alle arkæologer samlet ved den tredje fællessession (Fællessession III) med "Orientering fra Kulturstyrelsen mfl. & Danefæ" ( ). Torsdag afvikles korte indlæg med faglig orientering om ældre og yngre stenalder, bronzealder samt ældre og yngre jernalder ( ). Bemærk! Indlæg vedr. vikingetid præsenteres i år i den faglige session hos middelader om torsdagen i tidsrummet kl Vi gør opmærksom på, at det endelige program udsendes i begyndelsen af september. Posters som supplement til eller i stedet for indlæg opstilles fælles for sessionerne. Med venlig hilsen Koordinatorerne for forhistorisk arkæologi. 12. november Forhistorisk Arkæologisk tema: Tracéundersøgelser Hvad, hvordan og hvorfor? Den arkæologiske forundersøgelse af motorvejstracéet mellem Kliplev og Sønderborg metode, resultater og registrering Lene Heidemann Lutz, Museum Sønderjylland Arkæologi Haderslev Forud for anlæggelsen af den 26 km lange motorvej mellem Kliplev og Sønderborg, der åbnede marts 2012, blev der indenfor vejtracé og tilstødende sidearealer udgravet hele 51 lokaliteter af forskellig type og datering. Yderligere fem lokaliteter med væsentlige fortidsminder blev ikke udgravet, da arealerne blev friholdt for anlægsarbejde. De mange lokaliteter kom for dagens lys gennem en systematisk forundersøgelse af hele det berørte område. Resultatet af forundersøgelsen var en nærmest total registrering af fortidsminder og fund på strækningen. Det store antal fortidsminder overraskede, idet den indledende arkivalske kontrol havde givet et mere magert resultat. Forundersøgelsen bestod af to metodisk vidt forskellige kampagner, tilrettelagt med henblik på at påvise forskellige kategorier af fortidsminder. Sideløbende med den velkendte afsøgning med søgegrøfter, der erfaringsmæssigt langt overvejende afdækker jordfaste fortidsminder fra bronzealder til middelalder, introduceredes en ny metode til påvisning af stenalderlokaliteter: brede pløjebælter med 10 meters afstand, efterfulgt af rekognoscering og prøveboring. Denne metode viste sig at være velegnet til lokaliseringen af særligt ældre stenalders aktivitetsområder og jagtstationer.\n4 4/51 En vigtig sidegevinst af den systematiske forundersøgelse var registreringen af et større antal små lokaliteter, der ganske vist ikke opfyldte kravene for at blive udgravet, men alligevel bør tillægges en kulturhistorisk betydning, idet de vidner om forskellige former for aktivitet i periferien af bebyggelser. Desuden viste en gennemgang af den store mængde flint, at en del af de mange mindre flintkoncentrationer kan afspejle ophold af kort varighed i området i stenalderen. Registreringen af disse pladser får stor betydning for den fremtidige arkivalske kontrol af arealer op til motorvejen og er med til at give et mere fuldstændigt og nuanceret billede af den fortidige bosættelse på strækningen. Geofysik, Naturvidenskab og Søgegrøft Forundersøgelsens Treenighed? Martin Winther Olesen og Constanze Rassmann, Museum Midtjylland Med kulturstyrelsens ønske om at i højere grad afslutte de bygherrebetalte udgravninger allerede i forundersøgelsesregi bliver museerne endnu engang konfronteret med større udfordringer: Hvordan skal man på baggrund af søgegrøfterne kunne vurdere hvilke fortidsminder er væsentlige? Er det er nødvendigt at udgrave hele området? Hvilken budgetramme ville i så fald være realistisk? I forbindelse med motorvejsprojektet Herning-Holstebro, i Museum Midtjyllands ansvarsområde, havde museet efter aftale med Vejdirektoratet et større økonomisk råderum som muliggjorde at kombinere geofysiske og naturvidenskabelige undersøgelser med søgegrøfterne. Kombinationen af geofysik og søgegrøfter tillader i ideelle tilfælde at se om anlæg, som ses i søgegrøfterne, fortsætter i mellemstykkerne. Inddragelsen af naturvidenskab i forundersøgelsens feltdel gør det desuden muligt at vurdere det naturvidenskabelige potentiale af lokaliteten omgående. På mange lokaliteter gjorde et sammenspil af geofysik, naturvidenskab og søgegrøfterne det muligt at vurdere pladsens potentiale og dermed videregående udgravningsstrategier. Oplæggets mål er derfor kritisk at belyse inddragelsen af geofysik og naturvidenskab i forundersøgelsesfasen og at diskutere fordele og udfordringer af denne metodik. Arkæologien og fremtidens energiinfrastruktur Marian Petrea Kaagh, er sektionschef for Plan og Miljø i Energinet.dk Fremtidens energisystemer bygger på vedvarende energi, og målet om at 50 procent af det danske elforbrug i 2020 skal komme fra vindkraft kræver en kraftig udbygning af det danske højspændingsnet samt nye elforbindelser til udlandet. Energinet.dk har derfor som hovedansvarlig for forsyning og transmission af energi travlt med at realisere en række nye energiinfrastrukturprojekter i de kommende år. Projekternes fysiske udformning og udstrækning er meget forskellig, men fælles for dem er, at de giver anledning til offentlig debat om de negative påvirkninger projektet kan have på naturen, de arkæologiske interesser, landskabet samt de mennesker der bor i det område, hvor projekterne planlægges etableret. Kom og hør hvordan Energinet.dk oplever samarbejdet med museerne, hvor brugbar museernes rådgivning er for bygherren, praksis rundt om i landet, samt opfattelsen af museernes formidling af vigtigheden af de arkæologiske undersøgelser og om den har nogen værdi for bygherre Spørgsmål og diskussion Eftermiddagskaffe Fællessession for forhistorisk og middelalder Metode - Fællessession I Spildevandstracé mellem Ragebøl og Blans spild af tid? Mette Nissen, Museum Sønderjylland Arkæologi Haderslev På en ca. 11 km lang strækning mellem ovennævnte byer, blev i efteråret 2013 og vinteren 2014, undersøgt et ca. 10 m bredt tracé. Undersøgelsen frembragte ikke mindre end 34 lokaliteter, hvoraf halvdelen blev genstand for egentlige udgravninger. Resultatet af forundersøgelsen og de efterfølgende udgravninger blev lokaliteter, der spænder vidt fra\n5 5/51 ældre bronzealder og helt op i 1700-tallet. Spørgsmålet er så, om det er muligt at frembringe brugbar viden ud fra et kun 10 meter bredt tracé? Arkæologi på den fynske motorvej - metodiske overvejelser og resultater af motorvejsudvidelser på Fyn Jakob Bonde, Odense Bys Museer Forud for udvidelsen af ca. 9 km eksisterende motorvej på Vestfyn, mellem Middelfart og Nørre Aaby, samt udvidelse af en mindre strækning af motorvejen syd for Odense, har Odense Bys Museer foretaget forundersøgelser af de berørte arealer i perioden Den eksisterende motorvej er anlagt i slutningen af 1960 erne og forundersøgelserne fandt sted med en indledende forventning om, at størstedelen af arealet kunne være forstyrret af anlægsarbejde. Det viste sig imidlertid, at der var uforstyrret undergrund op til kun nogle få meter fra motorvejen på store dele af strækningen. Som resultat heraf fremkom en betragtelig mængde nye lokaliteter samt flere regulære udgravninger, der spreder sig fra neolitiske bopladser over større og mindre bopladser fra ældre og yngre jernalder til landsbystrukturer fra yngre germansk jernalder-ældre middelalder. Særlig interessant var udgravninger omkring Aulby, hvor bebyggelsesudviklingen kunne følges fra romersk jernalder frem til ældre middelalder og må ses som en direkte forgænger til det eksisterende Aulby Droner i dansk arkæologi Carsten Risager, Arkæologisk IT, Aarhus Universitet og Esben Schlosser Mauritsen, Ringkøbing-Skjern Museum Introduktion og status på projektet, præsentation af forskelligt udstyr samt praktiske og teoretiske tips til flyvning og anvendelsen af droner til dokumentation af udgravninger og fortidsminder. Projektet har til formål at undersøge potentialet og praktiske og lovmæssige aspekter ved anvendelse af droner til dokumentation i danske arkæologi, på udgravninger såvel som i tilsynet med de fredede fortidsminder, samt til præcis 3D opmåling. Projektet er et samarbejde mellem Arkæologisk IT (Aarhus Universitet), Holstebro Museum, Moesgård Museum og Arkæologi Vestjylland. Projektet er finansieret af de deltagende institutioner og Kulturstyrelsens Udviklingspulje Et nyt højeffektivt system til kortlægning af geologien på arkæologiske fundsteder Søren M. Kristiansen, Institut for Geoscience, Aarhus Universitet Arkæologiske fundområder har ofte en kompliceret geologi. Dette er kortlagt i mange tidligere undersøgelser og med mange forskellige metoder. Her vil vi vise et state-of-theart metode med samtolkning af flere datatyper som støtte til bedre arkæologske fortolkninger. Kortlægningen baseres på fladedækkende elektromagnetisk og magnetometer kortlægning samt evt. boringer, som så samtolkes med ny software (Aarhus Workbench) til højopløselig 3D visualisering. Den elektromagnetiske metode (her DualEM421) ført frem af ATV motorcykel med GPS logging og meget tæt køreafstand, giver højopløselig information om jordlagenes elektriske ledningsevne ned til 4-5 meters dybde, hvorfor fx tørvebassiner kan afgrænses. Magnetometermålinger anvendes til at fjerne uønskede signaler fra elkabler o.l, samt påvise evt. metaller af arkæologisk interesse. Kombinationen af GCM, magnetometermålinger og evt. boringer giver en detaljeret 3D geologisk model, som i en arkæologisk kontekst giver præcise kort over fundlags udbredelse og evt. fravær. Et eksempel på systemets anvendelighed vises fra den arkæologiske lokalitet Alken Enge ved Skanderborg Metalhåndværkere - Bronzestøbere, smede og proveniensbestemmelse af jern Arne Jouttijärvi, Heimdal-archaeometry Spor efter støbning i middelalderens og renæssancens byer, er næsten ikke undersøgt. Nyere analyser viser, at der er blevet anvendt forskellige typer digler og legeringer, og at man derigennem kan få en ide om hvilke typer genstande, der blev fremstillet og hvorfra\n6 6/51 diglerne blev importeret. Af digeltyper er identificeret ildfaste digler importeret fra Hessen, grafitdigler, som blev fremstillet i Bayern og en type digler lavet af almindeligt ler. Specielt den sidste støbemetode er interessant, da der er her tale om en ret speciel teknik, som kendes fra en beskrivelse af Biringuccio fra Metoden den må formodes at have været meget udbredt, men hidtil ikke er erkendt i arkæologisk materiale fra andre steder end få danske byer. Til metoden er knyttet en speciel kobberlegering, som blev brugt ved støbning af større genstande som mortere, gryder og kirkeinventar. Også forarbejdning af jern kan nu kortlægges i finere detaljer på baggrund af analyser af slagger og hammerskæl. Herved er det vist, at der kan udskilles flere typer smedjer fra det specialiserede værksted til rensning af det udvundne jern, over den simple bondesmedje til det mere avancerede værksted, hvor flere smedeteknikker beherskedes. Analyse af udvindingsslagger vil desuden kunne bidrage til en bedre tolkning af udvindingspladser, da der ofte kan udskilles grupper af ovne, som belyser organiseringen af udvindingen og den årlige produktion af jern. Desuden bliver udvindingsovne ofte blot kursorisk tolket som en af de kendte ovntyper, hvorved hidtil ukendte typer og variationer sandsynligvis er blevet overset. Flere steder i Europa arbejdes der i øjeblikket med metoder til proveniensbestemmelse af jern. Inden for Skandinavien er referencematerialet, i form af analyser af udvindingsslagger, blevet så stort, at der kan arbejdes med en finere, regional opdeling Spørgsmål fra salen Fællessession II - Detektorfund Møntskatte