Landsskatteretskendelse vedr. grænseoverskridende overdragelse af aktier - ikke-selskabsretlig fusion - bindende svar - retsinformation.dk\nKEN nr 9313 af 16/03/2011 Gældende\nLandsskatteretten, j. nr. 10-00832\nReglerne i fusionsskatteloven om skattefri fusion kunne ikke anvendes i et tilfælde, hvor et dansk selskabs ophør i forbindelse med overdragelse af aktiver og passiver til et cypriotisk selskab ikke skete under anvendelse af de selskabsretlige regler om fusion, men ved en likvidation.\nKlagen angår bindende svar på spørgsmål 2 og 3.\n1. Hvis H1 ApS overdrager sine aktier/anparter til et cypriotisk selskab for 125.000 kr., vil der så blive statueret maskeret udlodning for anpartshaverne?\n2. Hvis H1 ApS overdrager sin formue som helhed til et cypriotisk selskab, og vederlaget herfor udelukkende sker med aktier i det modtagende cypriotiske selskab, er det så muligt at fusionsskattelovens regler kan benyttes, selvom der ikke selskabsretligt bliver en fusion?\n3. Hvis nej til spørgsmål 2 er det så muligt, hvis det cypriotiske selskab skattemæssigt er hjemmehørende i Danmark efter selskabsskattelovens § 1, stk. 6, på fusionstidspunktet?\n2) Nej, se dog indstilling og begrundelse.\nSpørgsmål 2. Landsskatteretten stadfæster svaret »Nej«.\nSpørgsmål 3: Landsskatteretten stadfæster svaret »Nej«.\nIfølge anmodning om bindende svar af 19. november 2007 for H1 Holding ApS og dets anpartshavere ønskes selskabet fusioneret med et cypriotisk selskab, som er omfattet af fusionsdirektivet, og som får samme ejere som H1 Holding ApS, men da Cypern endnu ikke har implementeret det 10. selskabsdirektiv, kan sammenslutningen ikke selskabsretligt kvalificeres som en fusion.\nH1 Holding ApS overvejer derfor at sælge sin nettoformue for 125.000 kr. til det cypriotiske selskab, og kreditorerne i H1 Holding ApS vil i den forbindelse give samtykke til debitorskiftet (spørgsmål 1).\nAlternativt overvejer man, at overdragelsen af alle aktiver/passiver i H1 Holding ApS skal ske efter fusionsskattelovens regler - selvom det endnu ikke selskabsretligt er muligt at gennemføre overdragelsen som en fusion (spørgsmål 2 og 3).\nPå foranledning af SKAT er der givet supplerende oplysninger af G1 ApS v/HT.\nAf brev af 25. maj 2008 - som svar på SKATs brev af 23. april 2008 - fremgår bl.a.:\n»Ejere af H1 Holding ApS\nH1 Holding ApS ejes af to anpartshavere med hver 50 %. Anpartshaverne er LT, med adressen Y1, og JM, med adressen Y2.\nAngående spørgsmål 1 i anmodningen\nH1 Holding ApS overdrager sine aktier i G2 A/S til et cypriotisk selskab, der herefter bliver det nye holdingselskab.\nAktierne i G2 A/S tænkes overdraget til en pris af 125.000 kr., hvor den reelle værdi af aktierne er 4 gange så høj (500.000 kr.), jf. regnskab vedlagt brevet af 25. maj 2008. (årsrapport for H1 Holding ApS for 2007). Salgssummen på 125.000 kr. er valgt for at sikre, at H1 Holding ApS har en kapital på minimum 125.000 kr.\nAngående spørgsmål 2 i anmodningen\nDen omtalte overdragelse af alle aktiver/passiver efter fusionsskattelovens regler skal forstås som skattefri fusion, og vederlaget ved overdragelsen bliver givet i form af aktier i det modtagende selskab til LT (50 %) og JM (50 %) som erstatning for de anparter, de mister i H1 Holding ApS.«\nH1 Holding ApS har ifølge årsrapporten for 2007 en egenkapital på 14.387.398 kr. og aktiver i alt 15.093.342 kr. (finansielle anlægsaktiver 3.243.637 kr., tilgodehavender 5.023.773 kr. og likvider 6.825.932 kr.).\nI e-mail af 23. juli 2008 er det - som svar på e-mail fra SKAT af 22. juli 2008 på spørgsmålet, hvorvidt Cypern har implementeret det 10. selskabsdirektiv, da dette ifølge anmodningen ikke er sket - bl.a. anført:\n»(...) Cypern skulle have implementeret det 10. selskabsdirektiv pr. 1. januar 2007, hvilket de ikke fik gjort. De har saa formelt implementeret det for ca. 5 maaneder siden, saa vidt jeg husker.\nMen problemet er at tale med G3 på Cypern. Erhvervs- og Selskabsstyrelsen i Danmark vil have en bekræftelse paa, at Cypern behandler sammenslutningen efter reglerne i 10. selskabsdirektiv.\nDet er denne bekræftelse, der har vaeret svaer at faa (er det vist ikke mere). Jeg ved positivt, at der i 2008 er gennemfoert graenseoverskridende fusioner (Sverige/Cypern). Derfor har vi overvejet en saakladt snydefusion. Ogsaa henset til, at der alene er tale om at fusionere et Holding selskab med et tomt skuffeselskab.\nDet vil saaledes vaere meget dyrt i advokatudgifter, at gennemfoere en normal fusion.«\nSkatterådet har i afgørelsen af 26. januar 2010 som svar på spørgsmål 1 - som ikke er påklaget - bekræftet, at hvis H1 Holding ApS overdrager sine aktier i G2 A/S til et cypriotisk selskab for 125.000 kr., vil der blive statueret maskeret udlodning for anpartshaverne i H1 Holding ApS.\nIfølge anmodningen bør der angående spørgsmål 2 og 3 ikke være problemer med en grænseoverskridende fusion, herunder anses der som minimum at burde svares ja til spørgsmål 3, jf. herved en afgørelse fra Ligningsrådet i 1997 (om fusion mellem et svensk selskab, der var hjemmehørende i Danmark efter selskabsskattelovens § 1, stk. 6, og et dansk anpartsselskab). Den argumentation, som i øvrigt er fremsat under behandlingen af anmodningen om bindende svar, fremgår nærmere af Skatterådets afgørelse.\nDe påklagede spørgsmål 2 og 3 er - i overensstemmelse med SKATs indstilling og begrundelse - besvaret med »Nej« med tilføjelse vedrørende spørgsmål 2 »se dog indstilling og begrundelse«.\nSåfremt H1 Holding ApS overdrager sin formue som helhed til et cypriotisk selskab, og vederlaget herfor udelukkende sker med aktier i det modtagende cypriotiske selskab, er reglerne om skattefri fusion ikke anset at kunne anvendes, hvis det indskydende selskab selskabsretligt ophører ved likvidation, jf. svaret på spørgsmål 2.\nIfølge fusionsskattelovens § 1, stk. 3, foreligger der fusion, når et selskab overdrager sin formue som helhed til et andet selskab eller sammensmeltes med dette. Fusionsbegrebet i fusionsskatteloven bygger på definitionen i aktieselskabslovens § 134 (og anpartsselskabslovens § 103), hvor det i aktieselskabslovens § 134 hedder: »Et aktieselskab kan efter bestemmelserne i dette kapitel opløses uden likvidation ved overdragelse af selskabets aktiver og forpligtelser som helhed til et andet aktie- eller anpartsselskab. Det samme gælder, når to eller flere aktie- eller anpartsselskaber sammensmeltes til et nyt aktie- eller anpartsselskab. «\nVidere er fusionsbegrebet i fusionsskatteloven i overensstemmelse med fusionsdirektivets art. 2. litra a, hvorefter der ved fusion forstås »den transaktion, hvorved - et eller flere selskaber som følge af og samtidig med deres opløsning uden likvidation overfører deres samlede aktiver og passiver til et andet eksisterende selskab ved, at de tildeler deres selskabsdeltagere aktier eller anparter i det andet selskab og evt. en kontant udligningssum. « I henhold til direktivets definition skal der (som også ifølge 3. selskabsdirektiv) ikke ske likvidation i forbindelse med transaktionen.\nFusion med andelsselskaber er særskilt behandlet i fusionsskatteloven, hvor § 12 indeholder hjemmel til fusion af andelsselskaber efter bestemmelserne i lovens kap. 1. Det fremgår også fortsat af Ligningsvejledningens S.D.1.11.1, at det er eksplicit bestemt, at fusionsskattelovens bestemmelser kan anvendes ved fusion med andelsselskaber, uanset at det indskydende selskab formelt likvideres. Det forhold, at fusionsskatteloven indeholder særskilt hjemmel til anvendelse af lovens bestemmelser ved fusioner med andelsselskaber, kan ikke omvendt udstrække lovens anvendelsesområde udover definitionen i lovens § 1, stk. 3, for så vidt angår fusion mellem anpartsselskaber og aktieselskaber. Skatteministerens redegørelse i TfS 1992.382, hvortil der har været henvist, vedrører spørgsmål i forbindelse med en fusion mellem et kooperationsbeskattet andelsselskab og dets datterselskab, når dette er et aktieselskab. Redegørelsen ses derfor heller ikke at have betydning for sagen. Tilsvarende anses afgørelser fra Ligningsrådet om fusion mellem A.m.b.a.-selskaber og aktieselskaber således heller ikke at have betydning for sagen.\nOphører det indskydende selskab ved likvidation - grundet mangel på selskabsretlige bestemmelser til fusion eller ønske om ikke at anvende sådanne selskabsretlige bestemmelser - er der ikke tale om en fusionslignende situation. Man kan således ikke likvidere, uden at det får skattemæssige konsekvenser for det ophørende selskab og dets deltagere.\nBetegnes en transaktion selskabsretligt ikke som en fusion, er der ikke hjemmel til eller grundlag for at foretage en skattemæssig omkvalifikation af de selskabsretlige dispositioner.\nDet er nævnt, at Ligningsrådet/Skatterådet skulle have givet tilladelse til en grænseoverskridende fusion, hvor det indskydende danske selskab ophørte efter anpartsselskabslovens § 59, uden at sagsnummeret kendes. SKAT har undersøgt dette nærmere og konstateret, at Ligningsrådet/Skatterådet ikke har været forelagt en sådan sag, og Ligningsrådet/Skatterådet eller SKAT ses ikke ved et bindende svar at have givet tilladelse til en fusion af den karakter.\nDet afvises, at der er tale om brug af en lempeligere fusionsdefinition ved nationale fusioner end ved grænseoverskridende fusioner. Brug af fusionsskattelovens bestemmelser ved nationale fusioner mellem anpartsselskaber og aktieselskaber kræver, at der ikke sker selskabsretlig likvidation. Der henvises til TfS 1998.797.LR, hvor Ligningsrådet ikke gav tilladelse til, at en grænseoverskridende fusion kunne ske skattefrit efter fusionsskattelovens regler, da der selskabsretligt var tale om en likvidation.\nDer henvises i øvrigt til artikel dels i SpO.2008.353 af professor Søren Friis Hansen, Syddansk Universitet om »Fusion betyder fusion - Der er fuldstændigt sammenfald mellem det skatteretlige og det selskabsretlige fusionsbegreb«, dels i SU 2008.2 af Susanne Kjær om »Grænseoverskridende og udenlandske fusioner og spaltninger«. Det lægges ligeledes i sidstnævnte artikel til grund, at det kræver en selskabsretlig hjemmel at anvende den skatteretlige mulighed for grænseoverskridende fusion.\nAngående artikler nævnt under sagens behandling, hvis indhold svarer til argumentationen i sagen, er disse ikke anset at give anledning til en ændret bedømmelse.\nUnder SKATs indstilling og begrundelse hedder det i øvrigt:\n»Under sagsbehandlingen er det 10. selskabsdirektiv blevet implementeret på Cypern. Det er ikke efterprøvet, hvorvidt implementeringen er korrekt, Dog vil besvarelsen af spørgsmålet være anderledes, såfremt der efter cypriotisk ret er mulighed for selskabsretligt at foretage en grænseoverskridende fusion i henhold til det 10. selskabsdirektiv.«\nReglerne om skattefri fusion kan ikke anvendes, uanset det cypriotiske selskab skattemæssigt er hjemmehørende i Danmark efter selskabsskattelovens § 1, stk. 6, jf. svaret på spørgsmål 3.\nUnder henvisning til besvarelsen af spørgsmål 2 er der ikke hjemmel til eller grundlag for skatteretligt at omkvalificere en transaktion, som selskabsretligt ikke betegnes som en fusion. Det forhold, at det cypriotiske selskab har ledelsens sæde i Danmark. og dermed er skattemæssigt hjemmehørende i Danmark efter selskabsskattelovens § 1. stk. 6, giver ikke anledning til en anden vurdering, da det danske selskab efter selskabsretlige regler likvideres. Likvidation medfører, at der ikke er tale om en fusionslignende situation. Der henvises til TfS 1998.797.LR. Den nævnte sag fra 1997 er herefter ikke længere udtryk for gældende praksis.\nDer påklages svaret på spørgsmål 2 og 3.\nDet er gjort gældende, at reglerne i fusionsskatteloven om skattefri fusion kan anvendes, uanset at det danske selskab formelt ophører efter de selskabsretlige regler om likvidation. Der er herved taget udgangspunkt i en selskabsretlig sondring mellem to likvidationsbegreber og to fusionsbegreber - et formelt og et materielt - hvor det materielle begreb anses at være afgørende i relation til fusionsbegrebet såvel selskabsretligt som skatteretligt.\nSelskabsretligt sondres således mellem to likvidationsbegreber og to fusionsbegreber. Der er »likvidation« forstået dels som selskabsophør ved brug af retsreglerne for likvidation, hvor kreditorerne har ret til indfrielse (likvidationsprocedure), dels som ophør af virksomhedsaktiviteten, altså salg af aktiverne til uafhængig 3. mand, indfrielse af gælden og udlodning af kontant nettoprovenu til aktionærerne (materiel likvidation). Der er »fusion« forstået dels som selskabsophør ved brug af retsreglerne for fusion, hvor kreditorerne ikke har ret til indfrielse (fusionsprocedure), dels som en vederlagsfri overdragelse af samtlige aktiver og passiver fra et selskab til et andet selskab, hvorefter det tomme indskydende selskab opløses (materiel fusion).\nBåde likvidationsproceduren og fusionsproceduren har som formål at opløse selskabet som selvstændig juridisk enhed, men under forskellige kreditorrettigheder.\nEn materielretlig fusionsbestemmelse så dagens lys allerede i 1917 (lov nr. 468 af 29. september 1917), jf. lovens § 40, hvori det hedder: »Beslutning om overdragelse af et aktieselskabs formue som helhed eller om dets sammenslutning med et andet aktieselskab kan kun fattes af generalforsamlingen. Beslutningen anmeldes senest otte dage efter dens Vedtagelse til Aktieselskabsregisteret«. Da der ikke var nogen selskabsretlig fusionsprocedure på daværende tidspunkt, måtte der bruges likvidationsproceduren indført ved samme lov, men man kaldte det ikke desto mindre fusion, jf. bemærkningerne til lovforslaget (Rigsdagstidende 1923/24, tillæg A, sp. 4575 og 4576), hvor det anføres: »Man deler Ophørstilfældene i to Hovedgrupper, nemlig de Tilfælde, hvor Selskabet ved sit ophør standser sin Virksomhed og alle andre Tilfælde af ophør. Den første gruppe af Tilfælde betegnes som Opløsning og kan foregå enten ved likvidation - den saakaldte frivillige Opløsning - eller ved Konkurs. Den anden Gruppe omfatter fusion og Selskabets flytning til Udlandet«. Det er en relativt klar tilkendegivelse af, at der alene tales om egentlig likvidation, når der sker ophør af virksomhedsaktiviteten. Er det blot den juridiske ramme omkring virksomheden, der ophører, er det ikke likvidation - uagtet at retsreglerne for likvidation benyttes til at opløse selskabet.\nFusionsproceduren blev indført i aktieselskabsloven af 1930 (lov nr. 123 af 15. april 1930), hvor det første gang blev muligt at gennemføre en fusion uden brug af retsreglerne for likvidation. Dog blev en selskabsretlig fusionsprocedure for AMBA/SMBA-selskaber (ved fusion med andre tilsvarende selskaber) først indført i 2006 (lov nr. 426 af 27. marts 2006) og for grænseoverskridende fusioner i 2007 (lov nr. 573 af 6. juni 2007). Fusionsbestemmelsen i 1930 aktieselskabsloven (§ 70, stk. 1-3) havde følgende formulering (repræsentants fremhævning af tekst).\n»Stk. 1. Beslutning om overdragelse af et aktieselskabs formue som helhed eller om dets sammenslutning med et andet aktieselskab kan kun fattes af generalforsamlingen. Om den af generalforsamlingen trufne beslutning skal der ske anmeldelse til Aktieselskabsregisteret inden otte dage.\nStk. 2. Sker overdragelse til den danske stat eller til en dansk kommune, kan det straks anmeldes, at selskabet er opløst.\nStk. 3. Sker overdragelse til et andet aktieselskab, kan likvidation undlades, men det overtagne selskabsformue skal da forvaltes særskilt, indtil seks måneder er forløbet fra registreringen af den i første stykke nævnte anmeldelse, med mindre samtlige kreditorer enten samtykker i, at dette undlades, eller de fyldestgøres, eller der stilles dem betryggende sikkerhed; om en tilbudt sikkerhed må anses for betryggende, afgøres på en af parternes begæring af Overregistrator.«\nAktieselskabsloven af 1973 (lov nr. 370 af 13. juni 1973) ændrede lidt på den dagældende retsstilling. Fusionsbestemmelsen (§ 134, stk. 1) i daværende lov havde følgende formulering:\n»Beslutning om opløsning af et aktieselskab uden likvidation ved overdragelse som helhed af selskabets aktiver og passiver og gæld til et andet aktieselskab eller et anpartsselskab kan - bortset fra de i § 139 omhandlede fusioner - kun træffes af generalforsamlingen.«\nDer er ikke med tilføjelsen »uden likvidation« i § 134 tilsigtet nogen ændring i fusionsdefinitionen, således at fusion stadig skal forstås i overensstemmelse med § 70, stk. 1 i aktieselskabsloven af 1930. Kommissionen, som har formuleret § 134, skriver i sin betænkning nr. 540/1969 følgende: »Den i § 134, stk. 1, 1. pkt., givne beskrivelse af fusionen som en opløsning af et aktieselskab uden likvidation ved overdragelse som helhed af selskabets aktiver og gæld til et andet aktieselskab er helt overensstemmende med den traditionelle opfattelse af aktieselskabsfusion. Det er således alene en tydeliggørelse, der tilsigtes, når udkastet i modsætning til AL § 70, stk. 1, og 1964 udkastets § 115, stk.1, fremhæver fusionens karakter af en opløsningsmåde for aktieselskaber ved siden af likvidation. At likvidationsreglerne ikke skal iagttages ved opløsning gennem fusion, står i forbindelse med fusionens dobbelte formål: Opløsning af det overtagne selskab som selvstændigt retssubjekt og samtidig videreførelse af dets hele virksomhed indenfor rammerne af det overtagende selskabs juridiske og økonomiske organisation.« På daværende tidspunkt betød ophør uden likvidation i aktieselskabsfusioner ikke nødvendigvis universalsuccession, jf. § 138 i aktieselskabsloven af 1973 (lov nr. 370 af 13. juni 1973).\nDet er frivilligt, om selskabsretlige fusioner skal gennemføres efter fusionsproceduren eller likvidationsproceduren, jf. nærmere klagen til Landsskatteretten side 6.\nFusionsdefinitionen er ikke ændret ved implementeringen i 1982 (lov nr. 282 af 9. juni 1982 om ændring af aktieselskabsloven) af EF’s 3. selskabsdirektiv om fusioner (78/855/EØF), jf. herved bemærkningerne til loven, sp. 2889. Universalsuccession i den form, vi kender den i dag, blev indført i loven.\nSelskabsretligt er konklusionen herefter, at den danske fusionsdefinition ikke har ændret sig siden 1917, og at betingelserne for at kunne benytte retsreglerne for fusion er, at der er tale om en fusion i materielretlig henseende.\nErhvervs- og Selskabsstyrelsen kvalificerer ophøret efter hvilken procedure, der anvendes til selskabsafviklingen og ikke efter om der materielretligt er sket fusion eller ej. Ligeledes nægter Erhvervs- og Selskabsstyrelsen at offentliggøre fusionsplanen, hvis likvidationsproceduren har været anvendt til at opløse det indskydende selskab. Det må ikke føre til misforståelser, da betingelserne for at kunne benytte retsreglerne for fusion jo netop er, at der er tale om fusion i materielretlig henseende.\nSkatteretligt har fusionsdefinitionen været uændret siden 1967, hvor fusionsskatteloven først gang blev vedtaget (1967-fusionsskatteloven), og fusionsdefinitionen er ikke blevet ændret hverken i 1975, hvor den nuværende fusionsdefinition blev indført (1975-fusionsskatteloven), eller ved implementeringen af fusionsdirektivet i 1992.\nVed vedtagelsen af 1975-fusionsskatteloven, som baserer sig på 1974-fusionsbetænkningen, var det kun aktie- og anpartsselskaber, der kunne opløses ved brug af en selskabsretlig fusionsprocedure, og kun hvis aktie- og anpartsselskabet fusionerede med andre danske aktie- eller anpartsselskaber, men loven gav følgende fusionsmuligheder:\n»1) Aktie- og anpartsselskaber fusionerer med aktie- og anpartsselskaber\n2) Aktie- og anpartsselskaber fusionerer med AMBA-selskaber, hvis lodrette fusion, og foreningen er den modtagende enhed (12, stk. 1, nr. 3 Ny bestemmelse)\n3) Aktie- og anpartsselskaber fusionerer med SMBA-selskaber - uanset hvilken selskabstype, der er modtagende eller indskydende.\n4) SMBA-selskaber fusionerer med SMBA-selskaber\n5) AMBA-selskaber fusionerer med AMBA-selskaber\n6) SMBA-selskaber fusionerer med AMBA-selskaber, hvis lodret fusion, om AMBA-selskabet er den modtagende enhed (12 ny bestemmelse)\n7) Aktie- og anpartsselskaber fusionerer med udenlandske aktie- og anpartsselskaber, hvis det danske selskab er det modtagende selskab (15 ny bestemmelse).«\nHvis den skattemæssige fusionsdefinition kræver, at det indskydende selskab i en fusion skal opløses ved brug af den selskabsretlige fusionsprocedure, kunne fusionsdefinitionen ved sin fødsel i 1975 kun rumme 1 ud af lovens 7 fusionsmuligheder (nr. 1) som følge af manglende selskabsretlig hjemmel angående de øvrige muligheder (nr. 2-7).\nI bemærkningerne til 1975-fusionsskatteloven står der ingen steder, at brugen af lovens fusionsmuligheder må afvente vedtagelse af selskabsretlig hjemmel. Tværtimod fremgår af bemærkningerne om fusionsmulighed nr. 2, at aktieselskaber kan være det indskydende selskab i en fusion med et AMBA-selskab - uden forbehold af nogen art - jf. nærmere klagen til Landsskatteretten side 8, hvilket kun kan betyde, at den manglende selskabsretlige fusionsprocedure ikke tillægges nogen betydning.\nBemærkningerne til § 13 i 1975-fusionsskatteloven (om kooperative virksomheders indsendelse af dokumenter m.v.), jf. nærmere klagen til Landsskatteretten side 9-10, ville også være meningsløse, hvis alle fusioner skulle gennemføres ved brug af de selskabsretlige fusionsregler (fusionsproceduren), da der på daværende tidspunkt ikke eksisterede selskabsretlige fusionsregler for AMBA- og SMBA-selskaber.\nFusionsdefinitionen i 1975-fusionsskatteloven, jf. § 1, stk. 3, hvorefter »Fusion foreligger, når et selskab overdrager sin formue som helhed til et andet selskab eller sammensmeltes med dette. «, er den samme uanset, om det er aktieselskaber eller SMBA-selskaber, der fusionerer. I bemærkningerne står der »§ 1, stk. 3, indeholder en definition af udtrykket »fusion«. Definitionen bygger på § 134 i lov nr. 370 af 13. juni 1973 om aktieselskaber og på § 103 i lov nr. 371 af 13. juni 1973 om anpartsselskaber. Fusion foreligger herefter, når et selskab overdrager sin formue som helhed til et andet selskab eller sammensmeltes med dette. Ved fusionen bringes det ophørende selskabs selvstændige eksistens til ophør, og fusion foreligger, såvel hvor det fortsættende selskab eksisterede før fusionen, som hvor det først er dannet i forbindelse med fusionen.« Der er ikke nogen tilkendegivelse af, at det indskydende selskab skal ophøre uden brug af likvidationsproceduren.\nI cirkulære nr. 140 af 23. juni 1976, punkt 1 anføres: »En sammenslutning (fusion) foreligger såvel efter loven af 2. maj 1967 som efter den nu vedtagne lov af 19. december 1975, når et selskab eller en forening overdrager sin formue som helhed til et andet selskab eller forening eller sammensmeltes hermed, således at det overdragende selskabs selvstændige eksistens hører op. Sammenslutning foreligger herefter såvel, hvor det fortsættende selskab eksisterede før sammenslutningen, som hvor det først er dannet i forbindelse med denne.«\nDer er tale om en klar tilkendegivelse af, at fusionsdefinitionen ikke blev ændret med vedtagelsen af 1975-fusionsskatteloven, og Skatteministeriet definerer fusion materielretligt. Dermed er det også understreget, at passussen »uden likvidation« - som nævnt i § 134 i aktieselskabsloven - ikke er en del af den skatteretlige fusionsdefinition, for så ville fusionsdefinitionen netop være ændret.\nLovbemærkningerne til 1967-fusionsskatteloven (sp. 1551) og fusionsbetænkningen fra 1974, indikerer også, at der ikke - blot fordi ordet »sammenslutning« er erstattet af ordet »fusion« er sket nogen ændring i fusionsdefinitionen. Der er henvist til, at det heri anføres (repræsentants fremhævning af tekst):\n»Bemærkningerne til 1967-fusionsskatteloven\n»§ 1, stk. 3, indeholder en definition af udtrykket »sammenslutning«. Definitionen bygger på bestemmelsen i aktieselskabslovens § 70, stk. 1, i aktieselskabsloven.«\n»I skatteretlig henseende tillægger fusionsloven det således betydning, at der foreligger en sammenslutning af selskaber, og en nærmere fastlæggelse af dette begreb er derfor nødvendig. Loven bestemmer da også i § 1, stk.3, at sammenslutning foreligger, når et selskab overdrager sin formue som helhed til et andet selskab eller sammensmeltes med dette. Denne begrebsbestemmelse knytter sig naturligt nok til de selskabsretlige regler om sammenslutning af aktieselskaber. Disse regler, der ved lovens tilblivelse fandtes i § 70 i lov nr. 123 om aktieselskaber af 15. april 1930 med senere ændringer, fandt netop anvendelse i tilfælde af overdragelse af et aktieselskabs formue som helhed eller ved dets sammensmeltning med et andet aktieselskab. De nye selskabsretlige regler, jfr. lov nr. 370 af 13. juni 1973 om aktieselskaber og lov nr. 371 af 13. juni 1973 om anpartsselskaber, bygger på den samme opfattelse af begrebet, selvom man i den mere moderne sprogbrug taler om fusion. Selskabsretligt er fusion eller sammenslutning en ophørsmåde, hvorefter reglernes anvendelse forudsætter opløsning af det selskab, der overdrager sin formue eller sammensmeltes med et andet selskab. For anvendelsen af de skatteretlige regler er det endvidere som hovedregel en ufravigelig betingelse, at selskabets aktionærer vederlægges med aktier i det fortsættende selskab. ««\nFusionsdefinitionen blev således ikke ændret med vedtagelsen af 1975-fusionsskatteloven, og retskilderne til 1967-fusionsskatteloven er derfor relevante, jf. herved klagen til Landsskatteretten side 12 om fusionsskattecirkulæret fra 1967. De centrale skattemyndigheder tilkendegiver, at de skattemæssige fusionsregler kan tilvælges, selvom fjernelsen af gælden i det indskydende selskab kræver samtykke fra kreditorerne (singulær succession) eller indfrielse - for der var ikke andre måder at gennemføre fusionen på, da universalsuccession ikke eksisterede for SMBA-selskaber og brugsforeninger på daværende tidspunkt.\nIfølge fusionsdirektivet (90/434/EØF) - implementeret i den danske fusionsskattelov i 1992 (lov nr. 219 af 3. april 1992) - forstås ifølge art. 2, litra a, ved en fusion den transaktion, hvorved: »et eller flere selskaber som følge af og samtidig med deres opløsning uden likvidation overfører deres samlede aktiver og passiver til et andet, eksisterende selskab ved, at de tildeler deres selskabsdeltagere aktier eller anparter i det andet selskab og eventuelt en kontant udligningssum på højst 10 % af disse værdipapirers pålydende værdi, eller, når der ikke eksisterer en pålydende værdi, deres bogførte værdi. « Den skatteretlige fusionsdefinition blev ifølge lovbemærkningerne ikke ændret ved implementeringen af fusionsdirektivet i 1992, som er et minimumsdirektiv.\nI fusionsdirektivet må begrebet »uden likvidation« antages at betyde uden materielretlig likvidation, således at det næppe har noget at gøre med, at likvidationsproceduren ikke må benyttes.\nDer er henvist til citeret uddrag dels om de nye tyske cross border fusionsskatteregler i EUROPEAN TAXATION JULY 2007 (skrevet af Dr. Joachim Englisch), dels af svar fra EU-kommissionens ved brev af 10. december 2009 v/Bert Zuijdendorp, Head of Unit, jf. herved også artikler af Thorbjørn Henriksen i UfS 2010.3 »Skatterådets fortolkning af fusionsdefinitionen er til prøvelse i EU-kommissionen, og Skatterådet står til at tabe«, SpO 2010.435 »Den danske fusionsdefinition er under forandring« og SpO 2009.239 »Har vi alle misforstået det selskabsretlige fusionsbegreb?«\nDr. Joachim Englisch anfører (repræsentants fremhævning af tekst):»In particular, the government draft reffered to dissolution without going into liquidation in respect of a merger or split-up, universal succession and comparable limits for additional cash payments. Remarkably, these prerequisites are somewhat strichter than the definitions of mergers and divisions regarding the substantial scope of Art. 2 (a), (b) and (b)(a) of the EC Merger Directive, which do not contemplate singular or universal succession. In effect, there should be no relevant lacunae, though, as the law regarding mergers and divisions is already harmonized within the European Union, In borderline cases, the comparability criterion must be interpreted in conformity with the EC Merger Directive*17.«Det tilkendegives således, at fusionsdirektivets fusionsdefinition er indifferent overfor, om aktiver og passiver overdrages efter fusionsproceduren (universal succession) eller efter likvidationsproceduren (individuel succession). Dette kan tiltrædes. Det må således være op til selskabsretten i de enkelte medlemslande at afgøre, om gælden i det indskydende selskab kan flyttes til det modtagende selskab uden kreditorsamtykke (universalsuccession/fusionsproceduren) - eller om hver enkelt kreditor i det indskydende selskab skal give samtykke til gældsflytningen (individuel succession/likvidationsproceduren).\nI EU-kommissionens svar af 10. december 2009 hedder det bl.a.: »Your second question concerns the interpretation of the expression »without going into liquidation transfer all their assets and liabilities« which is found in Article 2 of the Directive. The said definition is intended to point out that the transferring company ceases to exist as a separate legal entity as a result of the merger. However, unlike a real dissolution, the cessation of the company’s legal existence is not preceded by a winding-up, consisting of the gathering and realization of its assets, the satisfaction of its creditors, and the distribution of any surplus to its shareholders. Under the Directive, the receiving company, in its capacity as legal successor to the transferring and subsequently dissolved company, takes over the transferring company’s assets and liabilities in their entirety. In view of the above I would like to ask you to provide me with more specific information about the situation that you are referring to. In particular, it would be helpful if you could refer to the Danish provisions that form the basis of the situation at hand. On the basis of such information, we would be able to approach the Danish authorities in order to discuss the relationship between the Danish provisions and EU laws if that were deemed to be appropriate.«I svaret understreges, at passussen »uden likvidation« betyder uden materielretlig likvidation. Passussen »uden likvidation« er således ikke en fusionsbetingelse, der forbyder singulær succession inden for rammerne af de formelle likvidationsregler. Så længe der ikke sker en materielretlig likvidation, opfylder man fusionsdefinitionen.\nDe franske myndigheders fortolkning af fusionsdefinitionen, herunder passussen »uden likvidation« er i øvrigt nærmere behandlet i repræsentantens indlæg til Landsskatteretten af 10. april 2010.\nSom der er fremlagt i Thorbjørn Henriksens artikel i SpO 2010.6 om »Den danske fusionsdefinition er under forandring« er det supplerende i repræsentants indlæg til Landsskatteretten af 29. november 2010 - med henvisning til kopi af brev fra EU-Kommissionen af 20. oktober 2010 til Thorbjørn Henriksen - oplyst, at EU-Kommissionen i brevet gjorde opmærksom på, at den danske regering havde anerkendt, at interessentskaber, der selskabsbeskattes efter selskabsskattelovens § 2 C, kan indgå i en skattefri fusion med almindelige anpartsselskaber, hvis interessentskabet blive det indskydende selskab. Ifølge indlægget må en sådan fusion nødvendigvis implementeres uden brug af de selskabsretlige regler. Betingelsen er blot, at der ikke sker en »selskabsretlig likvidation«. Med »selskabsretlig likvidation« må skattedepartementet mene materielretlig likvidation, da interessentskaber ikke kan ophøre ved formel likvidation.\nRådet vedtog den 17. februar 2005 et tillægsdirektiv (2005/19/EF) til fusionsdirektivet, hvorefter alle selskaber i hele verden bliver omfattet af fusionsdirektivet, hvis de blot har skattemæssigt hjemsted i et EU-land. Det 10. selskabsdirektiv vedtaget i 2006 (med 2007 som implementeringsår), der gjorde grænseoverskridende universalsuccession mulig, omfatter kun kapitalselskaber, der selskabsretligt er hjemmehørende i et medlemsland. Udvidelsen, som rådet vedtog den 17. februar 2005, ville være ugennemførlig, hvis alle fusioner skulle gennemføres ved brug af den selskabsretlige fusionsprocedure (med civilretlig universalsuccession). Det ville kun være kapitalselskaber selskabsretligt hjemmehørende indenfor EU, der umiddelbart kunne bruge fusionsdirektivet.\nHvis der i fusionsdirektivets fusionsdefinition var krav om civilretlig universalsuccession, ville direktivet pålægge medlemslandene at indføre dette i et sådant omfang, at alle dets fusionsmuligheder kunne gennemføres i praksis. Fusionsdirektivet kan nemlig ikke tolkes derhen, at fusionsmulighederne kræver civilretlig universalsuccession, men at det i øvrigt er frivilligt, om medlemslandene vil indføre sådanne civilretlige regler, så længe der ikke er selskabsdirektiver, der pålægger medlemslandene dette. Fusionsdirektivet forpligter medlemslandene selvstændigt og ubetinget, jf. EF-domstolens afgørelse af 19/2-1998 (Case C-8/97), hvor Grækenland blev dømt for ikke at have implementeret fusionsdirektivet i sin skattelovgivning.\nDer er i øvrigt kommenteret bemærkninger til § 9 i lovforslag L 84/fremsat den 24. november 2010, jf. nærmere repræsentants indlæg til Landsskatteretten af 11. februar 2011, siderne 2 og 13.\nAngående kooperative virksomheder har det skattemæssigt helt klart været antaget, at et aktieselskab kunne være det indskydende selskab i en skattefri fusion med et AMBA-selskab, uanset at der aldrig har eksisteret en selskabsretlig fusionsprocedure, der kunne benyttes, hvis et aktieselskab blev det indskydende selskab i en skattefri fusion med et AMBA-selskab.\nVed lov nr. 374 af 18. maj 1994 blev retten til skattefri fusion mellem andelsselskaber og aktieselskaber ophævet, og 1992-betænkningen og forarbejderne til loven (lovforslag L 46 af 27. oktober 1993) viser, at de skattemæssige fusionsregler ansås at kunne anvendes mellem AMBA-selskaber og aktieselskaber, jf. nærmere klagen til Landsskatteretten side 16. Videre har Ligningsrådet i 2002 og 2004 bl.a. givet tilladelse til skattefri fusion af et A.m.b.a. og et aktieselskab (navngivet i klagen til Landsskatteretten), hvor fusionerne blev gennemført ved brug af den selskabsretlige likvidationsprocedure. Det må derfor også accepteres, at to aktieselskaber kan fusionere med hinanden ved brug af likvidationsproceduren (singulær succession), da fusionsbetingelserne jo er de sammen, jf. nærmere klagen til Landsskatteretten side 17 om lovbemærkninger til 1975-fusionsskatteloven. Det fremgår også af Ligningsvejledningen, at fusionsskattelovens regler kan anvendes, selvom de formelle likvidationsregler benyttes til at opløse det indskydende selskab, jf. herved for 2009, S.D.1.11 (om fusion af kooperative virksomheder m.v.), hvor der står (repræsentants fremhævning af tekst):\n»Andelsselskaber kan i henhold til lov om erhvervsdrivende virksomheder kun opløses ved likvidation. En likvidation af et andelsselskab kan selskabsretligt gennemføres ved, at det indskydende selskabs aktiver og passiver (med kreditorernes samtykke til debitorskiftet) efter udløbet af proklamaet overføres til det modtagende selskab, der vederlægger andelshaverne i det indskydende selskab ved ombytning af deres andele i det indskydende selskab med andele i det modtagende selskab, hvorefter det tomme selskab slettes. Selvom det indskydende selskab således formelt set likvideres, er fremgangsmåden i overensstemmelse med definitionen af en fusion, og fusionsskattelovens regler kan derfor anvendes. Baggrunden for, at anvendelsen af fusionsskatteloven tillades her trods likvidationen er, at andelsselskaber historisk set har opnået en indarbejdet ret til at fusionere på den omtalte måde. Hertil kommer, at fusionen her gennemføres ved, at vederlaget, som består i aktier i det modtagende selskab samt en evt. kontant udligningssum, gives til selskabsdeltagerne i det indskydende selskab - og ikke til det indskydende selskab. «\nMed henvisning til bl.a. 1974-fusionsbetænkningen med lovbemærkninger, jf. nærmere citerede uddrag i klagen til Landsskatteretten side 18-20 anses det bl.a. at måtte konkluderes, at den skattemæssige fusionsdefinition er taget fra aktieselskabsloven og skal fortolkes i overensstemmelse hermed, og at fusionsdefinitionen er ens, uanset hvilke selskaber, der fusionerer, samt at det skal være muligt for et aktieselskab at være det indskydende selskab i en skattefri fusion med et AMBA/SMBA-selskab. Herefter anses der at ville være tale om en fusion, hvis der sker en samlet formueoverdragelse fra et selskab til et andet, hvorefter det indskydende selskab ophører, mens det ikke tillige er en betingelse, at det indskydende selskab ophører uden brug af retsreglerne for likvidation.\nDer er i øvrigt henvist til, at lektor Orla G. Petersen i artikel om »Betænkning nr. 723/1974« i UfR 1975 B.189 (pkt. 3.1.3) anfører: »Det er for øvrigt et spørgsmål, om de gældende selskabslove overhovedet tager sigte på at give regler for »grænseoverskridende« fusioner«, og at professor, dr. Jur. Thøger Nielsen i artikel om »Fusionslovgivningen - bemærkninger til foranstående« i UfR 1975 B 197 (pkt. 6) anfører: »Pointen er imidlertid netop den, at formuen blot passerer fra en selskabsramme til en anden, og netop derfor bør selskabsophøret ikke behandles som likvidation«. Det er i relation hertil bemærket, at hvis fusion selskabsretligt skulle forstås som flytning af gæld uden kreditorsamtykke (universalsuccession), så er det helt åbenbart, at selskabsreglerne ikke tager sigte herpå, og at fusion altså skal forstås på samme måde som skattefri virksomhedsomdannelse, hvor man efter praksis flytter alle aktiver og passiver fra et interessentskab over i et modtagende aktieselskab med skattemæssig succession.\nAngående grænseoverskridende fusion gav Ligningsrådet i 1997 tilladelse til, at fusionsskatteloven kunne anvendes på fusion mellem et dansk selskab og et svensk selskab. Af afgørelsen fremgår: »Det er styrelsens opfattelse, at tilladelsen bør gives, uanset at fusionen i Sverige selskabsretligt indebærer en egentlig likvidation. For det første, er der tale om svenske regler, som dansk skatteret ikke har pligt til at lægge til grund, jf. herved TfS 1997,452. For det andet er der tale om, at det er selskabsretlige regler, der kolliderer med skatteregler. I sådanne situationer består der ikke nogen definitiv pligt til ved den skatteretlige bedømmelse at følge de selskabsretlige regler. « Skatterådet påstår nu, at denne praksis er forladt.\nI Karnovs lovsamling har fra perioden 1992-1997 stået, at fusionsskattelovens regler kan anvendes, selvom de formelle likvidationsregler benyttes. I Karnovs lovsamling for 1992 i note 41 til fusionsskatteloven omkring grænseoverskridende fusioner efter implementering af fusionsdirektivet anføres: »Det skatteretlige fusionsbegreb, jf. § 1, stk. 3, indeholdt intet krav om, at fusionen skulle ske uden likvidation af de ophørende selskaber, medens dette var og er et centralt led i det selskabsretlige fusionsbegreb.« Videre anføres: »Hverken loven eller dens forarbejder giver klart udtryk for, at adgangen til at benytte successionsreglerne skulle være begrænset til de tilfælde, hvor den grænseoverskridende fusion har et selskabsretligt grundlag. Det må derfor antages, at de nye regler finder anvende, selvom de indskydende selskaber må gennemgå en selskabsretlig likvidation i forbindelse med fusionen. « Thorbjørn Henriksens artikel i UfS 2010.3 nævnes i øvrigt i Karnov 2010 under note til fusionsskattelovens § 1.\nLena Engdahl i Skat Udland 2003.146 påpeger, at der ikke er sammenfald mellem fusionsdefinitionen i fusionsskatteloven og selskabsretten. Det hedder: »Der findes kun en definition af fusionsbegrebet, nemlig i FUL § 1 stk. 3, og dette afgrænses altså meget bredere, end hvad der følger af de danske selskabsretlige love. Når der i resten af loven blot henvises til en »fusion«, må indholdet heraf naturligt forstås i overensstemmelse med definitionen i § 1, stk. 3, medmindre der er gjort særlige undtagelser, og det er der ikke.«\nDansk selskabsret følger selskabsretten i andre EU-medlemslande, hvor man deler opløsning af selskaber i to hovedgrupper, nemlig de tilfælde, hvor selskabet ved sin opløsning standser/afvikler sin virksomhedsaktivitet (betegnet som likvidation eller konkurs) og de tilfælde, hvor virksomhedsaktiviteten fortsætter efter selskabsopløsningen (betegnet som fusion eller selskabsflytning til udlandet). Fusion er ophør uden likvidation - uanset om selskabet opløses ved brug af de formelle likvidationsregler eller ej.\nI fusionsskatteloven er der ikke i lovteksten nogen tilkendegivelse af, at likvidationsproceduren ikke må benyttes, og da loven tillige opremser flere fusionsmuligheder, der kun kan gennemføres via likvidationsproceduren, giver det en stærk formodning for, at likvidationsproceduren kan accepteres. Der er heller ikke i lovbemærkningerne nogen tilkendegivelser, der kan afkræfte denne formodning, som derfor må stå ved magt.\nKlagen angår Skatterådets svar på spørgsmål 2 og 3.\nDet må ved besvarelsen heraf lægges til grund, at H1 Holding ApS ophører i forbindelse med overdragelse af dets aktiver og passiver til et cypriotisk selskab, hvor ophøret af det danske selskab forudsættes at ske under anvendelse af de selskabsretlige regler om likvidation.\nKlagen angår, at der ikke er anset at kunne anvendes fusionsskattelovens regler om skattefri fusion, herunder uanset om det cypriotiske selskab skattemæssigt er hjemmehørende i Danmark efter selskabsskattelovens § 1, stk. 6.\nVed anvendelse af fusionsskattelovens regler om skattefri fusion - således som det er påstanden i klagen til Landsskatteretten - følger af lovens § 15, stk. 4, at ophører et her hjemmehørende selskab ved fusion med et udenlandsk selskab, og er såvel det indskydende som det modtagende selskab omfattet af begrebet selskab i en medlemsstat i artikel 3 i direktiv 90/434/EØF (fusionsdirektivet) og ikke ved beskatningen her i landet anses som en transparent enhed, finder reglerne i kapitel 1 tilsvarende anvendelse, jf. bestemmelsens 1. punktum. I dette tilfælde finder lovens § 8, stk. 1-4, dog alene anvendelse på de af det indskydende selskabs aktiver og passiver m.v., der som følge af fusionen er knyttet til det modtagende selskabs faste driftssted eller faste ejendom her i landet (bestemmelsens 2. punktum), og fortjeneste og tab på andre aktiver og passiver beskattes efter reglerne i selskabsskattelovens § 5 (bestemmelsens 3. punktum).\nSkatterådets svar - hvorefter reglerne i fusionsskatteloven om skattefri fusion ikke kan anvendes ved H1 Holding ApS’ ophør under anvendelse af de selskabsretlige regler om likvidation - kan tiltrædes.\nIfølge fusionsskattelovens § 1, stk. 3 - som indsat i 1975-fusionsskatteloven - foreligger fusion »når et selskab overdrager sin formue som helhed til et andet selskab eller sammensmeltes med dette.«\nI forarbejderne til bestemmelsen (lovforslag nr. 58 fremsat den 30.10.1975) hedder det bl.a.: »§ 1, stk. 3, indeholder en definition af udtrykket »fusion«. Definitionen bygger på § 134 i lov nr. 370 af 13. juni 1973 om aktieselskaber og på § 103 i lov nr. 371 af 13. juni 1973 om anpartsselskaber(...). Der er ved fastlæggelsen af fusionsbegrebet lagt vægt på, at fusioner, der er mulige efter de selskabsretlige regler, også kan medføre beskatning efter forslagets bestemmelser. «\nDe selskabsretlige bestemmelser om fusion, herunder tidligere aktieselskabslovens § 134/anpartsselskabslovens § 65 (senere selskabslovens § 236/ikrafttrædelsesbekendtgørelsens § 27) forudsætter efter deres ordlyd, at aktieselskabet/anpartsselskabet opløses »uden likvidation«.\nDet følger også af fusionsdirektivet (90/434/EØF), som blev implementeret ved lov nr. 219 af 3. april 1992, jf. art. 2, litra a, at der ved fusion forstås den transaktion, hvorved\n– »et eller flere selskaber som følge af og samtidig med deres opløsning uden likvidation overfører deres samlede aktiver og passiver til et andet, eksisterende selskab ved, at de tildeler deres selskabsdeltagere aktier eller anparter i det andet selskab og eventuelt en kontant udligningssum på højst 10 % af disse værdipapirers pålydende, eller, når der ikke eksisterer en pålydende værdi, deres bogførte værdi\n– to eller flere selskaber som følge af og samtidig med deres opløsning uden likvidation overfører deres samlede aktiver og passiver til et selskab, som de opretter ved at tildele deres selskabsdeltagere (...)\nPrincippet i direktivet svarer til princippet i fusionsskatteloven om fusion af danske selskaber, jf. forarbejderne til lov nr. 219 af 3. april 1992 (lovforslag L 20/fremsat den 3.10.1991), hvori det også i relation til de selskabsretlige regler under »Almindelige bemærkninger« hedder:\n»2. Anden lovgivning\nMed vedtagelsen af fusionsdirektivet er harmoniseringen på EF-plan af skatteretten forud for den selskabsretlige harmonisering.\nNår det drejer sig om grænseoverskridende fusion og spaltning, er de EF-selskabsretlige forudsætninger for fusionsdirektivets udnyttelse endnu ikke til stede.\n»Grænseoverskridende fusioner« defineres i forslaget til 10. selskabsdirektiv om grænseoverskridende fusioner af aktieselskaber, som Kommissionen forelagde Rådet den 14. januar 1985. Europa-Parlamentet har endnu ikke afgivet udtalelse om forslaget.\n(...) Reglerne i aktieselskabsloven bygger på 2. selskabsdirektiv fra 1976.\nEn fuld udnyttelse af fusionsdirektivet forudsætter derfor en vedtagelse på EF-plan af dels forslaget til 10. selskabsdirektiv om grænseoverskridende fusioner eller statut for Det Europæiske Selskab, dels regler om grænseoverskridende spaltninger.«\nHenset til, at fusionsskattelovens § 1, stk. 3, efter lovens forarbejder bygger på de selskabsretlige regler om fusion, og at der såvel efter de selskabsretlige regler om fusion - som fusionsdirektivets art. 2, litra a - er tale om opløsning »uden likvidation«, må det som udgangspunkt anses at være i overensstemmelse hermed, at reglerne i fusionsskatteloven - og dermed også lovens § 15, stk. 4 - ikke er anset at kunne anvendes ved den af sagen omhandlede grænseoverskridende transaktion, som forudsætter H1 Holding ApS’ ophør efter de selskabsretlige regler om likvidation i forbindelse med overdragelsen af dets aktiver og passiver til et cypriotisk selskab.\nSynspunktet, at det ved anvendelsen af ordene »uden likvidation«, er uden betydning, at der anvendes de selskabsretlige regler om likvidation, ses der ikke ud fra sagens oplysninger at være grundlag for at tiltræde.\nAnvendelse af fusionsskattelovens regler - uanset at H1 Holding ApS ved den af sagen omhandlede grænseoverskridende transaktion forudsættes at ophøre efter de selskabsretlige regler om likvidation - ses heller ikke at være i overensstemmelse med administrativ praksis, jf. herved TfS 1998.797.LR.\nSagen angår i øvrigt ikke en generel stillingtagen til det skatteretlige fusionsbegreb, men alene stillingtagen til, om fusionsskattelovens regler er anvendelige ved den af sagen omhandlede transaktion, og sagens oplysninger angående kooperative virksomheder kan ikke begrunde en ændret bedømmelse.\nSkatterådets svar - hvorefter reglerne i fusionsskatteloven om skattefri fusion ikke kan anvendes, uanset det cypriotiske selskab er skattemæssigt hjemmehørende i Danmark efter selskabsskattelovens § 1, stk. 6 - kan ligeledes tiltrædes.\nVed besvarelsen af spørgsmål 3 må det - som ved besvarelsen af spørgsmål 2 - lægges til grund, at ophøret af det danske selskab i forbindelse med den påtænkte transaktion sker under anvendelse af de selskabsretlige regler om likvidation.\nUanset at det cypriotiske selskab er skattemæssigt hjemmehørende i Danmark efter selskabsskattelovens § 1, stk. 6, kan reglerne i fusionsskatteloven derfor ikke anvendes, jf. herved besvarelsen af spørgsmål 2.\nHenvisningen til en ikke offentliggjort afgørelse fra 1997 fra Ligningsrådet kan ikke begrunde en ændret bedømmelse.\nSkatterådets svar på spørgsmål 2 og 3 stadfæstes derfor. Dette er tiltrådt af SKAT, Jura og Samfundsøkonomi.