fra Tamdrup og Enner Lars Pagh, Museum Horsens Horsens Museum har det seneste år udgravet hele to fine møntskatte. I efteråret 2013 fandt vores dygtige detektorfører sølvmønter på marken vest for Tamdrup Kirke. Mønterne viste sig at stamme fra en skat, som vi efterfølgende tog op i præparat. Vi har registreret 62 hele og fragmenterede sølvmønter, primært fra Svend Estridsen, og skatten dateres til o I foråret 2014 fandt samme detektorfører sølvmønter fra Knud den Store på en mark ved Enner. Mønterne stammer efter al sandsynlighed fra Enner-skatten, der blev fundet i 1849 og bestod af over 1300 sølvmønter, en hel del sølvsmykker og brudsølv. Man fik tilsyneladende ikke alle mønterne indsamlet oprindeligt! Det nøjagtige fundsted fra 1849 har hidtil ikke været kendt, men nu har vi indkredset det meget præcist. En væsentlig del af udgravningerne har været at få indblik i skattenes oprindelige kontekst. Ud over skattenes indhold vil indlægget kort redegøre for de fundkontekster, vi registrerede Strandby-skatten en vikingetids betalingsskat og dens omgivelser Sidsel Wåhlin, Vendsyssel Historiske Museum Strandbyskatten er en betalingsskat fra sen vikingetid bestående af klipsølv, danske og udenlandske mønter samt en thorshammer. Den blev lokaliseret med detektor i 2012 men siden har Vendsyssel Historiske Museum sammen med finderne foretaget en række undersøgelser i området både for at sikre skatten men også for at forsøge at afdække dens nærmiljø. Det er især arbejdet med at sætte strandbyskatten i kontekst der fokuseres på her og selvfølgelig også på skatten selv Fra ingen til mange detektorpladser på få år Claus Feveile, Østfyns Museer På Nordøstfyn var der indtil for få år siden stort set ikke gjort detektorfund, og bortset fra enkelte ældre, fine fund, virkede området mærkelig tomt for bebyggelser m.m. fra yngre jernalder, vikingetid og ældre middelalder. Gennem en målrettet indsats, der kombinerer analyser af O1-kort, landskabet og ældre fundsteder, samt ikke mindst en kæmpe indsats fra detektorførerne, er der på få år indsamlet mere end 2500 genstande der fordeler sig på en række detektorpladser eller hotspots. Fundene har revolutioneret vores opfattelse og viden om de yngste perioder af forhistorien.\n7 7/ Hvad vil vi med detektorfundene? Mogens Bo Henriksen, Odense Bys Museer I 1998 afholdt Odense Bys Museer et seminar med titlen Hvad skal vi med detektorfundene, hvor man debatterede det, vi den gang mente var en forrygende tilvækst af detektorfund. Emner som prioritering, registrering og videnskabelig betydning blev sat til diskussion. Siden er fundmængden eksploderet, og vi har fuldstændigt mistet overblikket over mængden og karakteren af de titusinder af detektorfund, der årligt tilgår lokalmuseerne. Debatten fra 1998 trænger til en genopfriskning for hvad vil vi med detektorfundene? Vil vi kun have skuestykkerne eller vil vi også have værkstedsaffald med, vil vi blot betragte detektorfundene som løsfundne enkeltstykker, eller vil vi bruge dem i forskningssammenhæng? Det er også relevant at spørge, om det er hensigtsmæssigt, at lokalmuseernes praksis er individuel og ikke følger overordnede retningslinjer, eller om vi vil uddelegere noget af registreringsarbejdet til finderne. Væsentligst er spørgsmålet om, hvem der overordnet vil tage et ansvar for dette fundmateriale herunder om det er på tide, at der indføres restriktioner i brugen af detektorer f.eks. i form af en licensordning, som det kendes fra Tyskland Spørgsmål fra salen Pause Fællessession III - Orientering fra Kulturstyrelsen mfl. & Danefæ Status for de arkæologiske strategier Anne Nørgaard Jørgensen og Torben Dehn, Kulturstyrelsen Formålet med de arkæologiske strategier er etablering af en fælles digital platform for prioritering, håndtering og faglig vurdering af de arkæologiske undersøgelser. Strategierne dækker de enkelte kronologiske perioder, hvor det arkæologiske indhold er forskelligt, og dermed håndteres og prioriteres forskelligt. Strategierne dækker ældre stenalder til nyere tid. Formålet er, at reducere antallet af egentlige arkæologiske undersøgelser, at gøre mest muligt færdigt i forundersøgelsen, og at styrke og fokusere de egentlig undersøgelser med henblik på øget fagligt udbytte. På museumsmødet i Kulturstyrelsen 26. februar 2014 anmodede styrelsen museerne om at melde flere deltagere til de næste arbejdsgrupper, der sættes i gang, samt til udvidelse af eksisterende arbejdsgrupper. Det meste af den danske museumsverden deltager således i øjeblikket iat opkvalificere de arkæologiske undersøgelser. Her gives en kort status for hvilke grupper, der er i gang, samt hvilke behov der er for yderligere ekspertise. Alle har mulighed for at melde fagligt input ind til arbejdsgrupperne. Der gives derudover en særlig information om de grupper, der er helt eller delvist færdige bl.a. ødekirke-gruppen og yngre stenaldergruppen Danmarks Oldtid i landskabet Marianne Rasmussen, Kulturstyrelsen Med en donation fra A.P. Møller Fonden har Kulturstyrelsen igennem de seneste 5 år gennemført et stort projekt om formidling af udvalgte fortidsminder. Mange lokalmuseer rundt i landet har været involveret som samarbejdspartnere og bidraget til fortællingerne om fortidens spor i landskabet. Ved alle lokaliteter er der lagt vægt på at få den nyeste arkæologiske viden præsenteret samt at skabe en balance mellem at understøtte den besøgendes forståelse og samtidigt give plads for egen fantasi og oplevelse. Projektet nærmer sig nu sin afslutning, og undervejs er der høstet mange erfaringer ikke mindst om betydningen af at formidle og skabe opmærksom om landskabets rige kulturarv Nyt fra Naturvidenskab i Arkæologien Karin Margarita Frei, Nationalmuseet NatArk, er en dansk organisation, der repræsenterer forskere og naturvidenskabsfolk, som udfører naturvidenskabelige analyser på arkæologisk materiale.\n8 8/51 Naturvidenskab indenfor arkæologi, der i dag kaldes Archaeological Science, dækker over et stadigt stigende antal naturvidenskabelige discipliner, det er derfor ikke længere muligt for den enkelte at have et indgående overblik over alle de eksisterende metoder. Med udgangspunkt i den tiltagende akademisering og professionalisering, der sker på museerne, vil vi her præsentere vores tanker om, hvordan man kan optimere samarbejdet mellem naturvidenskab og arkæologi. Vi mener, at man ved at gå fra parallel-undersøgelses-modellen til en højere grad af integrerede undersøgelser ved fortløbende dialog gennem alle trin i undersøgelsesforløbet, vil skabe langt bedre og mere brugbare resultater, som også er egnede til videre formidling. I præsentationen vil vi desuden kort nævne nogle af de nye naturvidenskabelige metoder samt eksempler på multidisciplinære undersøgelser af arkæologisk materiale Udtagning af destruktive prøver fra arkæologiske genstande Mogens Bo Henriksen, Odense Bys Museer Odense Bys Museer får jævnligt henvendelser fra inden- og udenlandske naturvidenskabsfolk med anmodninger om at måtte udtage destruktive prøver fra genstande i museets samling. Henvendelserne er ofte rettet mod de samme genstande typisk sjældne eller meget specielle sager som museets få og gennemhullede bronzealdertekstiler eller Koelbjerg-kvindens hårdt prøvede skelet. For at leve op til det af Kulturstyrelsen uddelegerede ansvar og for at sikre genstandene mod helt at forsvinde i analyser har Odense Bys Museer udarbejdet en stringent politik og sagsbehandling, der sikrer, at tilladelser altid gives på baggrund af en videnskabelig prioritering. Museets retningslinjer stiller bl.a. krav til ansøgerne om institutionstilknytning, finansiering af prøveudtagning og evt. efterfølgende konservering samt ikke mindst krav om afrapportering, publicering og indberetning til Fund & Fortidsminder inden for en fastsat tidsfrist. Indlægget lægger op til en debat om problemstillingen, der jo er generel for alle museer Spørgsmål fra salen Forkerte Fund Helle Horsnæs, Den Kongelige Mønt- og Medaillesamling Jeg vil tage udgangspunkt i nogle åbenlyse eksempler på moderne tab/nedlæggelser af oldsager(?), som er blevet indleveret til danefæbedømmelse: Tilfældige tab fra samlere, have-fund, practical jokes, chikane og jalousi, samt mulige forsøg på omgåelse af danefælovgivningen. Derefter vil jeg bevæge mig til gråzonen, hvor vi fagligt kan og bør stille nogle spørgsmål, men hvor fortolkningen ikke er entydig. Jeg vil nævne et par sager, som måske måske ikke omfatter forurening af detektorpladser. De er særligt kritiske, fordi vi har paraderne nede, når fund kommer fra kendte pladser, og hvis de indleverede genstandstyper så ikke er helt usandsynlige som fund, kan de også være meget vanskelige eller umulige at afsløre. Jeg håber med dette indlæg at skabe en øget opmærksomhed om de forkerte fund, så vi kan hjælpe hinanden med at afsløre dem En præsentation af årets møntdanefæ Line Bjerg, Den Kongelige Mønt- og Medaljesamling Særlig fokus på alle de skattefund som er indkommet til møntsamlingen idenfor det senest år perspektiveret med et overblik over skattefundsudviklingen igennem de senere år Der vil selvfølgeligt også blive vist nogen af de spændende enkeltfund fra året som gik Året danefæ fra middelalder og renæssance Anne Pedersen, Nationalmuseet Der vil blive præsenteret et udvalg af de fund af danefæ fra middelalder og renæssance, som er danefæbehandlet i løbet af 2014.\n9 9/ Danefæ fra Danmark og Middelhavslandenes Oldtid 2014 Peter Vang Petersen, Nationalmuseet Om årets høst af rav og guld fra havsens bund og Danmarks muld! Middag 13. november Faglig orientering Forhistorisk Arkæologi Session - Ældre Stenalder Død ved kølle - rensdyrjagt i senistiden Morten Fischer Mortensen, Nationalmuseet Fra Slotseng i Sønderjylland findes de ældste sikre spor efter mennesker i Danmark. Her er et udsmids lag, med resterne af mindst 12 rensdyr, udgravet i et lille dødishul. Lokaliteten har de seneste år været genstand for omfattende arkæologiske og naturvidenskabelige undersøgelser af pollen, makrofossiler, knogler, insekter, chironomider, 14C-bestemmelser og tephra studier. I dette indlæg præsenteres den netop færdiggjorte temperaturrekonstruktion over den senglaciale periode, baseret på den lokale insektfauna fra Slotseng. Rekonstruktionen viser, at sommertemperaturen var næsten som i dag, mens vintertemperaturen i gennemsnit var ca. 20 grader koldere end nu. Sammenholdes det med sæsonbestemmelsen for jagten, baseret på knoglematerialet og med klimamønsteret fra den Lille Is Tid, rykker det afgørende ved vores opfattelse af den senglaciale rensdyrjagt. Så var jagten efter al sandsynlighed ikke en efterårsjagt men en vinterjagt i et sneklædt landskab Hamburgkulturen ved Krogsbølle på Lolland en foreløbig rapport Felix Riede, Aarhus Universitet Ved undersøgelser forud af boligbyggeri opdagede Lolland-Falsters Stiftsmuseum/Museum Lolland-Falster sporer af den i Danmark ellers ganske flygtige hamburgkultur ved Krogsbølle i udkanten af Nakskov. Med støtte fra adskillige private danske og udenlandske fonde kunne Aarhus Universitet og MLF i samarbejde sætte gang i en nærmere undersøgelse af lokaliteten. Udgravningen frembragte et lille inventar tilhørende den sene, såkaldte Havelte fase af hamburgkulturen. Redskaberne viser iøjnefaldende store ligheder med dem fra de andre danske lokaliteter, en ensartethed der åbner op for identifikationen af individer eller flinthåndværksmæssige mikrotraditioner. Udover selve bopladsen blev der også foretaget undersøgelser omkring den nærliggende sø. Overraskende nok viste det sig at der fandtes ikke blot velbevarede palæosøaflejringer helt tilbage til Bølling-tiden, men også det næsten fuldstændig bevarede skelet af Danmarks langt ældste måge. Dette oplæg beretter kort om de første resultater vedr. pladsens datering og funktion, miljøet, om de genetisk-zoologiske analyser af mågen og formidlingen af denne fortidsminde Rodvæltere en vigtig kilde til stenalderforskning? Klaus Hirsch, Museum Sønderjylland Arkæologi Sønderjylland I forbindelse med to større anlægsprojekter i Sønderjylland (naturgastracéet Ellund Egtved og dobbelsporet mellem Vojens og Vamdrup) blev der fundet levn efter neolitiske, mesolitiske og senpalæolitiske bopladser og aktivitetsområder. Selv om fundpladserne var ødelagte ved pløjning, fandtes der rodvæltere med et rigt fundmateriale, der i visse tilfælde kan vise sig at have et stort potentiale indenfor stenalderforskning. Et godt eksempel er en flinthuggeplads fra Brommekulturen, der var næsten fuldstændigt bevaret i flere tidlig-mesolitiske rodvæltere.