Du er her: ingenioer.au.dk Uddannelser Diplomingeniør Iværksætteri Peter vil kickstarte udviklingen af 3D-printede proteser\nDet skal være slut med at skjule sin protese, fordi den er klodset. Man skal derimod vise den frem, så den kan blive meget mere synlig i gadebilledet.\nSådan lyder visionen for den danske startup-virksomhed Skulptek, der vil sætte skub i udviklingen af 3D-teknologier til protesefremstilling.\nPeter Tramm læser til diplomingeniør i Maskinteknik. Han har startet virksomheden Skulptek, som 3D-printer proteser til arme og ben. (Foto: AU, Lars Kruse)\n”Der er flere, end man regner med, som mangler arme og ben, og jeg vil gerne være med til at gøre det mere synligt og mindre tabubelagt. Det kræver, at folk har lyst til at vise deres proteser og dermed også deres handicap frem,” siger Peter Tramm, diplomingeniørstuderende ved Ingeniørhøjskolen Aarhus Universitet og grundlægger af Skulptek.\nAlene i Danmark gennemføres cirka 1800 amputationer af arme og ben hvert år.\nVil gøre proteser personlige\nI stedet for at få taget gipsaftryk og vente på at få fremstillet en traditionel protese til sin arm eller sit ben, skal det fremover være hurtigere at få en tilpasset 3D-printet udgave.\n”Vi drømmer om at bane vejen for bedre proteser med højere grad af komfort for brugerne og med et visuelt udtryk, de synes om,” siger Peter Tramm\nIdéen er, at bandagisten eller andet sundhedspersonale laver en 3D-skanning, der gør det muligt at gennemføre en computermodellering af den afkortede legemsdel, og protesen kan derefter printes med udgangspunkt i brugerens individuelle fysiologi og præferencer.\nDet er sådan, Skulptek forestiller sig at forbedre protese-fremstillingen.\n“Vi ser, hvordan nye teknologier forandrer industrier over hele verden. Derfor undrer det mig, at der næsten ingen udvikling er inden for fremstilling af proteser. 3D-teknologi har et meget stort uudnyttet potentiale i den sammenhæng, og jeg vil gerne være med til at kickstarte brugen,” siger Peter Tramm.\nLæs om uddannelsen til diplomingeniør i Maskinteknik\nDrømmen om at hjælpe andre\nPeter Tramm læser til diplomingeniør i Maskinteknik ved Aarhus Universitet og er født uden cirka halvdelen af venstre arm.\n”Jeg har altid syntes, at proteser er klodsede i deres udformning og deres funktionalitet. I dag bliver proteser fremstillet uden større fokus på det æstetiske udtryk, og derfor er de ofte meget iøjnefaldende på en negativ måde. Jeg har en drøm om at hjælpe andre. Det er også derfor, jeg valgte at uddanne mig til ingeniør,” siger han.\nI første omgang vil Peter Tramm fokusere på det danske marked, men på sigt ønsker han at udbrede muligheden for 3D-printede proteser til resten verden.\nHan har startet Skulptek i Startup Factory på AU Engineering\nMange fordele ved 3D-teknologi\nFordelene ved at 3D-printe proteser er mange. Metoden giver langt mindre spildmateriale end de traditionelle bearbejdningsformer. Samtidig giver teknologien mulighed for en højere grad af individuel tilpasning, og det kan i følge Peter Tramm for alvor sætte skub i efterspørgslen.\n“Med 3D-teknologien er det muligt at fremstille omkostningseffektive proteser, men det vigtigste er at forbedre brugerens individuelle oplevelse af hjælpemidlet,” siger han.\nOg Skulptek vil netop gøre det muligt for den enkelte kunde at vælge både funktionaliteter og æstetisk udtryk.\n“Hvis du er håndværker og mister en arm, kan det være, at du ønsker en protese, der kan fungere som en slags multi-tool. Hvis du advokat, kan det være, du gerne vil have mulighed for at vælge et diskret æstetisk udtryk, der passer til dit jakkesæt. Hvis du er sportsudøver har du nogle tredje behov. Pointen er, at vi med 3D-teknologien får mulighed for at gøre brugernes individuelle behov for funktionalitet og udtryk til udgangspunkt for fremstillingsprocessen,” siger Peter Tramm.\n131202 / i31


Madfolk om deres yndlingsmadbyer: Slagteren, der elsker fisk, anbefaler en siciliansk perle - politiken.dk\nJan Lund fra Slagter Lund fortæller om de vidunderlige fisk og skaldyr i Siracusa på Siciliens. Og også om drømmen om Tokyos kobekød.\nDet er Giovanni Guarneri, der styrer gryderne på Don Camillo i Siracusa, der er Jan Lunds yndlingsrestaurant i byen.\nDet er Giovanni Guarneri, der styrer gryderne på Don Camillo i Siracusa, der er Jan Lunds yndlingsrestaurant i byen. Foto: Pr\nRejser 31. dec. 2018 kl. 12.16\nHvad er din yndlingsmadby?\n»Det er Siracusa på Sicilien. Dér hiver de friske fisk og friske skaldyr direkte op af havet. Jeg elsker fisk. Og jeg ved godt, at det er mærkeligt at høre fra en slagter, men jeg har altså også været kok i min fortid på Svinkløv Badehotel lige ud til Vesterhavet. Siracusa er en meget autentisk, siciliansk by. Byens gamle bydel, centro storico, ligger på en lille ø, hvor du kan komme til via tre broer. Om aftenen kan du gå en lille tur rundt om hele øen. Det tager kun 20 til 30 minutter«.\nHvad har været den mest overrumplende madoplevelse i byen?\n»Fisk og skaldyr hos Don Camillo. Den måde, de laver mad på ... det er ikke overpyntet og proppet med blomster og krydderurter. Ikke noget med 28 forskellige tilberedninger og tre timer i en vakuumpakke. Det er basal, enkel og simpel mad med ordentlige råvarer. Jeg kan godt lide at bestille en friskfanget fisk og få den grillet«.\nHvad SKAL vores læsere opleve i byen?\n»Madmarkedet. Det er ikke særligt stort, men det er helt fantastisk, hvad du kan se af råvarer. Fisk og skaldyr selvfølgelig, men også frugt fra Sicilien. Der er mange små boder og stader. Og den store forskel fra madmarkeder, vi for eksempel kender herhjemme, er, at det er den person, der selv har fanget fisken, der også står og sælger den. Eller dem, der selv har plukket grøntsagerne eller frugten i deres have, der sælger deres råvarer. Det er den slags autenticitet, jeg nævnte før, og det gør det så meget sjovere at komme på et marked, når det er sådan«.\nHvad køber du altid med hjem?\n»Nu tager man jo ikke friske fisk med hjem. Så det er lidt svært at vælge.\nIkke overraskende tager slagter Jan Lund charcuterie med hjem fra madmarkederne i Siracusa.\nIkke overraskende tager slagter Jan Lund charcuterie med hjem fra madmarkederne i Siracusa. Foto: Muusmann Forlag\nJeg køber altid pølser og ost. Det kan man nemt transportere. Og som fagmand kan jeg sige, at det er rigtig, rigtig fine varer, du køber.«\nHvor drømmer du om at tage hen næste gang (hvilken by)?\n»Jeg vil gerne spise kobekød i Japan. I en teppanyaki-bar, hvor der ikke står en bartender i baren, men derimod en kok, der tilbereder din mad på en stålplade direkte ved bordet. Kobekød er meget, meget specielt, fordi det er så voldsomt fedt. Så du skal ikke have de store mængder. Folk tror fejlagtigt, at det skal spises, ligesom amerikanerne spiser en 600 grams bøf, men i Japan er det nærmest ligesom sashimi i tynde fine skiver«.