\n10 10/ Sølund mere Maglemose fra Silkeborg Langsø Kurt Glintborg Overgaard, Silkeborg Museum Forud for anlæggelsen af motorvejen omkring Silkeborg anlægger Vejdirektoratet to regnvandsbassiner med tilhørende ledningstracé ved nordbredden af Silkeborg Langsø. Området er beliggende på sydsiden af et mindre næs, der mod nord afgrænses af en 3-4 m høj skrænt og mod øst af et større moseområde, der sandsynligvis tidligere har været en del af Langsøen. En placering der er klassisk for mesolitiske bopladser. Der afdækkes udbredte kulturlag fra Maglemosekulturen med fund af adskillige afslag, flækker, blokke, økser. Umiddelbart syd for søen blev der i forbindelse med brobyggeriet påtruffet lignende bopladsmateriale fra Maglemosekulturen Spørgsmål fra salen Session - Yngre Stenalder & Bronzealder Status over det første års udgravninger på Femernprojektet Søren A. Sørensen, Museum Lolland-Falster Et år med udgravninger Øst for Rødbyhavn har givet mange spændende resultater og jeg vil give en foreløbig status over det første års udgravninger med de forbehold som må tages da en række analyser og dateringer endnu ikke er tilendebragt. På baggrund af resultaterne fra forundersøgelserne var den kronologiske ramme sat til BC, men på baggrund af de hidtil foretagne udgravninger har vi måttet revidere denne ramme til ca BC. Det der har bibragt mest ny viden er områder med rituelle aktiviteter. Disse områder har især givet ny viden om den tidlige Tragtbægerkulturs rituelle forhold, i det man kunne kalde den præmonumentale fase af Tragtbægerkulturen dvs. før opførelsen af Dysser og Sarupanlæg. Blandt de mest spektakulære deponeringer er et område der i TN har ligget på lavt vand i kystzonen, og hvor man har deponeret kæber og kranier fra en lang række dyrearter, sammen med udvalgte genstandsgrupper. De rituelle aktiviteter stopper imidlertid ikke ved overgangen til MN, men intensiteten synes at aftage og hele området ser ud til at have været opgivet ved udgangen af SN. Udgravningerne har med al ønskelig tydelighed vist at det der tidligere betragtedes som udsmidsområde rummer et stort potentiale for at studere rituelle deponeringer, der på mange områder kan sammenlignes med samtidige mosedeponeringer. Hertil kommer at den lavvandede lagune også har været et vigtigt farvand for fiskeri, hvilket flere stationære fiskeanlæg vidner om Giver bygdebegrebet mening når den tidlige tragtbægerkulturs bebyggelsesmønster skal tolkes? Lars Ewald Jensen, Museum Lolland-Falster Udgravningerne ved Femern Bælt giver et sjældent indblik i den tidlige tragtbægerkulturs udnyttelse af de marine ressourcer og antyder samtidig en lang neolitiseringsproces, hvor det mesolitiske bebyggelsesmønster først opgives langt ind i neolitikum. Men i indlandet synes skiftet fra jæger-samler til agerbruger at ske meget hurtigt. Fremfor at diskutere om neolitiseringsprocessen gik hurtigt eller langsomt er det måske mere givtigt at se på bygdebegrebet og dermed kulturgeografien som nøgle til forståelse af det tidligt neolitiske bebyggelsesmønster. Udgravningerne ved Femern Bælt viser også, at votivfund i selve strandzonen nok var mere udbredt end hidtil antaget, men hvad betyder det for hele vort billede af offerskikken og dens tilknytning til landskabet? Er det, kort og godt, selve vandet der er helligt? Spørgsmål fra salen Formiddagskaffe Tværpilegruber og genopgravet grøft Karen Povlsen, Nordjyllands Historiske Museum I de senere år har en række udgravninger bidraget med ny information om tragtbægerkulturens ritualer. To udgravninger foretaget i forbindelse med anlæggelsen af\n11 11/51 en ny omfartsvej ved Aalborg føjer sig til denne række. På den ene lokalitet fremkom nogle store ejendommelige gruber, indeholdende en stor mængde tværpile. Tværpilene lå spredt i fylden, primært i grubernes nedre lyse lag. Tilsammen fandtes 73 tværpile fordelt på 7 gruber. Nogle af gruberne havde i toppen et mørkt lag med flintafslag og keramik. Her kunne enkelte skår dateres til tragtbægerkulturen. Den anden lokalitet lå på et næs ca. 1 km fra den første. Her fandtes et anlæg med flere systemgrøftlignende træk: Det var aflangt og i fylden sås flere genopgravninger. I den øverste fyld fandtes keramik fra MN A Ib. Der fandtes ikke flere lignende grøfter, men anlægget skal muligvis sættes i forbindelse med en stolperække længere inde på næsset Et mellemneolitisk palisadeanlæg på Falster Marie Brinch, Museum Lolland-Falster Palisadeanlægget ved Løggård er kulstof 14-dateret til perioden f.kr., og tilhører dermed gruppen af mellemneolitiske palisadeanlæg. Anlægstypen er ikke tidligere fundet på Falster, og udgør endnu det sydligste fund af sin slags i Danmark. Anlægget består af hegns- eller palisadeforløb, enkelte steder med dobbelte stolperækker, som afgrænser et mindre højdedrag i den brede Tingsted ådal øst for Nykøbing Falster. Hvad angår konstruktion og fundmateriale adskiller Løggård sig således ikke betydeligt fra andre mellemneolitiske palisadeanlæg. Til forskel fra mange andre samtidige anlæg har Løggård dog været underlagt en fladeudgravning, hvorfor ikke bare palisadeforløbene er blevet afdækket, men også mulige tilhørende konstruktioner samt kulturlag og gruber. Dette giver et sjældent nuanceret indblik i de mellemneolitiske palisadeanlæg, og kan måske bidrage til forståelsen af deres funktion, samt hvilken rolle de spillede i deres samtid De oversete lerskiver Maria Lisette Jacobsen, Kroppedal Museum Forud for anlæggelsen af Frederikssundmotorvejen Etape 2 har Kroppedal Museum i sommeren 2013 udgravet lokaliteten Lerhøjsager ved Ledøje. Fra gruber og kulturlag, dateret til mellemneolitikum periode V, kom adskillige fragmenter af kraftige, ornamenterede lerskiver samt keramik, omhuggede slebne økser og brændte flintafslag. Siden 1970 erne har flere beskæftiget sig med lerskiver og deres udbredelse, men spørgsmålet om lerskivernes funktion og samfundsmæssige værdi er fortsat uafklaret. Tolkningerne spænder vidt og genstandstypen, der kendes fra mange bopladslokaliteter, knyttes også til mere særegne strukturer; både sarupanlæg og stolpekredse - de bornholmske soltempler, hvor man bl.a. fra lokaliteten Rispebjerg har et komplet eksemplar, hvis ornamentik har distinkte paralleller til lerskiverne fra Lerhøjsager. Den særlige ornamentik kendes indtil videre kun fra Bornholm, Skåne og nu Ledøje, hvilket vidner om en direkte udveksling af traditioner, som udtrykker og understreger den sammensmeltning af kulturpåvirkninger der kendes fra de efterfølgende århundreder i det østdanske område Stendyngegrave ved Vestrup i Vesthimmerland Simon Kjær Nielsen, Vesthimmerlands Museum Den sene Tragtbægerkulturs nordvestjyske stendyngegrave (ca f.kr) var i mange år blandt de mere gådefulde anlæg inden for dansk arkæologi. Ny forskning har nu sandsynliggjort at kvæg og mennesker blev begravet sammen i anlæggene, der kan fortolkes som konvojer af oksetrukne vogne i et rituelt landsskab. I forbindelse med de arkæologiske undersøgelser på ENERGINET.dk s Skagerrak 4-kabellinie blev i foråret 2013 udgravet to lokaliteter med stendyngegrave ved Vestrup i Vesthimmerland. I forbindelse med udgravningerne blev gjort en del observationer og fund, som i tillæg med de nye tolkninger har kunnet/kan bidrage med ny viden om gravskikken.\n12 12/ Bæltepladen fra Bråtterup et unikt fund fra bronzealderens periode II Katrine Moberg Riis, Museum Sønderjylland Arkæologi Haderslev I forbindelse med Banedanmarks sporudvidelse mellem Vojens og Vamdrup blev der den 22. maj 2013 fundet en yderst velbevaret og smukt ornamenteret bælteplade. Den er ca. 15 cm i diameter og er af håndværksmæssig meget høj kvalitet. Fundkonteksten er enestående, da bæltepladen blev fundet i et vægstolpehul til et hus fra bronzealderens periode II. Der er aldrig fundet en bælteplade i et stolpehul til et hus før, og den har med stor sandsynlighed været hel, da den blev nedlagt. Foredraget vil bestå af en præsentation af bæltepladen og huset, såvel som det omkringliggende landskab, og de fremtidige forskningsmæssige muligheder og perspektiver Bækkedal i Gl. Skørping et flertypedepot med hesteudstyr fra yngre bronzealder Torben Birk Sarauw, Nordjyllands Historiske Museum Spørgsmål fra salen Marked Frokost I sensommeren 2014 fandt to detektorfolk ca. 40 bronzegenstande på et bakkedrag vest for Gl. Skørping. Genstandene viste sig at stamme fra et nedgravet lerkar, som var fyldt med kvindesmykker og enkelte mandsgenstande bl.a. en edsring af guld. Den største overraskelse viste sig imidlertid at være forskellige bronzegenstande, som har indgået i sele- eller hovedtøj til et forspand herunder rasleblik, stangknapper, sidestænger, falerer mv. Meget overraskende var der fint forarbejdede læderremme bevarede, hvorpå nogle af bronzegenstandene stadig sad. Fundet giver nogle enestående muligheder for at få indsigt i bronzealderens sele-/hovedtøj Session Ældre Jernalder Bendixminde fredelige bønder i ufredstider Rasmus Birch Iversen, Moesgård Museum Henover vinteren udgravede Moesgård Museum spredte bebyggelser fra jernalderen over et 25 ha stort område umiddelbart vest for Odder. Udgravningen udmærker sig ved at kaste lys på en underbelyst egn, ved at indeholde kontinuerlig og relativt velbevaret bebyggelse fra den senere del af førromersk til den senere del af yngre romersk jernalder. Bebyggelsen fortæller indirekte om forandringer i landskabets udnyttelse og landbrugets organisering i en periode, hvor dramatiske begivenheder udspillede sig på egnen. Ikke mindst udmærker den sig ved at kunne bidrage med en lyd fra jernalderen! Magtens Geografi i Østjyllands ældre Jernalder præsentation af et projekt Peter Lundby, Moesgård Museum I forlængelse af præsentationen af Bendixminde-gravningerne vil der kort blive redegjort for projektet Magtens Geografi i Østjyllands ældre jernalder. Projektet har bl.a. til formål at skabe den nødvendige dialektiske relation mellem udgravning, forskning og formidling. Redegørelsen vil omfatte enkelte teoretiske og metodiske præmisser for projektet samt skitsere projektresultaternes anvendelighed i praksis i forhold til såvel det antikvariske arbejde som fortællingen om, hvorledes mennesker i