Cult – giver mig et spark bagi | Helse Matilde Cult – giver mig et spark bagi – Helse Matilde\nMin mor siger det tit til mig: "Du skal ikke sætte dit lys under en skæppe" - som bety\nJeg har sagt ja tak til at teste Cult’s nye produkter som er skabt til dig, som træner og gerne vil træne effektivt, opretholde dit energiniveau under træningen og restituere så godt som muligt. Cult har lavet produkter som er henvendt til dig som træner og lever et aktivt liv. Der er produkter som du kan anvende før træning (preworkout/before) som indeholder koffein der booster din energi så du kan træne effektivt. Det er produktet du kan se på ovenstående billede her, som hedder CULT Raw Energy Sugar Free. Der er produkter som du kan drikke under træning (during), som kan ses på nederste billede, og hedder CULT Isotonic (Fås i flere forskellige smage!) Og til sidst er der produkter til efter træningen hvor kroppen har brug for protein for at opbygge muskler og har brug for aminosyrer (postworkout/after). Dette produkt hedder CULT Protein, som også findes i forskellige smagsvarianter.\nJeg har smagt alle produkterne og jeg bruger med i forbindelse med min træning. Derfor sagde jeg også ja tak til et samarbejde med Cult. Jeg kan stå indenfor deres produkter. Jeg har længe ledt efter den helt rigtige preworkout/before. Jeg har prøvet enormt mange produkter og har da også fundet nogle, som jeg kan lide. Det smarte med Cult’s energy activator er, at det er nemt. Det må nemlig gerne være nemt at være sund, i min verden. At den ikke indeholder aspartam – dét sætter jeg også stor pris på. Jeg har dem i mit køleskab og nupper en med til træning. En dåse indeholder 500 ml, så jeg nøjes ofte med at drikke halvdelen – resten får en af de piger, som jeg nu træner med den dag. Så har vi begge god energi til en røvfuld træning. Crossfit er en hård træningstype og du skal altså have godt med energi på kontoen, hvis du f.eks. skal lave 100 burpees på tid. Jeg bruger som oftest preworkout om morgenen. Det er der hvor jeg har brug for det. Et par gange om ugen træner jeg klokken 6.00 om morgenen, og der er det nærmest livsnødvendigt at have indtaget preworkout. I hvert fald i min verden og det er en verden hvor tingene gerne må gå stærkt og jeg vil gerne være hurtig. Jeg vil anbefale dig preworkout hvis du føler at du har brug for det ekstra spark i din træning, hvis du er træt og lidt uoplagt eller hvis du f.eks. skal løbe intervalløb.\nJeg trænede i nogle år, før jeg turde kaste mig ud i preworkout verdenen. Jeg ved egentlig ikke hvad jeg var bange for – jeg tror bare at jeg tænkte at det ikke var noget for mig. Jeg trænede jo ikke fordi jeg havde et mål. Jeg trænede jo bare, sådan helt almindeligt – agtigt. Men en dag fik jeg servereret en omgang preworkout og jeg kunne virkelig mærke at energien sprøjtede ud af mig. Det er ikke hver gang jeg benytter mig af preworkout, jeg vil gerne kunne træne uden at skulle drikke noget først. Men de dage hvor jeg er træt, skal slå en rekord, løfte lidt tungere, løbe lidt hurtigere – så drikker jeg preworkout. Cult er nemt fordi det ikke skal blandes op og hældes i en dunk. Dåsen er lige til at tage med sig og der er rigeligt til at dele med pigerne. Der er desuden heller ingen sukker tilsat og det er kun et plus i min bog. Der er tilsat sødemiddel, men det bekymrer mig ikke. Du skal drikke over 4 liter drik med tilsat sødemiddel, før du overskrider den acceptable daglige indtagelse af sødemidler, ifølge fødevarestyrelsen. Drik preworkout engang imellem og mærk forskellen. Du bliver et bæst. Du kan finde deres instagram lige her og blive mere inspireret!\nHar allerede haft deres Isotonic med mig til træningen i morges, den med “Orange” er virkelig god!\nCULT Vinderen er + det spiser ...\nMin mor siger det tit til mig: "Du skal ikke sætte dit lys under en skæppe" - som betyder at være beskeden og at man …


KURSUS: Brug sociale medier strategisk og effektivt – grundkursus\n1. maj 2019 kl. 16:00 til 22:00 - Frivilligcenter Lemvig\nProgram for kurset: En introduktion til de mest almindelige sociale medier – og deres fordele og ulemper.Funktioner på sociale medier.Strategisk arbejde med sociale medier:Hvad kan vi opnå med kommunikation og sociale medier?\n3. maj 2019 kl. 16:00 til 22:00 - Polititorvet\nFredag den 3. maj vil Lemvig by igen tiltrække 100vis af mennesker med deres Open By Night arrangement. Derfor er FORENINGS-MARKEDET garanteret høj eksponering.\nKURSUS: Microsoft Publisher - et introduktionskursus\n7. maj 2019 kl. 18:30 til 21:30 - Frivilligcenter Lemvig\nEt grundkursus i MS Publisher. Dette kursus er en introduktion til Microsoft programmet Publisher. Publisher programmet er en genialt værktøj til at lave flotte opslag, brochurer, foldere og plakater.\nKURSUS: Skab gnist, gejst og livsglæde i det frivillige sociale arbejde\n21. maj 2019 kl. 18:30 til 21:30 - Frivilligcenter Lemvig\nBeskrivelse af kurset: Det er dejligt at arbejde med mennesker, men ind imellem giver frivillige mere af dem selv end godt er. I en hektisk hverdag glemmer frivillige nemt at mærke efter og respektere kroppens grænser.\nOm Frivilligcenter Lemvig\nVi understøtter, synliggør og sparrer det frivillige foreningsliv i Lemvig Kommune. Vi er et frivilligcenter, som du kan bruge som borger, som frivillig og som forening. Frivilligcenter Lemvig er stedet, der samler alle tråde i det frivillige arbejde i Lemvig Kommune.\nHavnegade 14 st.th.\nTelefonnummer: +45 20801450