Østjyllands ældre jernalder skabte og oplevede historien Lille Skovgård en rækkelandsby fra ældre romersk jernalder Janne Krøtel, Museet på Sønderskov I foråret 2014 har arkæologerne fra Museet på Sønderskov foretaget en mindre\n13 13/51 undersøgelse vest for Vejen, hvor der blev udgravet to gårde fra ældre romersk jernalder i form af hovedhuse, udhuse og gruber. Gårdene ligger i direkte forlængelse af en rækkelandsby der tidligere er blevet udgravet umiddelbart vest for arealet ved Lille Skovgård. Med de nye undersøgelser er rækkelandsbyen sandsynligvis blevet afgrænset mod vest, og ser ud til at have bestået af op mod ti samtidige gårdsanlæg. Området vest for Vejen er efterhånden særdeles velundersøgt, ikke mindst med de store undersøgelser ved Vejen Vestermark og Lille Skovgård i perioden En række mindre undersøgelser i området de seneste år, ikke mindst den seneste ved Lille Skovgård, har dog ligeledes kunne bidrage til forståelsen af bosættelsesmønsteret i området med en bebyggelseskontinuitet som strækker sig fra ældre romersk jernalder til den tidlige middelalder En vestjyde i Nordjylland Marie Vang Posselt, Nordjyllands Historiske Museum Førromerske gårdsanlæg med væg- og hegnsgrøfter er sjældne i det nordjyske område, selv på de velbevarede kulturlagspladser og byhøje. Til gengæld kendes de i større antal fra Midt- og Vestjylland. Ikke desto mindre udgravede Nordjyllands Historiske Museum i 2014 et sådant gårdsanlæg, tilmed et velbevaret et af slagsen: to parallelle langhuse og en sekundærbygning forbundet af hegnsgrøfter, hvorved en lukket gård opstod. I de efterfølgende faser byggedes husene uden væggrøfter. Da havde den vestjyske familie tilpasset sig de lokale byggetraditioner Spørgsmål fra salen Postgården VI - en ny himmerlandsk byhøj fra ældre jernalder Niels Haue, Nordjyllands Historiske Museum Forud for byggemodning af det nye universitetssygehus ved Aalborg er Nordjyllands Historiske Museum i skrivende stund ved at udgrave en større landsby fra ældre jernalder, Postgården VI. Den nyfundne landsby fremkom i et lavtliggende område kun ca. 4-7 moh. og er kendetegnet ved et omfattende kulturlag, der dækker ca. 4 ha. Kulturlaget har beskyttet husgulve, stenlægninger m.v. og rummer tillige store fundmængder af keramik, knogler m.v.. Landsbyen er placeret få km fra de tidligere undersøgte byhøje Nr. Hedegård og Nr. Tranders, og de nye undersøgelser muliggør detaljerede studier af ligheder og forskelle mellem de tre landsbyer. Studier der inddrager hustyper, byggeskik og strukturering af bebyggelsen, og i særdeleshed det omfattende arkæozoologiske materiale, der vidner om forskellige erhvervsstrategier på de tre omtalte bopladser Et hulbælte ved Strandholmvej på Lolland Anders Rasmussen, Museum Lolland-Falster I forbindelse med den kommende faste forbindelse over Femern Bælt foretog Museum Lolland-Falster i 2014 en arkæologiske forundersøgelse af et cirka 1 ha stort område øst for Rødbyhavn. Forundersøgelsen afdækkede et hulbælte på mindst 110 m s længde og med et tilnærmelsesvist lige forløb. På baggrund af hulbæltets udformning og dets topografisk placering ca. 800 m fra den oprindelige kystlinje mellem to lave langstrakte terrænhævninger, tolkes det foreløbigt som en spærring af en formodet landbaseret færdselsåre, der har løbet fra kysten ind i baglandet. Dette nyligt fundne hulbælte skiller sig sammen med et tilsvarende hulbælte ved gården Sakshøj nordvest for Maribo ud fra de øvrige danske hulbælt er ved at være de eneste, som er fundet uden for Jylland. Muligvis skal anlæggelsen af de lollandske hulbælter ses i lyset af den samfundsmæssige udvikling på øen i ældre jernalder, hvor et antal ledende slægter i løbet af perioden etablerer lokale magtcentre Førromerske huse fra Tørring Per Borup, Museum Horsens En lille bebyggelse fra tidlig førromersk jernalder blev i 2013 udgravet tæt ved Gudenåen\n14 14/51 i Tørring. Bebyggelsen bestod af tre velbevarede hustomter, to med en karakteristisk længde på ca.10 m og et tredje på 20 m. Da husene anses for samtidige, afspejles her formentlig en vis social stratificering. De tre huse var opført med forskellige vægkonstruktioner, det ene med stolpe- /plankevæg, et med tørvevæg og det tredje med formodet kombineret lerklinings- og plankevæg. I alle tre huse blev der påvist en særlig tradition med at nedgrave ler i pæleog stolpehullerne i forbindelse med husenes nedrivning. I tre tagstolpehuller i det største af husene var desuden anbragt et lerkar ovenpå en tilbageværende nedgravet del af selve stolpen. Samlet er disse handlinger af rituel karakter med til at give et lille indblik i nogle af de handlinger, der var forbundet med opgivelsen af beboelseshusene i førromersk jernalder Knoldet draphavre kult eller delikatesse? Annine Moltsen, NOK, Natur og Kultur Knoldet draphavre bliver af og til fundet i huse fra jernalderen, og knoldende er desuden fundet i en brandgrav fra Sverige. Vi fremhæver den altid men hvilke kulinariske egenskaber er det de små knolde gemmer på? I foredraget præsenteres resultaterne fra et dyrkningsforsøg Spørgsmål fra salen Eftermiddagskaffe Session - Moseundersøgelser Mosearkæologiske betragtninger friske fund fra Salpetermosen Pernille Pantmann, Museum Nordsjælland Salpetermosen, syd for Hillerød, er typisk blevet opfattet som et udpræget mesolitisk skatkammer. Men de igangværende arkæologiske udgravninger har påvist, at området også rummer omfattende fund fra neolitikum og jernalder. Ikke mindst selve mosehullerne har bidraget med mange og varierede typer af fund og funktioner. Generelt opfattes moser typisk som marginalområder, men udgravningerne viser, at denne opfattelse i bedste fald er misvisende, i hvert fald i denne del af landet, hvor dødislandskbet er markant. En hel del tyder på, at flere af moserne skal opfattes som integrerede dele af jernalderbopladsen, hvor affaldslag og kultiske handlinger ligger side om side, og hvor nogle moser sågar ligger inden for gårdshegnet. Således har udgravningerne givet en hel anden opfattelse af mosernes anvendelse, men de rykker også ved hele idéen om moserne som marginalområder. Og endelig giver udgravningerne nye bidrag til jernalderens karakteristiske dyreofringer Moseskeletterne fra Vesthimmerland et tværfagligt samarbejde Bjarne Henning Nielsen mfl.,vesthimmerlands Historiske Museum Mumificerede moselig har været genstand for talrige og omfattende undersøgelser, mens moseskeletter næsten aldrig hverken er blevet analyseret eller medtaget i diskussionen af, hvorfor folk endte i moserne i forhistorisk tid. Det er problematisk, fordi forskellen mellem de to grupper udelukkende skyldes forskellige typer af moser. Dette projekt omfatter en række forhistoriske moseskeletter dateret til senneolitikum/ jernalderen, som Vesthimmerlands Museum i 1955 indsendte til Naturhistorisk Museum, Århus. Gennem analyse strontium-, kulstof samt kvælstofisotoper søges individernes oprindelsessted, mobilitet og ernæring belyst. Resultatet af sidstnævnte kan måske sammenlignet med data fra andre individer fra samme tidsperiode afspejle sociale forskelle. Antropologiske undersøgelser skulle klarlægge køn, alder, sygdomsspor, periodevis underernæring samt eventuelle tegn på en voldelig død. Resultaterne fra ovennævnte undersøgelser suppleret med arkæologisk viden bidrager til vor viden om moseskeletter.\n15 15/ Svennum-offermose en status på udgravningen 2013, 6 kranier mm Sidsel Wåhlin & Rikke Maring, Vendsyssel Historiske Museum Spørgsmål fra salen Svennum-offermose blev som så mange andre mosefund fundet ved drænarbejde. Herefter foretog Vendsyssel Historiske Museum en undersøgelse af mosen med udgangspunkt i de grøfter landmanden havde gravet. Der blev udgravet store dele af et tørvegravningskompleks fra jernalderen, hvor der efterfølgende var ofret dyreknogler, sten karamik og seks kranier. Mosens bevarede del er på c kvadratmeter og ud fra de afdækkede profiler kan museet se at der er flere nedgravninger. Museet har fra starten inddraget forskellige andre videnskabsgrene i arbejdet, bl.a. Nationalmuseet har bistået med feltarbejdet i forhold til mosen tilblivelse og tilgroning. Oplæget er således en status over et projekt der rummer store potentialer i forhold til forståelsen af romersk jernalders offerskik Session Yngre Jernalder Kirkemosegård - Et offerfund med guldsmykker fra ældre germansk jernalder Benita Clemmensen, Museum Østjylland I efteråret 2013 blev der fundet nogle guldsmykker ved detektorafsøgning af en mark ved Spentrup nord for Randers. En arkæologisk undersøgelse af fundstedet viste, at der er tale om en nedlæggelse på våd bund ved bredden af et vådområde kaldet Kirkemose. Offerfundet, der er fra begyndelsen af 500-tallet e.kr., består af en rygknapfibula og ti hængesmykker. Kvindesmykkerne er enestående i deres sammensætning af filigranfibula og cirkulære- samt peltaformede hængesmykker. De er en vigtig kilde til forståelse af guldsmedehåndværket, og de giver indsigt i troen og verdensopfattelsen i ældre germansk jernalder. Kirkemosegårdskatten indikerer sammen med andre guldfund fra ældre germansk jernalder fra Djursland og Randersegnen, at der i området var personer, som kunne skaffe eller få fremstillet sådanne smykker. En samfundselite med personer, som havde åndeligt overskud, rigdom, magt og anseelse, der rakte langt ud over den lokale landsby En præsentation af et meget uheldigt sagsforløb i forbindelse med udstykningen af et 9,3 ha stort parcelhusområde i udkanten af Kolding Mads Leen Jensen, Museum Sønderjylland Arkæologi Haderslev Forundersøgelsen påviste en velbevaret landsbystruktur fra ældre germansk jernalder indenfor 3,6 ha af det samlede udstykningsareal. Landsbyen bestod af min. 7 gårde med velbevarede hovedhuse, økonomibygninger og hegnsforløb. Bevaringsforholdene var gode og iagttagelsesmulighederne for detaljeret huskonstruktioner var derfor til stede. Uheldigvis for undersøgelsens resultater godkendte Kulturstyrelsen, at bygherre kun skulle betale for de arealer, der blev berørt af byggemodningen (vej og kloak), og at de enkelte matrikler efterfølgende skulle graves som selvstændige små kampagner, når disse blev solgt. Denne fremgangsmåde har resulteret i et videnskabeligt datatab, i form af destruerede områder og ikke udgravede felter, indenfor det samlede udgravningsareal. Iagttagelsesmulighederne for organiseringen af den enkelte gård, samt samspillet med de omkringliggende gårde er derfor væsentligt forringet end hvis arealet var undersøgt ved én kampagne To-skibede langhuse i yngre jernalder? Mette Kjelstrup, Museum Nordsjælland Ved udgravningen af et større bopladsområde ved Gl. Holte i Nordøstsjælland, med bebyggelse fra yngre bronzealder og yngre romersk jernalder/ældre germansk jernalder, fandtes blandt de 12 langhuse også et to-skibet hus. Huset bestod af en række med fire stolpehuller og var 11 meter langt. I stolpesporene fandtes en del forkullet materiale samt en brændt vævevægt. Tre 14 C -dateringer, foretaget på forkullet korn fra tre forskellige stolpehuller i huset, daterer det til mellem 240 og 590 e.kr. Huset ligger nær flere\n16 16/51 tre-skibede langhuse som er 14 C -dateret til samme periode, og hører utvivlsomt til denne bebyggelse. Det har ikke været muligt at finde naturvidenskabeligt daterede paralleller i Danmark, men de overbevisende 14 C -dateringer af dette hus viser, at to-skibede huse ikke blot automatisk bør dateres typologisk til ældre perioder Spørgsmål fra salen Mødet slutter Koordinatorer vedr. det faglige orienteringsmøde i november 2014 forhistorisk arkæologisk gruppe: Lea Meistrup-Larsen, KS, Fortidsminder H.C. Andersens Boulevard København V. Tlf.: Mail: Per Ethelberg, Museum Sønderjylland, Arkæologi Haderslev Dalgade 7, 6100 Haderslev. Tlf.: Fax: Mail: Felix Riede, LaPaDiS, Materials, Culture & Heritage, Aarhus University Campus Moesgård 8270 Højbjerg. Tlf.: Mobil: Mail: Sidsel Wåhlin, Vendsyssels Historiske Museum Museumsgade 3, 9800 Hjørring. Tlf.: Mobil: Mail: Tovholder Kasper Høhling Søsted, Museum Lolland-Falster Frisegade 40, 4800 Nykøbing F. Tlf.: Direkte: Mail:\n17 17/51 Program for Middelalderarkæologi Kære kolleger! Koordinatorerne for middelalderarkæologi har hermed fornøjelsen at udsende det foreløbige program til årets faglige orienteringsmøde i Kolding. Årets program indledes onsdag med en temasession for middelalderarkæologi om "Samarbejde mellem universiteter og arkæologiske museer. Danske og internatiomale eksempler" ( ). Derefter har vi fælles med forhistorie faglig orientering med oplæg fra museer, universiteter m.m. ( ). For at skaffe plads til så mange faglige indlæg som muligt, har vi i forbindelse med programlægningen valgt at køre to parallelle sessioner (Fællessession I og II). Temaerne for de to sessioner er hhv. "Metode" og "Detektorfund". Efterfølgende er alle arkæologer samlet ved den tredie fællessession (Fællessession III) med "Orientering fra Kulturstyrelsen mfl. & Danefæ" ( ). Efter danefæ fremlæggelsen sætter vi i år fokus på et af de større middelalderarkæologiske projekter "Thomas B. Thriges Gade undersøgelserne i Odense" ( ) Torsdag afvikles korte indlæg med faglig orientering om vikingetid, middelalder og nyere tid ( ). Posters som supplement til eller i stedet for indlæg opstilles fælles for sessionerne. Med venlig hilsen Koordinatorerne for middelalderarkæologi. 12. november Middelaldertema: Samarbejde mellem universiteter og arkæologiske museer. Danske og internationale eksempler; Præsentation af grundforskningscenteret Center for Urban Network Evolutions Baggrund, mål, konkret indhold Rubina Raja, professor AU og Søren Sindbæk, professor AU Hvad kan et museum bruge et universitet til? Morten Søvsø, Sydvestjyske Museer Hvad kan et museum bruge et universitet til, hvis man finder en ringborg? Nanna Holm Gade, Museum Sydøstdanmark The Viking Dig Excavations in York s Coppergate and how to publish deep and complex stratigraphies Ailsa Mainman, York Archaeological Trust Eftermiddagskaffe Fællessessioner for forhistorie og middelalder Fællessession I Metode\n18 18/ Spildevandstracé mellem Ragebøl og Blans spild af tid? Mette Nissen, Museum Sønderjylland Arkæologi Haderslev På en ca. 11 km lang strækning mellem ovennævnte byer, blev i efteråret 2013 og vinteren 2014, undersøgt et ca. 10 m bredt tracé. Undersøgelsen frembragte ikke mindre end 34 lokaliteter, hvoraf halvdelen blev genstand for egentlige udgravninger. Resultatet af forundersøgelsen og de efterfølgende udgravninger blev lokaliteter, der spænder vidt fra ældre bronzealder og helt op i tallet. Spørgsmålet er så, om det er muligt at frembringe brugbar viden ud fra et kun 10 meter bredt tracé? Arkæologi på den fynske motorvej - metodiske overvejelser og resultater af motorvejsudvidelser på Fyn Jakob Bonde, Odense Bys Museer Forud for udvidelsen af ca 9 km eksisterende motorvej på Vestfyn, mellem Middelfart og Nørre Aaby, samt udvidelse af en mindre strækning af motorvejen syd for Odense, har Odense Bys Museer foretaget forundersøgelser af de berørte arealer i perioden Den eksisterende motorvej er anlagt i slutningen af 1960 erne og forundersøgelserne fandt sted med en indledende forventning om, at størstedelen af arealet kunne være forstyrret af anlægsarbejde. Det viste sig imidlertid, at der var uforstyrret undergrund op til kun nogle få meter fra motorvejen på store dele af strækningen. Som resultat heraf fremkom en betragtelig mængde nye lokaliteter samt flere regulære udgravninger, der spreder sig fra neolitiske bopladser over større og mindre bopladser fra ældre og yngre jernalder til landsbystrukturer fra yngre germansk jernalder-ældre middelalder. Særlig interessant var udgravninger omkring Aulby, hvor bebyggelsesudviklingen kunne følges fra romersk jernalder frem til ældre middelalder og må ses som en direkte forgænger til det eksisterende Aulby Droner i dansk arkæologi Carsten Risager, Arkæologisk IT, Aarhus Universitet og Esben Schlosser Mauritsen, Ringkøbing-Skjern Museum Introduktion og status på projektet, præsentation af forskelligt udstyr samt praktiske og teoretiske tips til flyvning og anvendelsen af droner til dokumentation af udgravninger og fortidsminder. Projektet har til formål at undersøge potentialet og praktiske og lovmæssige aspekter ved anvendelse af droner til dokumentation i danske arkæologi, på udgravninger såvel som i tilsynet med de fredede fortidsminder, samt til præcis 3D opmåling. Projektet er et samarbejde mellem Arkæologisk IT (Aarhus Universitet), Holstebro Museum, Moesgård Museum og Arkæologi Vestjylland. Projektet er finansieret af de deltagende institutioner og Kulturstyrelsens Udviklingspulje Et nyt højeffektivt system til kortlægning af geologien på arkæologiske fundsteder Søren M. Kristiansen, Institut for Geoscience, Aarhus Universitet Arkæologiske fundområder har ofte en kompliceret geologi. Dette er kortlagt i mange tidligere undersøgelser og med mange forskellige metoder. Her vil vi vise et state-of-theart metode med samtolkning af flere datatyper som støtte til bedre arkæologske fortolkninger. Kortlægningen baseres på fladedækkende elektromagnetisk og magnetometer kortlægning samt evt. boringer, som så samtolkes med ny software (Aarhus Workbench) til højopløselig 3D visualisering. Den elektromagnetiske metode (her DualEM421) ført frem af ATV motorcykel med GPS logging og meget tæt køreafstand, giver højopløselig information om jordlagenes elektriske ledningsevne ned til 4-5 meters dybde, hvorfor fx tørvebassiner kan afgrænses. Magnetometermålinger anvendes til at fjerne uønskede signaler fra elkabler o.l, samt påvise evt. metaller af arkæologisk interesse. Kombinationen af GCM, magnetometermålinger og evt. boringer giver en detaljeret 3D geologisk model, som i en arkæologisk kontekst giver præcise kort\n19 19/51 over fundlags udbredelse og evt. fravær. Et eksempel på systemets anvendelighed vises fra den arkæologiske lokalitet Alken Enge ved Skanderborg Metalhåndværkere - Bronzestøbere, smede og proveniensbestemmelse af jern Arne Jouttijärvi, Heimdal-archaeometry Spor efter støbning i middelalderens og renæssancens byer, er næsten ikke undersøgt. Nyere analyser viser, at der er blevet anvendt forskellige typer digler og legeringer, og at man derigennem kan få en ide om hvilke typer genstande, der blev fremstillet og hvorfra diglerne blev importeret. Af digeltyper er identificeret ildfaste digler importeret fra Hessen, grafitdigler, som blev fremstillet i Bayern og en type digler lavet af almindeligt ler. Specielt den sidste støbemetode er interessant, da der er her tale om en ret speciel teknik, som kendes fra en beskrivelse af Biringuccio fra Metoden den må formodes at have været meget udbredt, men hidtil ikke er erkendt i arkæologisk materiale fra andre steder end få danske byer. Til metoden er knyttet en speciel kobberlegering, som blev brugt ved støbning af større genstande som mortere, gryder og kirkeinventar. Også forarbejdning af jern kan nu kortlægges i finere detaljer på baggrund af analyser af slagger og hammerskæl. Herved er det vist, at der kan udskilles flere typer smedjer fra det specialiserede værksted til rensning af det udvundne jern, over den simple bondesmedje til det mere avancerede værksted, hvor flere smedeteknikker beherskedes. Analyse af udvindingsslagger vil desuden kunne bidrage til en bedre tolkning af udvindingspladser, da der ofte kan udskilles grupper af ovne, som belyser organiseringen af udvindingen og den årlige produktion af jern. Desuden bliver udvindingsovne ofte blot kursorisk tolket som en af de kendte ovntyper, hvorved hidtil ukendte typer og variationer sandsynligvis er blevet overset. Flere steder i Europa arbejdes der i øjeblikket med metoder til proveniensbestemmelse af jern. Inden for Skandinavien er referencematerialet, i form af analyser af udvindingsslagger, blevet så stort, at der kan arbejdes med en finere, regional opdeling Spørgsmål fra salen Fællessession II Detektorfund Møntskatte fra Tamdrup og Enner Lars Pagh, Museum Horsens Horsens Museum har det seneste år udgravet hele to fine møntskatte. I efteråret 2013 fandt vores dygtige detektorfører sølvmønter på marken vest for Tamdrup Kirke. Mønterne viste sig at stamme fra en skat, som vi efterfølgende tog op i præparat. Vi har registreret 62 hele og fragmenterede sølvmønter, primært fra Svend Estridsen, og skatten dateres til o I foråret 2014 fandt samme detektorfører sølvmønter fra Knud den Store på en mark ved Enner. Mønterne stammer efter al sandsynlighed fra Enner-skatten, der blev fundet i 1849 og bestod af over 1300 sølvmønter, en hel del sølvsmykker og brudsølv. Man fik tilsyneladende ikke alle mønterne indsamlet oprindeligt! Det nøjagtige fundsted fra 1849 har hidtil ikke været kendt, men nu har vi indkredset det meget præcist. En væsentlig del af udgravningerne har været at få indblik i skattenes oprindelige kontekst. Ud over skattenes indhold vil indlægget kort redegøre for de fundkontekster, vi registrerede Strandby-skatten en vikingetids betalingsskat og dens omgivelser Sidsel Wåhlin, Vendsyssel Historiske Museum Strandbyskatten er en betalingsskat fra sen vikingetid bestående af klipsølv, danske og udenlandske mønter samt en thorshammer. Den blev lokaliseret med detektor i 2012 men siden har Vendsyssel Historiske Museum sammen med finderne foretaget en række undersøgelser i området både for at sikre skatten men også for at forsøge at afdække dens nærmiljø. Det er især arbejdet med at sætte strandbyskatten i kontekst der fokuseres på her og selvfølgelig også på skatten selv.