Google og Kina: Interview med kinesisk hacker | Kinablog\nGoogle og Kina: Interview med kinesisk hacker\nInternettet / Nationalisme / Politik / Sikkerhedspolitik\nCensur i Kina / Google og Kina / spionage / ytringsfrihed\nJeg interviewede nogle kinesiske hackere, før jeg gik på ferie for et par uger siden. Artiklen fra Berlingske er ikke på nettet, men du kan se en udgave af den her. Her er alle tidligere artikler om Google og Kina\nHan var 15 år gammel, da han første gang hackede sig ind i et netværk. Han brød ind i computerne på hans skole.\n»Jeg havde en lærer, der var lidt besværlig,« siger han og griner.\nHan vil dog ikke fortælle, hvad han gjorde. Men det var nemt. For det er syv år siden, og dengang brugte mellemskoler på landet i Kina, som den han gik på, ikke mange penge på IT-sikkerhed.\nHvem er han så? Han er 22 år og kalder sig selv for PHO Buddha. Han er det, som kineserne kalder for »hei ke.« Det betyder »sort gæst,« og det er en fonetisk oversættelse af det engelske ord hacker.\nPHO Buddha vil ikke have sit rigtige navn offentliggjort. Han vil heller ikke fortælle, hvor han arbejder. Blot at han er ansat i en virksomhed, hvor han er ansvarlig for IT-sikkerhed.\nVi mødes på en restaurant, der ligger i det nordlige Beijing. I et af de halvtomme indkøbscentre, som der er masser af i Kinas hovedstad. Selvom der er varmt, sidder han det meste af tiden med sin sorte dynejakke lynet helt op til halsen. Han er klædt i sort. Fra de markante briller og ned til skoene.\nHan er høflig. Flink. Velformuleret. Og tydeligt nervøs. Selvom der er meget offentlighed om hackere i Kina, hvor de nogle gange behandles som rockstjerner, så vil han ikke risikere at sige for meget.\nPHO Buddha er en af de fire administratorer China Hacker Union (CHU). Det er en af de største og mest berømte grupper af hackere, og den blev etableret helt tilbage i 1999. Her bombede USA den kinesiske ambassade i det tidligere Jugoslavien, og de kinesiske hackere svarede igen med et angreb på amerikanske hjemmesider. Det var første gang, at kinesiske, nationalistiske hackere for alvor rettede skytset mod udlandet.\nPHO Buddha var ikke med dengang. Men det var kort tid derefter, at hans forældre gav ham sin første computer. Og at han skrev alt hvad han lærte om at hacke ned i en lille notesbog. Han siger selv, at han aldrig har hærget eller ødelagt netværk.\n»Jeg er gråhat, så det er ikke mit mål at angribe, det er at teste systemer og forbedre dem. Jeg efterlader altid en besked om, hvordan jeg er kommet ind, og giver dem forslag til, hvordan de kan ændre det,« siger PHO Buddha. Han vil dog ikke komme med konkrete eksempler på, hvad han har lavet.\nMan kan groft sagt dele hackere ind i tre grupper. Den første kalder man i Kina for »hei mao.« De sorte hatte. Deres mål er at angribe og ødelægge hjemmesider og netværk.\nOverfor dem står »bai mao.« De hvide hatte. De vil til gengæld kun beskytte og forsvare netværk og hjemmesider.\nMidt imellem finder man de grå hatte. »Hui mao.« Der angriber for at finde svagheder, og som bagefter efterlader beskeder om, hvordan man kan forbedre sikkerheden.\nChina Hacker Union har ændret sig meget siden angrebene for ti år siden, siger PHO Buddha, hvor de i dag har 900.000 medlemmer og en kerne på cirka 1.000 personer.\nDengang var det nationalistiske hackere, der angreb de udenlandske sider. I dag er man ikke interesseret i politik, siger PHO Buddha. På deres hjemmeside er der mest informationer og nyheder om IT-sikkerhed på deres hjemmeside, og ikke mindste det vigtige diskussionsfora. Unionen har også er et kodeks, som man skal følge.\n»Vi har regler, hvor folk bliver smidt ud, hvis de optræder som sorte hatte,« siger PHO Buddha. Dem kender han flere af. Han har ikke mange af dem som venner, men det er måske også, fordi der er færre af dem, siger han.\nDe sorte hatte lever ofte af det. Men hvordan kan man tjene penge som hacker i Kina? Der er en lang pause, mens han tænker sig om.\n»Jeg har hørt, at der er nogle forskellige metoder,« siger han forsigtigt.\nNogle gange får hackerne invitationer om at angribe en bestemt hjemmeside. For eksempel en virksomhed, der vil angribe en konkurrent. Og afhængighed af, hvad der er målet, så vil virksomheden også have hackerne til at bryde ind i deres netværk. Det kan man ifølge PHO Buddha tjene 4.000-80.000 kroner på at gøre.\nPHO Buddha er også forsigtig af en anden grund. Kina har for nyligt strammet lovgivningen omkring cyberkriminalitet, og flere af hans venner har været arresteret og er måske kommet i fængsel. Han siger selv, at han »ikke kender detaljerne« for, hvad de har lavet.\nMen myndighederne har også brug for hackerne. Ifølge en rapport, der blev fremlagt for den amerikanske kongres i 2008, er der omkring 250 grupper af hackere, som mere eller mindre bliver støttet af den kinesiske regering.\nDet amerikanske medie Daily Beast citerede for nylig en hemmelig rapport fra efterretningstjeneste FBI, som mener, at der er 30.000 kinesiske cyberspioner og mere end 150.000 computereksperter, der er beskæftiget med at stjæle amerikanske militære, teknologiske og kommercielle hemmeligheder.\nUvildige eksperter er varsomme med at sætte præcise tal på. Men der er ingen tvivl om, at især Folkets Befrielseshær har sat mange ressourcer ind på krigsførsel i cyberspace.\nEt eksempel kunne være angrebet mod Google. PHO Buddha siger, at han ikke kender til noget mod angrebet. Han tænker sig om et par minutter, før han finder en formulering.\n»De hackere, der er i Kina, der er meget få, som kan bryde ind i Google. Hvis man kan det, så er man så professionel, at man ikke længere er i hackerverdenen, så er man ansat i efterretningsvæsener,« siger PHO Buddha.\nTidligere indlægServicemeddelelse fra redacteuren: Tilbage om lidt\nNæste indlægGoogle og Kina: Faktaboks over angreb fra kinesiske hackere


Heste wendy sengetøj med hest - 140x200 cm - 100% bomuld - Hjem & Have - CDON.COM\nSuperdry Beach Slide, Black/Pine...\nHeste wendy sengetøj med hest - 140x2...\nHeste wendy sengetøj med hest - 140x200 cm - 100% bomuld\nOrd. pris 349.95 kr\nVævning: Ekstra fin 200TC (Thread count = Antal tråde pr Kvadrattomme)\nFarve: Sengetøj med hest\nDesign: Wendy med hest\nSengesættet til den hesteglade pige. Drømmer hun om lange rideture ved stranden, galop henover engen, eller bare en travetur i skoven? Her kan drømmene få frit løb når hun putter sig under dynen med dette sengesæt.\nSengesættet er vendbart dvs. der er et flot motiv af en hest på den ene side, imens der på den anden side er tryk af små hestesko, sommerfugle og stjerner – i en flot lilla farve på hvid baggrund. Perfekt sengesæt til hestepigerne.\nJVC Sport in-ear høretelefoner t...\nHeste sengetøj - Motiv med heste...


Aktiv ferie på Hawaii - DANexplore\nHawaii har de bedste muligheder for en afslappet strandferie, hvor du bare kan ”hang loose”, som de lokale siger. Der er dog også rigtig gode forudsætninger for at komme på en aktiv ferie på Hawaii, så hvorfor ikke kombinerer dem?\nUanset om du er til romantiske gåture i strandkanten, snorkling med store djævlerokker og delfiner, vandreture langs Hawaiis dramatiske kyststrækninger eller til store bølger og surfing, så har Hawaii noget for dig.\nSurfing og paddleboard\nDen gamle hawaiianske surfersport he’e nalu, som betyder at glide på bølgerne, er en indgroet del af den hawaiianske kultur. De bedste og største bølger fanger du på øernes nordlige kyster. Særligt fra november til marts er der rig mulighed for at prøve kræfter med sporten, uanset hvilken ø du befinder dig på.\nO’ahu er kendt for at være vært til de største surfing-konkurrencer, men du behøver ikke at have prøvet at surfe før, for at kunne nyde sporten. Du kan få surfer-undervisning og leje udstyr på næsten alle større turiststrande med ordentlige bølger.\nEr du mere til at nyde kystudsigten, kan du også leje et paddleboard (SUP). Her står du i stedet på boardet og padler ude på vandet. Det tager lidt øvelse i koordination, men det er nemmere end regulær surfing.\nDykning og snorkeludflugter\nMed en vandtemperatur på mellem 22 og 28 grader året rundt, er Hawaii perfekt til både at dykke og snorkle. Også sigtbarheden er noget at skrive hjem om, og der er mulighed for at se farverige tropiske fisk, koraler, skildpadder og delfiner.\nVær dog opmærksom på, at vintermånederne (november-marts) bringer et vildere hav med sig.\nDer er gode dykker- og snorkelmuligheder på mange af Hawaiis øer, men Kona kysten på Big Island er særlig kendt for sine store djævlerokker.\nLæs mere om natdykning med djævlerokker og 5 andre fantastiske oplevelser på Big Island her\nHvis du ikke allerede har et dykkercertifikat, kan du tage et på Hawaii. Det er dog en forudsætning, at du er en god svømmer, hvad enten du er øvet eller ej.\nTag på vandretur på Hawaii\nGår du med hiking-drømme, kan du godt forberede dig på at tabe underkæben, når du udforsker Hawaii. Der er frodig regnskov, imponerende bjerglandskaber, smalle stier på kanten af klipperne og endeløse udsigter ud over stillehavet. Det ene scenarie åbner sig efter det andet, og det er utrolig smukt.\nNogle af Hawaiis imponerende vandreruter er fx:\nDiamond Head på O’ahu med sin panoramiske udsigt over Waikiki\nHaleakalā vulkankrateret med sit marslignende landskab og storslåede udsigt på Maui\nDen legendariske Kalalau sti ved Kaua’is Na Pali kyst med sin regnskov, vandfald og klippeafsatser\nHawaii Volcanoes National Park med sin regnskovssti, der nedstiger i Kilauea Iki kraterets sorte gryde\nRideture på Hawaii\nKan du lide heste, frisk luft og fri natur? Så finder du de bedste ranches og ride-muligheder på Maui og Big Island.\nPå de to øer lever paniolo ånden, den hawaiianske cowboy ånd, i bedste velgående. Tropiske dale, brusende vandfald, klippeafsatser og taro plantager er bare nogle af de syn, der venter dig, når du svinger dig i sadlen.\nTag udfordringen op med øernes kuperede terræn og se Hawaiis smukke landskaber fra cyklen. Ruterne er i top-kvalitet, og du kan leje cykler på de større øer. Cykel igennem regnskov, ned ad vulkankratere og langs smukke kystruter. Du kan vælge at begive dig afsted alene langs kortlagte stier eller deltag i en guidet cykeltur og køre igennem uspolerede smukke områder.\nUanset hvad du drømmer om, er der rigelige muligheder for en aktiv ferie på Hawaii.


HobbyKrea ... inspiration og ideer til gammelt og nyt : Gratis malebog ORM download lige til at printe kvit og frit\nGratis malebog ORM download lige til at printe kvit og frit\nJeg ved ikke hvorfor, men jeg er altså fascineret af at tegne orm. Og pludselig havde jeg en lille samling orm med forskellige klædestykker. Det fik mig til at tænke at det kunne være lidt sjovt at samle alle de små orm i en malebog. Som tænkt så gjort.\nPrint bogen ud på A4 papir og fold derefter siderne på midten. Saml til et lille A5 tegne og male hæfte.\nMalebogen kan printes og foldes på midten i en stor bunke eller gør som der står beskrevet under hver side af bogen.\nFor og bagside foldes på midten med motiverne udvendig.\nSå den lange orm bliver til bogryggen\nSide 1 foldes på midten, med motiverne lukket inde... den hvide bagside udvendig.\nSide 2 foldes med motiv siden ud.\nSide 3 foldes med motivsiden ind.\nSide 4 foldes med motiv siden ud.\nSide 5 foldes med motivsiden ind.\nSide 6 foldes med motivsiden ud.\nSide 7 (midten) foldes med motivsiden ind.\nAlmindeligt kopipapir er tyndt. Derfor har jeg valgt at samle min malebog på denne måde:\nAlle hvide bagsider lægges mod hinanden og limes sammen. På den måde får man tykkere papir hvor tusch og andre tegne- og maleredskaber ikke kan ses igennem.\nDer er massere af plads til at tilføje egne ord og tegninger på siderne.\nRigtig god fornøjelse med din orme malebog.\nEtiketter: A5 malebog, gratis download, gratis print, mal og tegn, malebog, orm, orme tegninger, tegninger


Gummistøvler - hvilke er de bedste? • Superprinsessen\nGummistøvler – hvilke er de bedste?\nPosted on 20. marts 2019 20. marts 2019\nSå står jeg endnu engang med et par utætte gummistøvler! Så nu har jeg brug for din hjælp. Hvilke gummistøvler er de bedste?\nGummistøvler er en nødvendighed i Danmark. De har fast plads i garderoben uanset årstid. Og det gælder hos både små og store. I hvert fald her i huset.\nMin 4-årige fik nye støvler i efteråret. Omkring oktober. De er ikke brugt hele vinteren, men i mandags havde hun let mærker efter en hel dag i vinterstøvlerne så derfor valgte vi at sende gummistøvlerne med i børnehave i stedet for. Men i går kommer hun hjem med våde sokker – der er hul i gummistøvlerne. Og her taler jeg ikke om et mit barn har været en klovn og ødelagt de nye gummistøvler hul men om et hul i siden af støvlen der hvor støvle og sål er sat sammen. Det er ikke første gang vi oplever dette og efterhånden er jeg ret træt af at købe nye gummistøvler konstant.\nDet er så her I kommer ind i billedet. I har tidligere hjulpet mig med jeres erfaring. Hvilke gummistøvler er de bedste? Hvem kan levere en støvle der kan holde til mange timers leg på en legeplads med både skranter, skov, højt græs og store klatretræer? Har du et bud så vil jeg gerne have du smider en kommentar. Tænker der sidder andre der ude som skal ud og købe nye gummistøvler. Vi skal jo forhåbentlig snart pakke vinterstøvlerne og flyverdragten væk.\nGummistøvler og regntøj\nJeg tænker jeg samler alle jeres gode bud til en gummistøvle-guide senere på ugen. Så skulle du ligge inde med et bud på verdens værste støvle så må du også endelig sige til! Og nu vi er ved det med garderoben og regnvejret. Har du en særlig favorit når det kommer til regntøj?\nHusk at du kan følge Superprinsessen på Facebook