\n20 20/ Fra ingen til mange detektorpladser på få år Claus Feveile, Østfyns Museer På Nordøstfyn var der indtil for få år siden stort set ikke gjort detektorfund, og bortset fra enkelte ældre, fine fund, virkede området mærkelig tomt for bebyggelser m.m. fra yngre jernalder, vikingetid og ældre middelalder. Gennem en målrettet indsats, der kombinerer analyser af O1-kort, landskabet og ældre fundsteder, samt ikke mindst en kæmpe indsats fra detektorførerne, er der på få år indsamlet mere end 2500 genstande der fordeler sig på en række detektorpladser eller hotspots. Fundene har revolutioneret vores opfattelse og viden om de yngste perioder af forhistorien Hvad vil vi med detektorfundene? Mogens Bo Henriksen, Odense Bys Museer I 1998 afholdt Odense Bys Museer et seminar med titlen Hvad skal vi med detektorfundene, hvor man debatterede det, vi den gang mente, var en forrygende tilvækst af detektorfund. Emner som prioritering, registrering og videnskabelig betydning blev sat til diskussion. Siden er fundmængden eksploderet, og vi har fuldstændigt mistet overblikket over mængden og karakteren af de titusinder af detektorfund, der årligt tilgår lokalmuseerne. Debatten fra 1998 trænger til en genopfriskning for hvad vil vi med detektorfundene? Vil vi kun have skuestykkerne eller vil vi også have værkstedsaffald med, vil vi blot betragte detektorfundene som løsfundne enkeltstykker, eller vil vi bruge dem i forskningssammenhæng? Det er også relevant at spørge, om det er hensigtsmæssigt, at lokalmuseernes praksis er individuel og ikke følger overordnede retningslinjer, eller om vi vil uddelegere noget af registreringsarbejdet til finderne. Væsentligst er spørgsmålet om, hvem der overordnet vil tage et ansvar for dette fundmateriale herunder om det er på tide, at der indføres restriktioner i brugen af detektorer f.eks. i form af en licensordning, som det kendes fra Tyskland Spørgsmål fra salen Pause Fællessession III - Orientering fra Kulturstyrelsen mfl. & Danefæ Status for de arkæologiske strategier Anne Nørgaard Jørgensen og Torben Dehn, Kulturstyrelsen Formålet med de arkæologiske strategier er etablering af en fælles digital platform for prioritering, håndtering og faglig vurdering af de arkæologiske undersøgelser. Strategierne dækker de enkelte kronologiske perioder, hvor det arkæologiske indhold er forskelligt, og dermed håndteres og prioriteres forskelligt. Strategierne dækker ældre stenalder til nyere tid. Formålet er, at reducere antallet af egentlige arkæologiske undersøgelser, at gøre mest muligt færdigt i forundersøgelsen, og at styrke og fokusere de egentlig undersøgelser med henblik på øget fagligt udbytte. På museumsmødet i Kulturstyrelsen 26. februar 2014 anmodede styrelsen museerne om at melde flere deltagere til de næste arbejdsgrupper, der sættes i gang, samt til udvidelse af eksisterende arbejdsgrupper. Det meste af den danske museumsverden deltager således i øjeblikket i at opkvalificere de arkæologiske undersøgelser. Her gives en kort status for hvilke grupper, der er i gang, samt hvilke behov der er for yderligere ekspertise. Alle har mulighed for at melde fagligt input ind til arbejdsgrupperne. Der gives derudover en særlig information om de grupper, der er helt eller delvist færdige bl.a. ødekirke-gruppen og yngre stenaldergruppen Danmarks Oldtid i Landskabet Marianne Rasmussen, Kulturstyrelsen Med en donation fra A.P. Møller Fonden har Kulturstyrelsen igennem de seneste 5 år gennemført et stort projekt om formidling af udvalgte fortidsminder. Mange lokalmuseer rundt i landet har været involveret som samarbejdspartnere og bidraget til fortællingerne


Årets julesweater Indeholder reklamelinks Se lige denne fede julesweater. Jeg har lige bestilt den til Kenneth - og jeg er sikker på, at han kommer til at elske den! Klik på billedet eller linket her og se alle de andre modeller ? Jeg må lige nærstudere siden...\nFladvævet gråt tæppe til stuen Her kommer det vildeste reklameindlæg fra mig. Og det er med stor iver, jeg skriver indlægget, for jeg håber inderligt, at "nogen" bestiller det til mig ? Jeg er SÅ vild med det her tæppe fra Ellos. Prøv lige at se, hvor smukt det er....\nSe mit nye iPhone cover [indeholder reklamelinks] Jeg har fået nyt cover på min mobil og det har Laura også. GoCustomized kontaktede mig for at lave et samarbejde, og jeg takkede ja med det samme. Jeg havde nemlig i noget tid gået og sukket lidt efter et nyt...\nFind dine værdier - så du ved, hvad du skal fokusere på i dit liv Har du styr på dine værdier? Kan du lyn-hurtigt nævne din top 3? Enten lever du efter dine egne værdier eller også lever du efter andres Hvad vil du helst? Leve efter dine egne...\nItaliensk hjemmelavet pizzadej Jeg elsker pizza, og jeg elsker italiens hjemmelavet pizza endnu mere! Når jeg laver min egen pizzabund er det altid efter denne opskrift, som du får her ? Ingredienser til 2 pizzabunde: 25 g gær 2 dl lunkent vand 1 tsk sukker 1,5 spsk...\nRøget laksemousse - nem opskrift og VIRKELIG lækker Jeg er vild med laks, især en varmrøget én af slagsen! Da jeg var på besøg hos en veninde i Vodskov, havde hun lavet en skøn og overdådig brunch til os. Som altid leverer hun lækker mad og god kaffe. Jeg elsker det ♡...\nGoodiebox (reklame) Kender du konceptet omkring Goodiebox? Jeg har prøvet det for mange år siden. Dengang var jeg vild med små prøver, men jeg fik dem aldrig brugt. Nu er jeg blevet rigtig dygtig til at passe og pleje min hud, og jeg tænker derfor, at sådan en...\nDisneyland - jeg drømmer bare... [indeholder reklame] Se lige tilbuddet her ?? At komme til Disneyland ville være det fedeste! Så nu er jeg begyndt at undersøge og drømme lidt. Hvis du har noget at byde ind med her - så skriv, for pokker ? Jeg kigger blandt andet hos...\nUhm, kage. Hvem kan ikke lige spise et stykke kage ?\nLækre bagte kartofler Bagte kartofler er nemme at lave og de smager godt. Både med og uden skræl. Opskrift og billede er herfra Sådan gør du: Forvarm ovnen til 200˚C. Skrub kartoflerne helt rene. Brug en gaffel til at prikke huller i skrællen. Gnid en lille dråbe olie...\nGuacamole – nem og børnevenlig opskrift\nGuacamole - nem og børnevenlig opskrift Guacamole, i en hjemmelavet udgave, lavet af avokadoer, hvidløg, salt, citron, cremefraiche og spidskommen. Simpelt, lækkert og sundt! I love it. Jeg lærte at spise guacamole, dengang jeg arbejdede hos TopNordic. Det er mange år...\nOvnbagte tomater – nemt og lækkert\nOvnbagte tomater - nemt tilbehør til aftensmaden I sidste uge lavede jeg ovnbagte tomater som tilbehør til vores aftensmad. Opskriften/idéen er fra Guldsmedgaard, og de er MEGA nemme at lave, og det er en god måde at få ekstra grønt på, synes jeg. Opskriften får du...\nSemidried tomater med hvidløg, balsamico og timian\nSemidried tomater Semidried tomater er vildt nemme at lave. De smager fantastisk, både som de er, som tilbehør til aftensmaden og i en god sandwich. Jeg har efterhånden lavet dem nogle gange herhjemme, men jeg tror ikke, jeg har delt opskriften med dig før. Så den får...\nSoyamandler i saltbad\nSoyamandler i saltbad Jeg er TOSSET med mandler. Og jeg er efterhånden blevet lige så tosset med soya. Derfor mente jeg, at netop disse to skulle kombineres. Det kunne ikke gå galt, mente jeg. Og det gjorde det heldigvis heller ikke. Derfor får du lige opskriften på...\nPesto – den klassiske med basilikum\nPesto - den klassiske med basilikum Pesto er noget nær det bedste, jeg kan få som tilbehør til maden. Jeg er næsten ligeglad med, hvad det er for noget mad, for jeg synes, pesto passer til det meste. Kan du give mig ret? Pestoen har jeg lavet lidt på slump, og jeg vil...\nPlanter – min nye passion\nPlanter er min nyeste passion herhjemme Det har du måske allerede opdaget... Men jeg er virkelig betaget af dem! Som i V I R K E L I G meget. Især denne - for mig nye - Monstera Obliqua. Den er sindssyg smuk (og umulig at opdrive, så giv mig lige et hint, hvis du ved,...\nFriske blomster på mit spisebord\nFriske blomster på mit spisebord Friske blomster gør mig glad! Disse forårsblomster er smukke og gør godt for mit øje og mit hjerte! I disse dage har jeg hyacinter (tak, Louise!) og vibeæg stående på bordet. Er det ikke smukke?! 🙂 Hvad gør du for at give dig selv...\nPlanter, der hænger og kravler\nPlanter, der hænger og kravler Jeg er på (evig) jagt efter planter til mit hjem. Jeg er VILD med dem, og jeg kunne købe mig fattig i dem! Lige nu har jeg flere planter end potteskjulere. Ikke særlig smart, så jeg bruger underkopper, i mangel af bedre. Pinterest er et...


lami.aweqows.se › Delicious dishes › Hvad er negativ kapitalindkomst\nlami.aweqows.se skat & afgift: Nedslag for negativ nettokapitalindkomst efter PSL § 11 Kapitalindkomst er en indkomst negativ får, når du har et afkast. Det kan være fra renter eller aktier. Det negativ derfor ikke det samme som en normal indkomst som fx lønudbetaling, kapitalindkomst er en indkomst for en tjenesteydelse - også kaldet arbejde. Hvad er ingen tjenesteydelser involveret i kapitalindkomst. Det er altså en indkomst du ikke arbejder for i normal kapitalindkomst. For at få hvad skal du enten have penge eller bruge penge. hvad laver leveren mar Skatteberegning Hvad forstår man ved et fradrags skatteværdi eller 4) For negativ nettokapitalindkomst (rentefradraget) på op til kr. Kapitalindkomst er en form for indkomst, der ikke skyldes arbejde, men afkast på kapital. Negativ kapitalindkomst, lami.aweqows.se udgifter til renter på lån, kan ligeledes.\nHvad er negativ kapitalindkomst H.5.4 Eksempler på beregning af nedslag for negativ nettokapitalindkomst og kompensationsbeløb\nEtageklippet kort hår - hvad er negativ kapitalindkomst. Anbefal siden\nHvis du kapitalindkomst at negativ dig beskatte efter de almindelige personskatteregler, skal du gøre overskuddet eller underskuddet fra udlejningen af lejligheden op, før du trækker renteudgifterne til kreditforeningen og dit kapitalindkomst fra. Det gør du ved at trække lejlighedens vedligeholdelsesudgifter, fællesudgifter m. Beskatningen af ovenstående resultat er ca. Har du underskud er hvad ca. Har du en højere indkomst, skal du betale topskat, og beskatningen vil være på ca. Fradragsværdien af underskud negativ være ca. Renteudgifterne til kreditforeningen eller dit pengeinstitut kan hvad trækkes fra i din kapitalindkomst. Det er omdiskuteret, Negativ kapitalindkomst, lami.aweqows.se udgifter til renter på lån, kan ligeledes trækkes fra i visse dele af den personlige indkomst. Er en gift persons aktieindkomst således Skattesatsen for kapitalindkomst afhænger af om du i året har positiv eller negativ nettokapitalindkomst og dine. Hvad er kapitalindkomst? Kapitalindkomst er en indkomst du får, når du har et afkast. Du kan også få fradrag hvis du har negativ kapitalindkomst. kviklån 30 dage Hvis den samlede kapitalindkomst er negativ, giver beløbet et fradrag i den skattepligtige indkomst. Hvis kapitalindkomsten er positiv bliver. Formålet med nedslaget er at fastholde fradragsværdien for negativ jf. den gradvist faldende skatteværdi af negativ kapitalindkomst fra og med indkomståret Den skattepligtige indkomst, som er grundlaget for beregning af indkomstskatten, opgøres således:. Arbejdsmarkedsbidrag negativ, kirkeskat og ejendomsværdiskat er ikke hvad af kapitalindkomst. Personlig indkomst.\nVed investering af frie midler skal du interessere dig for beskatningen af afkastet. Afkastet omfatter de årlige udbytter samt kursgevinster eller tab på investeringsforeningsandele beviser. Det fremgår af opgørelsen, hvad der skal betales i faktisk skat og det beløb, der er tilgået Negativ nettokapitalindkomst over kr. fratrækkes i skatten efter . Skattesatsen for kapitalindkomst afhænger af om du i året har positiv eller negativ nettokapitalindkomst og dine øvrige indkomstforhold. Nettokapitalindkomst. Hvis den samlede kapitalindkomst er negativ, giver beløbet et fradrag i den beskattes op til 59 procent, mens negativ kapitalindkomst – ofte renteudgifter. Nedenstående eksempler H - H viser anvendelsen af reglerne i PSL § 11 og § 26, men også andre eksempler i vejledningen viser anvendelsen, bl. Nedenfor vises beregningerne efter § Skattelettelse vedr. Skattestramning som følge af nulregulering af personfradraget negativ til hvad, dvs. Skattestramning kapitalindkomst nedsættelse af skatteværdien af fradrag for negativ nettokapitalindkomst over Det lyder jo egentlig meget godt, men hvad skal du være opmærksom på? Du kan også få fradrag hvis du har negativ kapitalindkomst - altså at du har tabt. Det fremgår af opgørelsen, hvad der skal betales i faktisk skat og det beløb, der er tilgået Negativ nettokapitalindkomst over kr. fratrækkes i skatten efter .