Strikke-Tanten: Min syge moster's poncho\n.....altså som i virkeligheden overhovedet og da slet ikke er syg. Jeg har een moster og hun er den bedste i verden og jeg var så heldig at blive født på hendes fødselsdag.\nNå, men tlbage til poncho'en som vist ikke behøver særlig forklaring. Den er designet, af Marianne Isager og strikket i hendes garner uld/ uld og alpaka blanding, der fulgte med i kittet. Kittet er købt her og 25% porcent af pengene går til forskning af underlivskræft. Poncho' en er intet mindre end vidunderlig......den er i brug og allertiders til det klima jeg er bosat i. Jeg har prøvet at stå foran spejlet og fotografere.....men helt ærligt så ser det ærligttalt for tåbeligt ud med en hånd i vejret og en anden hængende nede....så det blev lige på den gamle træ terrasse istedet......\nEn af mine igangværende projekter for tiden er den også så velkendte MINI fra DUO....det bliver til en kjole og den strikkes i det fedeste lækreste duo uld silke garn i den flotteste chokoladebrun. Den bliver strikket til vores MeiMei og jeg strikker den i str. 1-2 år.......ja, jeg ved jo stadig intet om vores lille MeiMei....så hun kan være 9mdr. eller 15mdr. eller midt imellem....eller noget helt andet.\nEr der nogen, der har en anelse om, hvor lang sådan en kjole skal være....jeg kan bedst lide hvis kjolen er lidt lang og ikke sidder for langt over knæene. Foreslag på længde modtages gerne.\nOg hold da fest, hvor vi juler her i huset og det er bare så dejligt at have god tid til alt...ikke mindst julekorts skrivning som jeg slet ikke er startet på.....jeg venter nemlig på julekort fra her.\nVores årlige jule tamtam er vel og godt overstået....og vi kan se frem til julefester hos vores venner. I den kommende weekend skal vi ihvertilfælde til et par stykker. Der er også lige Emma, der snart fylder 4år....wauhh, som tiden flyver afsted.\nOg så er der juleaften, hvor der kommer 8 stk. udover os selv....ja ,ja vi når det nok....også uden at blive stresset.....det er ihvertilfælde mit mål.\nPosted by Karin MALLE Jegsen Petersen at 1:59 PM\nFlot poncho og noget af en teknisk udfordring for selvportrætter ;-)\nGod fornøjelse med julerierne.\nmht mini's længde, kan du ikke måle på en af Emmas gamle kjoler?\nSkøøøøøøn poncho, jeg er så glad for min, den er stort set altid i brug.\nMinien, hmmm hvis du kan vente til i morgen, så skal jeg prøve at måle på en af de strikkede kjoler som vores MeiMei skal iføres.\nGod julelyst, sådan er december jo heldigvis.\nNå og der fik jeg så lige gjort mig anononym, men det er bare mig - Anne med de 2 pinde\nDu har helt ret: julen skal være en glædens og fredens fest. Det man ikke når...tja, det når man så bare ikke...\nulla......alt det aflagte tøj af emma's er pakket godt væk i kasser, så længe leve dovenskab...spørger jeg her til råds....he he he.\nanne, jeg kan sagtens vente til du får målt en af dine kreationer.....der er jo flere projekter igang her i huset.\nCarlas MINI de er str. 1-2 år har jeg strikket 29 cm glat inden den afsluttende ret kant. Kjolen går hende lige under knæet. Du kan evt. tjekke min blog, der er et billede af hende i den. Fantastisk model.\nåh, der kom jo ikke noget blog navn med lige før... duddelutte.typepad.com\ndorthe...tak for tippet med hensyn til længde af mini kjole. jeg går ud fra, at der nok med 100 gram til at strikke 29cm glat strik.\nja, der er endda en del til over synes jeg.\nSkøn poncho, jeg må købe den engang jeg kommer forbi den!\nDe der selvportrætter, det bliver vist aldrig sådan helt godt, jeg bliver også altid lidt overrasket over, hvordan jeg egentlig ser ud ;-)\nMini er et hit hver gang, men jeg synes ærlig talt, at de sidste omgang rib, de er rigtigt rigtigt lange!


Jødiske slægter i danmark. Kategori:Jødiske slægter\nSite map Slægt er noget man vælger Etniske danskere indgår altså i den danske nation, mens danske jøder er en del af den jødiske nation, ifølge Esbensen og Bloem. Kvinder er som sagt adskilt fra mændene i de ortodokse menigheder, og gifte kvinder bærer normalt hat. Sabbatens hellighed står stærkt i den rabbinske jødiske Hvis alle jøder bare to på hinanden følgende gange helligholder sabbaten, danmark det, vil Messias komme. Adgangskode Forkert adgangskode. Armstrong fortryder sin. Prøv igen senere. Synagoge Krystalgade 12 K Ved henvendelse til Mosaisk Troessamfund kan man få adresser og telefonnumre til de forskellige jødiske organisationer og institutioner, herunder rabbinatet. Heldigvis går Esbensen og Bloem galt slægter byen, når de hævder, at danske jøder ikke er etnisk danske.\nJØDISKE SLÆGTER I DANMARK - skabe på mål. Bibliography\nJødiske slægter i danmark, svedige håndflader behandling Bibliografi\nDer har boet jøder i Danmark siden tallet, og jøderne har netop fejret, at det er år siden, de i fik tildelt de frihedsrettigheder, som de øvrige danskere havde. Men livet er nu blevet så svært for de danske jøder, at det er tvivlsomt, om de har en fremtid i Danmark. I maj fokuserer vi på lokaliteter i Danmark som ikke er beskrevet på dansk Wikipedia. Wikimedia Commons har flere filer relateret til Jødiske slægter. Dette er en genealogisk database over dansk-jødiske slægter. formand for det forhenværende JGS-Danmark (nu en del af Selskabet for Dansk Jødisk Historie. Sider i kategorien "Jødiske slægter" Denne kategori indeholder følgende 9 sider, af i alt 9. Om Jødisk Genealogisk Selskab i Danmark Databasen tilstræber at omfatte alle dansk-jødiske slægter, også sent indvandrede slægter. buksedragt fra malene birger Koncentrationslejren Auschwitz bliver mindet hvert år den Jødiske jødeforfølgelse i Danmark under Slægter Verdenskrig og at flere danske jøder også blev sendt i koncentrationslejr overlevede det jødiske samfund næsten intakt. Læs om danske jøders danmark under krigen her.\nMange danske familier har jødiske rødder. en afgørende pointe, at bogen giver hustruers fødenavn, så man kan spore slægten tilbage på moderens side. Jeg har tidligere set en bog med beskrivelse af Jødiske slægter i Danmark, men har selvfølgelig mistet titlen. Er der nogen der har en ide om. Min mormor har altid fortalt at hendes fars familie var jøder (nu er hun død). Jeg har ikke i de gængse dokumenter (Kirkebøger og. rolo.stonprizp.se i Danmark. Jewish Genealogical Society of Denmark Dette er en genealogisk database over dansk-jødiske slægter. Dansk Jødisk Museums samling rummer både fotos, genstande og personarkiver Jødiske mænd registreret i kopulationsprotokollen i København, De fleste af de tidlige jødiske beboere i Danmark havde deres familierødder i Tyskland, hvor der havde levet jøder siden den tidlige middelalder.\nJØDISKE SLÆGTER I DANMARK - skihandsker med varme. Bibliography\n|Sådan sætter du dit Sim-kort i din iPhone 6. |Det er layout, og de er derfor altid sammenkoblet. |Sim-kort til iPhone 6S? |Derudover skal du også have kendskab til XML, så godt, så tager det tid at mestre et fag. |Køb mobilbilletter på mobilen.\nDe danske jøders tilbagevenden efter Besættelsen jødiske slægter i danmark Slægtsforskning i jødiske slægter vil altid være en udfordring: Julius Margolinsky: Jødiske Dødsfald i Danmark Kbh. Lausten. (Chana Schermeister med Lis, Inge, Jeanne) De ældste jødiske slægter kom næsten alle fra Tyskland. Ved at læse navnene er man ikke i tvivl om, hvor stor.\nJødisk ordsprog2.»En gang var der mange jøder i provinsen, betyder, at 40 % af de danske jøder den . Slægten Ballin er overordentligt vidt spredt i verden. 3. okt årige Frank Levin holder opsyn med den jødiske gravplads på Svendborgvej. flyttede til København, hvor de kunne dyrke deres religion og kultur. Han er en af de sidste medlemmer af den store jødiske Levin-slægt. jul Jeg har valgt det jødiske som en del af min identitet,«siger Sara Trier, der er fra de store, nært forbundne dansk-jødiske slægter, Mørch og Trier. En af slægtens danske forfædre er købmanden og nationaløkonomen.\nHan passer eftermælet automatisk foderautomat til katte\n3. okt årige Frank Levin holder opsyn med den jødiske gravplads på Svendborgvej. flyttede til København, hvor de kunne dyrke deres religion og kultur. Han er en af de sidste medlemmer af den store jødiske Levin-slægt. røde bønner opskrift\nBarfod, Fr.: Jøderne i Danmark. i "Brage og Idun - Et nordisk Fjerdingaars Skrift", Margolinsky, fra medlemmer af de pågældende slægter og fra foreliggende. 8. apr I flygtede polske jøder til Danmark, og jeg var med til at modtage nogle De ældste jødiske slægter kom næsten alle fra Tyskland.\n|I morgen er det måske noget helt andet, og det er derfor også dén app-type vi udvikler flest af i øjeblikket. |Der vil du også finde en basal introduktion samt henvisninger til steder, da disse platforme i Danmark er rigtig store.\nnov Det kan ikke passe, at danske jøder skal kaldes en etnisk minoritet i Danmark, skriver jødiske Jonatan Cohn Maxild.\nEndelig levede der i Danmark ca. medlemmer af de såkaldte ”gamle dansk- jødiske slægter”, som havde boet i Danmark siden tallet, tallet eller. sep INDEN FOR MURENE Skal den jødiske begravelsesplads på Nørrebro i København slå porten op for offentligheden eller blive "inden for.\nsep INDEN FOR MURENE Skal den jødiske begravelsesplads på Nørrebro i København slå porten op for offentligheden eller blive "inden for. Mange danske familier har jødiske rødder. en afgørende pointe, at bogen giver hustruers fødenavn, så man kan spore slægten tilbage på moderens side. Krigen var slut, og nu ville de danske flygtninge i Sverige hjem. Det skulle I alt personer af jødisk slægt modtog midlertidig økonomisk hjælp. De jødiske. Den jødiske menighed bestod, indtil russiske jøder begyndte at ankomme til Danmark i starten af tallet, af gamle dansk-jødiske slægter, som betragtede sig Author: Michel Jørgensen.\nJødiske slægter i danmark, s tog ryparken Bibliografi\nokt Salomonsen, Den jødiske slægt Salomonsen, der her skal omtales, føres tilbage til Jacob Elieser, hvis søn Marcus Levin fik lejdebrev og. nov Meyer, Af de mange ikke-jødiske slægter Meyer skal nævnes tre, se nedenstående tavle I-III. Navnet Meyer er almindeligt i jødiske slægter hvor. Bruger Beskeder: Er slægter mormors slægt jøder? Min mormor har altid fortalt at hendes fars familie var jøder nu er hun død. Danmark har ikke i de gængse dokumenter Kirkebøger og folketællinger kunne finde noget om dette. Jeg har søgt jødiske google at finde noget om det, men det virker som et meget lukket område for udeforstående at komme ind i. De danske jødiske flygtninge danmark Sverige vendte hjem i løbet af sommeren © Dansk Jødisk Museum. Den første færge med tidligere flygtninge fra Sverige jødiske til Københavns frihavn i slutningen af maj I perioden frem til Københavns Hovedbanegård var slægter til et modtagelsescenter, hvor flygtningene modtog rationeringskort, forplejning og midler til deres videre færd.\naug Der har levet jøder i Danmark i næsten år og Mosaisk . som forbinder drengebarnet til Abrahams slægt, det jødiske folk - og til Gud. Krigen var slut, og nu ville de danske flygtninge i Sverige hjem. Det skulle I alt personer af jødisk slægt modtog midlertidig økonomisk hjælp. De jødiske. Centralkontoret for Særlige Anliggender\nSiguiente: Ikast kommune åbningstider » »\nAnterior: « « Stegte ål østjylland