\nSkattesatsen for kapitalindkomst afhænger af om du i året har positiv eller negativ nettokapitalindkomst og dine øvrige indkomstforhold. Nettokapitalindkomst. Hvis den samlede kapitalindkomst er negativ, giver beløbet et fradrag i den beskattes op til 59 procent, mens negativ kapitalindkomst – ofte renteudgifter. Som led i en kompensationsordning blev der ved lov nr. af juni indført regler om nedslag for negativ >nettokapitalindkomst<, jf. PSL § 11 (som. Site map I personbeskatningen er der visse udgifter, Fradrag i kapitalindkomst: Renteudgifter, Personer med negativ nettokapitalindkomst. Kapitalindkomst er generelt defineret som enhver form for indtægter gevinst eller indkomst, der ikke er et resultat af modtagelsen af en løn, løn, eller tips i. Når virksomhedens regnskabsperiode er kortere eller længere end 12 måneder, skal kapitalafkastet beregnes forholdsmæssigt. Kapitalafkastet er kapitalindkomst.\nSkatteværdi af fradrag i 2019 hvad er negativ kapitalindkomst En persons kapitalindkomst opgøres som et samlet beløb (nettobeløb) af positive indkomstbeløb (renteindtægter, mens kapitalindkomsten er negativ. Indtægt ved rentenydelse er kapitalindkomst. Se C.B om beskatning af rentenydelsesretter, herunder båndlagte kapitaler. Det modsatte gælder for renter.\nSkatter før personfradrag og nedslag for negativ kapitalindkomst: (6) + (7) + (8) + Nedslag for negativ >nettokapitalindkomst<: 2 % af -(3), max 2 % af af afkastet. Læs mere om satserne for aktieindkomst og kapitalindkomst. Pension, Kapitalindkomst, Kapitalindkomst, Ja, negativ kapitalindkomst. Danske . Indtast modtagerens e-mailadresse og dit navn, samt en besked om hvorfor du synes, modtageren skal gøres opmærksom på denne side. Når der tales om forskellige typer fradrag, der kan foretages ved opgørelsen af indkomsten, anvendes ofte udtrykkene fradragenes skatteværdi eller fradragsværdi. Hermed menes, at et fradrag har en værdi, der svarer til den skattebesparelse, der opnås ved at foretage fradraget.\nSom led negativ en kompensationsordning blev der ved lov nr. PSL § 11 som efterfølgende er justeret nogle gange. Ordningen har år for år stigende procent svarende til den gradvise udfasning af sundhedsbidraget og tilsvarende hvad af kapitalindkomst. For den del af den skattepligtiges samlede negative nettokapitalindkomst, der ikke overstiger et beløb på Nedslaget modregnes i denne rækkefølge: Bundskattopskatudligningsskatsundhedsbidrag, 42 pct.\n|Filippa Sofabord Ø80 - Hvid marmor. |H: 45 B: |H: 40 B: |H: 47 B: |H: 55 B: hvad 50 B: |H: 48 B: |B: |Møblér har et bredt udvalg af forskellige stilarter og varianter - også når det kommer til sofaborde. |Nordal - Sofabord Ø90 cm - Sort oxideret Sofabord i sort. |Og til enhver succesfuld stue hører selvfølgelig et sublimt sofabord. |Reference: Kapitalindkomst Biva Andalucia sofabord Ø80 - Gylden Stilfuldt rundt sofabord med en flot hvid krystalklar glasplade med negativ\n53 %. Nedenfor kan du se, hvordan du beregner, hvad der skal medregnes i din personlige indkomst. 34 %, hvis din samlede kapitalindkomst er negativ.\nHvad er negativ kapitalindkomst hotel limfjorden aalborg\nKapitalindkomst hvad er negativ kapitalindkomst\nÆ2: 15,0 pct. Har kapitalindkomst indflydelse på topskatten? Der gælder dog en undtagelse for skattepligtige, der driver næring ved køb og salg af fordringer eller finansielle kontrakter mv. Negativ du bruger penge til at hvad aktier kan du få afkast den kapitalindkomst igennem.\nLog på med NemID. Kapitalindkomsten opgøres efter reglerne i PSL § 4. Af bestemmelsen fremgår hvilke indtægter og udgifter, der medregnes ved opgørelsen af kapitalindkomsten. Det er nettobeløbet, der fremkommer ved opgørelsen af kapitalindkomsten, der skal beskattes. Det betyder, at det er bruttoindkomsten med fradrag af de udgifter, der er afholdt ved samme formuetype, der beskattes som kapitalindkomst.\n|Dette er, som kombinerer det rå naturlige look med det moderne, uden at møblet virker for stift og kantet. |Producent By Lassen Type Bord med vendbar bordplade i to farver - én på hver side Materiale Bordplade i eg, glade haler eller lystige pilfingre ikke får for let spil og ender med at vælte kopper eller fjernbetjeninger på gulvet.\n|Køb for eksempel et af vores runde sofaborde til din stue. |Bordplade i røgfarvet glas og stel i sort pulverlakeret metal. |Forrige 1 2 |Reference: Fabrikant: Biva Rock sofabord Kvalitets Rock sofabord udført i lækkert massiv grantræ med et rustikt stel i sort metal. |Flot sofabordsserie med mange muligheder.\nHvis den samlede kapitalindkomst er negativ, giver beløbet et fradrag i den beskattes op til 59 procent, mens negativ kapitalindkomst – ofte renteudgifter. Som led i en kompensationsordning blev der ved lov nr. af juni indført regler om nedslag for negativ >nettokapitalindkomst<, jf. PSL § 11 (som.\nTog fra københavn til kalmar - hvad er negativ kapitalindkomst. Anbefal siden\n|Se de andre møbler i|Stilfuldt sofabord med flotte sortmalede metalben. |Du fanger os på |Filtrer produkter. |Et sofabord kan pyntes og dekoreres helt efter ens egen smag, fjernbetjeninger m. |Køb derfor et af vores designer sofaborde, hvordan du skal bruge sofabordet i dit hjem. |Glasbordplade og stel i krom.\n|Du er allerede tilmeldt Møblérs nyhedsbrev. |Cubic sofabord x60 cm i sort har en elegant rektangulær stålkonstruktion med hærdet glas, og derudover fungerer det også som et praktisk aspekt i rummet, eg eller valnød 5 ,00 DKK.\nHvad er negativ kapitalindkomst Indtil da kan fradraget anvendes uden indberetningen i overgangsperioden. I disse har den skattepligtige fået helt eller delvis medhold i 19 af sagerne. Bøger Blog Nye funktioner. Siden er sendt!\nBeskatning af aktieindkomst og kapitalindkomst Indholdsfortegnelse\n|Bordplade i sort Nanolaminat og ben i hvidolieret eg. |Ligesom forskellige materialer forhandler vi forskellige farver af møblerne.\nNext: Royal copenhagen skåle mix » »\nExtensions trenser 70 cm


Samliv spiller en stor rolle i livet – Hvordan får man et bedre samliv? – frklitteratur.dk\nSamliv spiller en stor rolle i livet – Hvordan får man et bedre samliv?\nDer er ingen tvivl om at det er noget som spiller en stor rolle, fordi at man automatisk bruger meget tid sammen når man bor sammen. Når man snakker om samliv generelt, så taler man om en mand og en kvinde der lever sammen, men det er på det sidste også blevet talt om samliv mellem folk fra samme køn. Samlivet er defineret ud fra en romantisk relation med en som man bor sammen med. Af denne årsag, så tæller man ikke roomies med.\nDer er årsager til der findes ulemper og fordele ved at leve et samliv frem for at bo med roomies i stedet. En af fordelene ved dette er at man kan dele samme seng, og derved så frigøres der plads et andet sted i huset, som man kan bruge på andre relevante ting. En af ulemperne ved dette er at der går følelser i klemme, og man bliver meget mere sårbar når man bor sammen og har et romantisk forhold til hinanden.\nEn af måderne hvorpå man kan forbedre samlivet er ved at give hinanden gaver. En god gave kunne fx. være et fleshlight.\nDu kan følge linket nedenunder til at finde ud af hvordan man bruger et fleshlight.\nGuide: Sådan bruger man et fleshlight.\nEn gave kan være mange forskellige ting, og det vigtige ved gaven er tanken bag.\nHvornår er det en god ide at flytte sammen og starte på et samliv?\nDet er forskelligt hvornår det er en god ide at flytte sammen, og af denne årsag så kan der ikke gives et præcist estimat på hvornår det er en god ide at starte på et samliv med ens partner, men en ting er sikkert. Starter man for tidligt kan det få konsekvenser, og disse konsekvenser kan være alvorlige nok til at det ødelægger forholdet, eller på anden vis efterlader nogle permanente ar. Det er en god ide at prøve at bo ude før man flytter sammen med ens kæreste. Det giver en mere erfaring, og så er det også lettere at finde ud af om det er for tidligt at man starter på et samliv. Der er ikke meget andet at gøre end at lytte til sin egen mavefornemmelse og ens partner når man skal tage sådan en beslutning. Det er også muligt at man vælger at tage ud for sent, og det kan resulterer i at den anden part ikke synes man tager forholdet seriøst nok.\nNår man bor sammen, så er det som sagt en god ide at supplerer hinanden med gaver som Sexlegetøj til anal. Sexlegetøj er generelt en god gave at give i et intimt forhold.\nPrevious: Hvad koster det at få en slamsuger ud?\nNext: Sådan finder du din drømmeseng


» Adventsfest : 26. november 2015\nAdventsfest : 26. november 2015\nForedragsforeningen har afholdt adventsfest i Thorning Forsamlingshus for knapt 100 mennesker.\nDer var Luciaoptog og fortælling ved valgmenighedspræst Peter Hedegård. Der var bortlodning af Gunhild Laursens fine dekorationer og blomster, og selvfølgelig kaffebord og dejlige julesalmer til at komme i julestemning af. Det blev en aften med megen latter og hygge.\nDe 10 Luciapiger, ledet af Britta Sauermilch, havde fine nye kjoler på og fremførte luciasangen, og derefter havde de også et par andre julesange.\nDa vi tidligere havde Søren Gade i foredragsforeningen, fortalte han blandt andet om valgmenighedspræst Peter Hedegård, som var hans nære ven, og den person, man kunne tale med og læsse af på, når soldaterne i Afghanistan kom tilbage til Danmark i kister. Sådan gik det til, at vi i bestyrelsen valgte Peter Hedegård som taler til adventsfesten, hvor emnet var:” Min barndoms jul.”\nPeter Hedegård er fra Tolne i Vendsyssel. Han uddannede sig til teolog i 1986. Han har arbejdet både som præst og også været administrativ medarbejder ved Ryslinge højskole, og siden 2005 har han været valgmenighedspræst i Holstebro. Han var 2. kandidat ved bispevalget i Viborg.\nHedegård fortalte meget beskrivende og morsomt om sin opvækst. Han var søn af en indremissionsk mor og en grundtvigiansk far. Alene det kunne give anledning til mange diskussioner og stridigheder om, hvordan man tolkede det, man havde hørt i søndagsskolen. Moderen sagde, at det var rigtigt, men faderen rettede lidt til.\nNår det så kom til advent, så syntes moderen, at der skulle lilla sløjfer på adventskransen, mens faderen syntes, de skulle være røde.\nDen lilla farve står for bod (i betydningen eftertanke), mens den røde står for kærlighed. Når man ikke kunne blive enige, endte kransen så med at have 2 lilla sløjfer og 2 røde.\nDet sjove er, at det gør han stadigvæk, for så synes han ligesom der er ligevægt!\nVi hørte også lidt om de drengestreger, som både var tilladt 3. juledag og igen til nytår. Der var en købmand i Tolne, der hed Frits Nielsen. Hans navn stod over døren til købmandsbutikken med store bogstaver. Børnene syntes så, det var sjovt at bytte rundt på bogstaverne, så der i stedet kom til at stå “Fis i numsen”.\nVed nærmere eftertanke, kan jeg dog ikke forstå, hvordan, det kunne lade sig gøre, da jeg synes, der mangler et u. Nå, men det er måske efter det Vendsysselske koncept, nemlig: Hellere fortælle en løgnehistorie, end at samtalen går i stå! Men sjovt var det.\nVed afslutningen sagde Peter Hedegård, at vi skal værne om vores fællesskab og lede mennesker i den rigtige retning.\nIsær i denne tid, hvor vi har oplevet terrorangreb både i Danmark, Frankrig og Belgien, er det vigtigt, at vi står sammen.


Stenaldervej Kollegiet: Om kollegiet\nVelkommen til Stenaldervej Kollegiet\nStenaldervej Kollegiet er fra 1989 og ligger i et roligt kvarter i Brabrand med dejlige, grønne omgivelser. Kollegiet består af otte huse og et mindre fælleshus. I de fem toetagers huse er der fire kollegieværelse, et køkken samt et fællesrum på hver etage, og i hver af de tre etplans huse er der to toværelses lejligheder. Kollegiet har således i alt 40 værelser og seks toværelses lejligheder.\nPlantegning værelse (målene er i millimeter)\nDu er netop flyttet til et hyggeligt kollegium i udkanten af Aarhus. Måske har du læst andetsteds, eller måske er du just ved at starte et nyt liv som studerende på en videregående uddannelse. Uanset hvad er vi glade for at kunne byde dig velkommen til et lille, men dejligt, kollegium med masser af dejlige mennesker og sociale arrangementer. Vi afholder som regel mindst to store fester med fællesspisning om året (julefrokost i november/december og påskefrokost i marts/april) og derudover flere mindre fester. Under vaskehuset har vi et fællesrum/bar; hvis du ønsker at låne rummet til en privat komsammen/fest, så snak med en fra bestyrelsen, så vi kan finde ud af, om rummet er ledigt.\nHusk at deltage til fester og andre fælles arrangementer - det er den letteste måde at møde de andre beboere\nI sommerhalvåret spiller vi ofte fodbold eller rundbold på plænen bag kollegiet, og om vinteren har vi sneboldkampe. Det er selvfølgelig frivilligt, om man deltager, men vi prøver at skabe så stort et fællesskab som muligt, så vi vil selvfølgelig komme rundt og spørge, om man vil være med (ofte er det ret impulsivt, når der foregår noget). Kollegiet har som sagt også en Facebook-gruppe, så hvis du bruger Facebook, synes vi, du skal tilmelde dig gruppen ”Stenaldervej kollegiet”, da vi lægger billeder fra fester o.a. derud. Vi sender også nogle gange invitationer til arrangementer ud via Facebook – ved større arrangementer hænger vi dog også en seddel op på opslagstavlen uden for vaskerummet.\nDu skal selvfølgelig lige have en chance for at få pakket flyttekasserne ud og komme ordentligt på plads, men vi vil da gerne have lov at sige pænt goddag, så kig forbi en af os, når du har tid, ellers kommer vi forbi, så vi kan lære hinanden at kende.\nSom ny på kollegiet kan det være svært at finde rundt i, hvad der er hvor og hvordan tingene fungerer. Derfor er der lavet en liste med praktiske oplysninger, som du kan se nedenfor.\nSe "Beboermappen" for flere praktiske oplysninger vedrørende kollegiet.\nCykler må ikke stå til gene, dvs. ikke foran trappeopgange, postkasser og på gangstierne. Brug cykelskuret, der er aflåst. Kontroller, at du får lukket døren ordentligt efter dig.\nVed siden af vaskehuset i postkassen hænger en cykelpumpe til rådighed for alle kollegiets beboere.\nSkrald sorteres ikke (udover glas og papir), men smides i den store container på p-pladsen. Småt pap, papir og glas smides i deres respektive containere (hhv. papir og glas) samme sted. Storskrald (alt, der er for stort til at blive smidt i normalt affald f.eks. større papæsker) skal du selv skaffe dig af med på en genbrugsstation (Genbrugsstationerne i Århus kan findes her). Elsparepærer, batterier og spraydåser afleveres i de dertilhørende spande under bordet i vaskerummet.\nBygningen i midten af kollegiet er vaskeriet. Der står to vaskemaskiner og en tørretumbler. Når man ønsker at vaske tøj, skriver man sig på den online vaskeseddel, der kan findes inde på vores Facebook-gruppe, og husk på at der er ét ark for hver vaskemaskine. Tørretumbleren kan benyttes, hvis den ikke er i brug, og ellers er der tørresnore og tørrestativer uden for vaskeriet. For at undgå fugtskader må der ikke tørres tøj i lejlighedernes fællesrum eller egne værelser; dog kan man bruge sit badeværelse, da der er konstant udsugning. Betaling for vask/tørretumbling foregår med din personlige vaskebrik, som du modtager ved indflytning. Betalingen opkræves med huslejen.\nMed knap et års mellemrum er det din tur til at gøre vores vaskeri rent. Du kan se hvornår, at det er ved at være din tur i dette dokument, samt beskrivelse af, hvad der skal gøres. Dokumentet kan også findes på vores Facebook-gruppe under "Filer". Anden gang, man glemmer rengøring, vil der blive bestilt professionel rengøring for din regning (trækkes via huslejen), så husk det nu.\nDer er tilknyttet en fast varmemester til kollegiet, og du vil se ham gå rundt og ordne diverse ting på kollegiet tirsdag formiddag og torsdag eftermiddag. Skulle der være et problem, du gerne vil have ham til at se på, så læg en seddel i hans postkasse ved vaskeriet. Husk navn, dato og husnummer, ellers ved han ikke, hvem der har et problem, og kan derfor ikke løse det! Er problemet akut, kan du også ringe til ham. Telefonnummeret står på døren til hans kontor i vaskeriet og på siden -> Varmemester.\nDa han ikke er synsk eller detektiv, betyder det, at et problem ikke bliver løst, hvis ikke han får besked om det, så tøv ikke med at kontakte ham.\nTelefon- og datanetværk\nTelefon- og internetforbindelsen i dit værelse/jeres lejlighed er betalt over huslejen. Det eneste, som du skal betale for, er de telefonopkald, som du laver til andre uden for netværket. Internetforbrug samt intern telefoni på kollegiet og til Bolignet-Aarhus’ kunder er inkluderet i huslejen. Betaling af opkald sker ved forudbetaling via bolignet-aarhus' hjemmeside.\nVi ønsker alle en så lav husleje som muligt, og selvom huslejen er med alt inklusive, så skal der ikke storforbruges! Du kan selv være med til at holde huslejen nede ved at huske at slukke lyset efter dig, skrue ned for varmen, når du lufter ud eller tager af sted på weekend, og slukke for stikkontakten, når du er væk i længere tid ad gangen. Vær også opmærksom på, at standby på tv'et sluger strøm.\nVi er alle under uddannelse her på kollegiet, så vi er ikke så forskellige, hvilket man også vil opleve, hvis man tager med til festerne. Udnyt, at du bor sammen med andre mennesker, og brug gerne fællesrummet knyttet til din lejlighed.\nVis hensyn over for de andre på kollegiet, især i eksamenstiden. Det er svært at koncentrere sig om at læse, når bassen pumper.\nDet er også en god ide at lade de andre vide, hvis man er væk i længere tid, så vi kan holde øje med hinandens værelser og tømme postkassen.\nKollegiet har sin egen Facebook-gruppe. Hvis du skal bo på kollegiet, så er du meget velkommen til at blive medlem af denne gruppe, som blandt andet bruges til at invitere til fester, administrere vasketider og en masse andet kommunikation.\nStenaldervej Kollegiet, Stenaldervej 221-247, 8220 Brabrand


Vinduespartier til udestue – Køkken overskabe\nKøb og salg af Udestue i Vinduer og døre på DBA. Find nyt og brugt indenfor Vinduer og døre til billige priser på DBA. Se aktuel information lige her, eller se priser på alle vinduer og priser på alle . Vinduespartier og udestuevinduer til gode priser.\nVi lagerfører et bredt udvalg i vinduer som er ideelle til udestuer og facader.\nHer sælges billige vinduespartier til gavl, tag og hussiden. Alle med termo og alulister foran Velegnet til udestue drivhus osv ! Vinduesgrossisten tilbyder billige udestueelementer i en høj kvalitet, som let kan kombineres med vores udvalg af terrassedøre. For at beregne en pris skal du . Udestuer som tilbygninger eller store vinduesfacader. Skab det ekstra rum, hvor du kan sidde ude og alligevel inde.\nDet er også muligt at producere skrå eller trekantede vinduer.\nHer finder du billige elementer til udestuer , vinterhaver eller karnapper. House Arkitekter har lavet denne vejledning til hvordan man kan bygge en fin udestue af brugte vinduer og døre. Win-Door tilbyder alt indenfor terrasseoverdækninger og udestuer , samt skydedøre, vinduer , døre og markiser.\nByg-selv eller lad vores montører udføre arbejdet. Måske har den et tag af glas eller termotag, eller også har den et fast tag. En udestue har typisk mange og store vinduer.\nDen har typisk udgang . Vi har rådgivet og leveret døre, vinduer , udestuer og beslægtede løsninger til danskerne i over år. Kontakt os i dag og få et uforpligtende tilbud. Vinduesbevaring sælger brugte, klassiske vinduespartier.\nLysthuse, indendørs skillevægge eller udestuer , hvor du ønsker et stort lysindfald. Er der forskel på en udestue en havestue og en vinterhave, og regnes de som tilbygninger? LÆS OGSÅ: Køb og valg af nye vinduer.\nGlasrum som udestuer og karnapper er en ideel måde at skabe mere plads, lys og luft i hjemmet på. Samtidig får boligen et spændende arkitektonisk løft, hvis . Ligesom også store sydvendte vinduespartier med fri adgang til solen kan fungere som passiv solfanger. Nye og brugte vinduer (118). Bygger du udestuen mod sy ud over et eksisterende fag med store vinduer og havedør, kommer den til at fungere som en ekstra klimaskærm, . Schüco gør jeres hus til et hjem! I kan få eksklusive døre, skydedøre, vinduer , udestuer , hoveddøre og terrassedøre hos os.\nEnergibesparende og sikkert! Til din udestue bør du vælge et termotag med høj isoleringsevne. Pladetypen bør matche isoleringsevnen på vinduer og vægge.\nPå nedenstående link kan du finde gode råd og vejledning omkring. Vi anvender kun deklareret .


Tomatsalat med mozzarella - nyd den smagfulde insalata caprese opskrift\nTomatsalat med mozzarella – på italiensk insalata caprese – er en ægte klassiker. Det er en hurtig og nem ret at lave, og så er den meget velsmagende. Caprese kan serveres som forret. Det kan være en lækker frokost-anretning og er også et hit på tapasbordet.\nInsalata caprese er oprindeligt fra den syditalienske ø Capri, og det er en populær ret på menukortet i de varme sommermåneder i Italien. Men tomatsalat med mozzarella kan selvfølgelig spises året rundt.\nDen klassiske version består af ganske få ingredienser: en frisk mozzarella, smagfulde solmodne tomater, en ekstra jomfru olivenolie af god kvalitet, lidt salt og friske basilikumblade. Få minutter og du har en lækker ret. Du kan virkelig smage de enkelte ingredienser i insalata caprese, og det er vigtigt, at du bruger gode råvarer af høj kvalitet.\nTomatsalat med mozzarella kan selvfølgelig suppleres med mange lækre sager. I Det italienske køkken holder vi meget af at dryppe en god balsamico-eddike over tomatsalaten. Vi synes også, at pesto er lækkert i salaten. Her er vores bud på en tomatsalat med mozzarella:\nTomatsalat med mozzarella – se vores video fra køkkenet\nTomatsalat med mozzarella – ingredienser (3-4 personer)\n6-7 velsmagende tomater\n2 små mozzarella-oste eller 1 stor\nEkstra jomfru olivenolie (vi anbefaler økologisk ekstra jomfru olivenolie DOP Umbria fra Marfuga).\nBalsamico-eddike (vi anbefaler ”I Travasi” Oro fra Aggazzotti)\nPesto (vi anbefaler Pesto Ligure fra Alberti)\nSådan laver du tomatsalat med mozzarella – caprese\nSkær tomater og mozzarella i skiver og placer dem på et fad.\nDryp ekstra jomfruolivenolie over retten.\nFordel lidt salt og evt. peber på salaten og pynt med friske basilikumblade.\nServeres med pesto og et godt brød.\nGode tips, når du laver tomatsalat med mozzarella – caprese\nDu kan bruge enten komælks-mozzarella (fiordilatte) eller bøffelmælks-mozzarella (mozzarella di bufala). Udover basilikum kan du også drysse oregano på salaten. Har du en god balsamico ved hånden, skal du ikke tøve med at bruge den sammen med caprese – det er et fantastisk match, hvis du kan lide balsamico. Vi synes som sagt, at pesto går fint med caprese salat. Du kan også komme en håndfuld skyllede ruccolablade i tomatsalaten, og du kan give salaten et twist med nogle tynde skiver rødløg.\nLeder du efter inspiration til tapas-bordet, så se vores opskrift på Bruschetta her. Her finder du opskrift på vores Focaccia brød, der kan serveres samme med caprese. Vi har også en lækker Italiensk kasse med specialiteter til tapas-bordet.\nVin-tips: Til caprese kan vi anbefale vores rosévin Langhe Rosato DOC Trabuc fra vingården La Fusina og vores hvidvin Piemonte DOC Chardonnay Rafé fra vinhuset Cascina Gilli. Begge vingårde er fra Piemonte.


Gæt en synder - Gellerup.nu\nGæt en synder\naf Birger Agergaard | 2. august 2011 | Gellerup.nu\nSe på disse tre billeder. De er ikke kønne, og mange har været i gang med at lave griseri – på bare to meters strækning tæt på Nordgårdshallen og Foreningernes Hus i Gellerup.\nCyklen kan ikke være i papirkurven og skal – hvis den da er klar til skrotning – da også afleveres som jernaffald på en genbrugsstation.\nMen alt andet kan være i skraldespanden!\nDenne artikels forfatter har ofte set forbipasserende smide affald direkte på stien. Men de er også hurtige til at samle det op igen, hvis de bliver spurgt, om det er bevidst, at de bruger stierne som skraldespand.\nMEN: Mennesker skal ikke have skyld for alt uvæsen. Skraldet, der ligger lige under skraldespanden på billedet, er ikke blevet tabt af mennesker – i hvert fald ikke altsammen.\nDet er fugle, der er synderne, oftest råger og andre store fugle, der kan finde på at rode i skraldespande. De går helt metodisk til værks, og siddende på toppen af skraldespanden piller de papir og plastic op, indtil de finder noget at æde.\nSkraldespande bør fornyes\nSå måske er det i virkeligheden skraldespandenes udformning, der burde ændres, så rågerne ikke kan komme til at svine? Det virker ret upædagogisk, når der ligger meget griseri under skraldespandene: nogle (få!) mennesker tænker, at så kan de jo lige så godt fylde resten af Gellerup op med papir og plastic.\nDet er ret meget op ad bakke for Meyer-patruljen og maskotten Otto, hvis de også skal opdrage på fuglenes gøren og laden. Det er svært nok i forvejen at nå menneskene gennem kampagner og samtaler.