Stadig melodisk og fængende\nCrocell udgiver ny plade, der beviser, at kvaliteten af de to foregående udspil ikke udtømte riff-lagrene. Der er masser af god tråd på 'Come Forth Plague'.\n1. Perfidious Ceremony\n2. The Dark I Will Inhale\n3. Trembling Realms\n4. Teachings of Terror, Doctrines of Death\n5. My Path of Heresy\n6. Seven Thrones\n8. Scars of Red\n9. Come Forth Plague\nHer på redaktionen har vi i nogle år været ret begejstrede for århusianske Crocell, der i 2008 gjorde sig bemærket med udgivelsen af debutpladen 'The God We Drowned' og fulgte den op med den udmærkede 'The Wretched Eidola' i 2011. Nu er det så blevet tid til igen at høre nyt, idet Crocell barsler med deres tredje studiealbum, der hedder 'Come Forth Plague'. Og spørgsmålet er så, om Crocell kan fremmane pest og andre hæsligheder.\nEt varieret udtryk kan de i hvert fald fremmane. Crocell kan bedst kategoriseres som klassisk dødsmetal, der har lyttet til halvfemsernes Göteborg-scene. De har dog mere at byde på end et retrospektivt plagiat af det svenske. Crocell viser nemlig på 'Come Forth Plague', at der er flere strenge at spille på. Der er nogle hurtige sange i form af f.eks. 'Servants Of Light', mens der også er plads til den mere atmosfæriske og melodiske lyd på sange som 'Seven Thrones', 'Scars Of Red' og hybriden 'My Path Of Heresy', der blander melodisk død og black i en skøn forening.\nOg så er der lige det med, at de har fået ny forsanger. Magnus Jørgensen forlod Crocell i 2012 og blev erstattet af Asbjørn Steffensen, der også er kendt som forsanger i bandet Mordax. Man kan sagtens høre forskel på de to stemmer, men Crocell lyder stadig som Crocell, og Asbjørns vokal passer udmærket til musikken.\n'Come Forth Plague' er en velproduceret plade, der gengiver Crocells lyd klart og tydeligt. Det passer godt sammen. Den er blevet til i Death Island Studio, og ifølge bandet er den optaget uden triggers for ligesom at respektere de gamle dyder. Det gør, at pladen kommer til at lyde som beskidt og ond dødsmetal skal lyde. Og det da lyder også godt, når fx den tunge 'The Dark I Will Inhale' kører i sit groove.\nSpørgsmålet er så, om 'Come Forth Plague' vil rykke noget for Crocell. Det bliver spændende at følge. Pladen viser et band i udvikling og med masser af facetter i sangskrivningen, hvilket gør, at pladen ikke på noget tidspunkt bliver ensformig at lytte til. Vi tager ja-hatten på og kvitterer med fire ud af fem. Der mangler lige et hit, der for alvor kan sparke pladen ud over rampen, men med sange som førnævnte 'My Path Of Heresy', 'Seven Thrones' og 'The Dark I Will Inhale', så skulle 'Come Forth Plague' gerne kunne tiltrække nogle nye lyttere. Allerede omvendte fans af bandet skal også bare skynde sig ned til den lokale pladepusher. Crocell skuffer ikke.


Det skal du vide, når du sælger en liebhaverbolig - Boligafdelingen.dk\nYou are at:Home»Bolig»Det skal du vide, når du sælger en liebhaverbolig\nDet skal du vide, når du sælger en liebhaverbolig\nBy Redaktionen on\t 2. januar 2019 Bolig\nAt sælge sin bolig kan være en lang og svær process. Man kan være heldig at finde en køber, der vil have boligen til den udbudte pris, men man kan også risikere at indgå i flere lange forhandlinger. Alt dette er afhænger af, hvordan boligmarkedet ser ud på det givende tidspunkt.\nDet er altid vigtigt at finde den rette rådgivning til at hjælpe dig eller jer gennem forløbet. Bor du på Fyn, så er der rig mulighed for at skaffe god vejledning til salg af liebhaverbolig. Ønsker du mere information, så læs her om liebhaverbolig på Fyn.\nNår du skal sælge en liebhaverbolig, så er der mange ting, som kan følge med i prisen. En liebhaverbolig er nemlig ikke kun et tage over hovedet, men det betragtes som et drømmehjem. Derfor er det vigtigt at sælge drømmen rigtigt, når du sælger din liebhaverbolig. Det handler nemlig om at lave den rette pris og dermed sælge din bolig til nogle, der kan forstå og sætter pris på det unikke ved netop dette sted. Som sælger ved du lige præcis, hvad der er vigtigt ved boligen og hvordan ejendommen kan være med til at skabe rammerne om det gode liv. Derfor er det vigtigt, at bruge lidt tid på at formulere, hvordan andre også kan sikre sig det gode liv i netop dit hus. På denne måde kan du nemmere videregive drømmen og fortælle en historie, der får huset solgt.\nBrug alle de rigtige virkemidler\nNår du skal videreformidle historien om dit hus, er det vigtigt at tage alle de nødvendige virkemidler i brug. Lav for eksempel en udførlig beskrivelse af ejendommen og tag masser af billeder af det unikke og specielle ved huset. Derudover kan man også lave en kort video, som en slags rundvisning af huset, hvor køberen kan lade sig tryllebinde.


Internet via fiberforbindelser\nFibernet er en form for internet via lyslederkabler, der sender data i form af lyssignaler. Det vil sige, at hastigheden forbliver hurtig, da der ikke er noget tab på selve hastigheden her. Du har derfor mulighed for at få lynhurtigt internet med fibernet, hvis du ønsker dette.\nHvem har brug for fibernet?\nMed fibernet får du mulighed for at få en meget hurtig internetforbindelse samt en meget mere stabil forbindelse sammenlignet med andre former for forbindelser. Det er derfor en fordel for dig med fibernet, hvis du ønsker dette, samt hvis du enten streamer, spiller eller downloader meget via internettet. Med fibernet vil alt gå en del hurtigere, hvorfor du ikke skal sidde og vente, når du klikker ind på internettet. Det er desuden en fordel med fibernet, hvis du lige nu har en meget langsom internetforbindelse, eller hvis I er rigtig mange i den samme husstand, der har brug for internet. Sidst men ikke mindst er fibernet en fordel, hvis du enten sender meget store filer, eller hvis du ofte uploader videoer.\nKan jeg få fibernet derhjemme?\nLige nu er det ikke alle husstande i Danmark, der har mulighed for at få fibernet derhjemme. Fibernet er nemlig noget, der bliver lagt ned af de forskellige selskaber i landet, men selve fibernettet er ikke lagt ned i jorden alle vegne endnu. Der arbejdes på at lægge flere og flere kabler ned i jorden, men det tager noget tid. Der er stor chance for, at du kan få fibernet, hvis du bor i nogle af de større byer i Danmark, mens chancen er mindre, jo længere ude på landet du bor. Dog er der allerede nu begyndt at blive lagt fibernet i provinsen, hvorfor det sagtens kan ende med at være en mulighed for dig. Hvis du ikke ved, om du har mulighed for at få fibernet hjemme hos dig, kan det være en god idé at tage et kig på en af udbydernes hjemmeside. Her har du nemlig mulighed for at tjekke din adresse, så du nemt og hurtigt kan finde ud af, om du kan få fibernet.\nFibernet i provinsen\nSom vi lige har nævnt i ovenstående afsnit, er det desværre ikke muligt for alle husstande i landet af få fibernet endnu. Men det bliver bedre og bedre, og der er nu mulighed for at få fibernet mange steder i landet. Men hvad så med fibernet i provinsen? Pt. er der en chance for, at du kan få fibernet, selvom du bor i provinsen. Der er nemlig flere muligheder i forhold til dette, hvorfor det bare er med at undersøge dine muligheder.


/Job hos Glitter\nArbejd hos Glitter\nGlitter er en af de førende modekæder inden for smykker og accessories i Nordeuropa. Størstedelen af os arbejder i en af vores ca. 165 butikker i Sverige, Norge, Danmark og Finland. På vores servicekontor, i det centrale Stockholm, findes funktioner som indkøb, marketing, e-com, IT, butiksledelse, styring, etablering og HR. I Söderköping findes vores lager, logistik og økonomiadministration. Vil du arbejde i et inspirerende miljø sammen med passionerede, dygtige og spændende mennesker? Så skal du straks tage et kig på vores ledige stillinger.\nVi vil se vores medarbejdere vokse og udvikle sig sammen med os! Derfor satser vi meget på, at tidlige, interne uddannelser giver vores medarbejdere muligheden for at tage stort ansvar. Vi lytter, coacher, og giver daglig feedback, og så snart der opstår en mulighed, internrekruterer vi vores ledige chefsstillinger. Vi har mange gode historier om hvordan medarbejdere, som har startet som deltidsmedarbejder, på blot få år har udviklet sig til, at blive vellykket butikschefer.\nFor at finde nye talenter og få nye idéer, samtidigt med at dele vores kundskab, har vi forskellige samarbejde med skoler, og hvert år tager vi praktikanter ind - både i butikkerne og på kontoret.\nLighed og mangfoldighed\nHos Glitter skal alle have samme muligheder og forudsætninger - uanset køn, oprindelse, trosopfattelse, sexuel orientering og handicap. I vores rekruteringer arbejder vi aktivt, for at de skal være diskrimineringsfrie. Gennem systematisk arbejde med interne udannelser, sikkerhed, obligatoriske medarbejdersamtaler og Glitters annonyme medarbejderundersøgelse, gennemgår vi regelmæssigt vores arbejdesmiljø på vore arbejdspladser.\nNår du søger en ledig stilling\nNår du søger en ledig stilling hos os, får du et svar, som takker for din ansøgning. Hvis du bliver valgt til at komme til samtale, hører du fra os under ansøgningstiden, eller kort derefter. Du skal være fyldt 18 år for at arbejde hos os. Om du ikke finder en ledig stilling, som matcher din profil, kan du sætte dig op til kommende ledige stillinger, ved at registrere dig her.


Find Bakugan Legetøj i Legetøj og spil - Køb brugt på DBA\nBakugan, Pr stk Se hele annoncen\nBakugan, Bane og figure, Bakugan, Bane med bander, brikker og 7 figure + kort. Se hele annoncen\nAndet legetøj, Bakugan Battle Leauge Coliseum, Bakugan, Samlet en enkel gang, så den fremstår som ny. Kort og mønter medfølger, kuglen er desværre gået i stykker. Se hele annoncen\nBakugan, Bane og 5 figurer, En bane som kun er brugt 10 gange - der er kort og mærker samt 6 figurer Se hele annoncen\nBakugan, Geogan, Bakugan, bakugan, læs tekst/pris bakugan geogan rising Geoforge dragoni Helt nyt, uåbnet pris 225 1 stk bakugan geogan rising Surturan Uåbnet 75 kr 1 stk bakugan geogan rising Viperagon Helt nyt, 75 kr. Kan sendes, køber betaler Se hele annoncen\nBakugan, Bakugan Geoforge Dragonoid, Bakugan Geoforge Dragonoid Ny i kassen ^^Test - Alle ting er testet og virker ^^Betaling - Kontant (Afhentning), Mobilpay (Afhentning, Fragt), Bank Overførsel (Kun ved betaling fra udlands konto) ^^Afhentning - 6800 Varde ^^Fragt - 45kr med DAO (Ønskes GLS, skal dette oplyses ved bestilling. Prisen er den samme som DAO) ^^Udland - Jeg sender til alle lande i Skandinavien samt Europe (Fragten i Danmark er lidt høj ved forsendelse til... Se hele annoncen\nBakugan, Bakugan geoforge dragonoid, Bakugan geoforge dragonoid, Bakugan geoforge dragonoid Ny i ubrudt emballage ?? Normalpris 500...Pris 350 Besparelse på 30% ?? Afhentning i 2800 Lyngby eller Sendes med DAO Se hele annoncen\nBakugan, Figurer og kort, Bakugan, SOLGT - sletter når de er sendt til køber. 12 små runde figurer, to små firkantede og to større runde. Den sorte større kan umiddelbart ikke lukkes helt. Herudover en bunke kort. Sælges samlet Se hele annoncen\nBakugan Battle Baku Gear-pakke Season 2.0, Bakugan Battle Baku Gear-pakke Season 2.0, Bakugan Battle Baku Gear-pakke Season 2.0, Tag din kamp til det næste niveau med Season 2.0 Baku-udstyrspakken fra Bakugan med en eksklusiv Bakugan Ultra med Baku-Gear, en Bakugan Ultra, to Bakugan, otte Baku-Cores, samlefigur og færdighedskort. Slip din Bakugan Armored Alliances kræfter løs! Eller brug din Bakugan Ultra til en episk transformation! Forbedr din kampstyrke ved at smide Baku-Gear oven... Se hele annoncen\n9. jan 548 kr.\nBakugan, Trang pack Se hele annoncen\nSlå op måtte fra bakugan battle brawlers\nSlå op måtte fra bakugan battle brawlers, Legetøj, bakugan battle brawlers, Slå op måtte fra bakugan battle brawlers. Kan foldes sammen. Klik på 'Gå til varen' for at se varen i vores webshop Se hele annoncen\n7. jan 16 kr.\nBakugan, Premium battle arena, Bakugan, Bakugan premium battle arena i næsten ubrugt stand. Vores dreng har stort set ikke leget med den. Det er kun arenaen der sælges og der medfølger ingen kort eller bakugans Nypris 624kr. Se hele annoncen\nBakugan, Figure og kort, Bakugan, Jeg sælger mine bakugan figurer da de ikke bruges mere. Der er 23 figurer i forskellige former, der medføre kort med til de fleste figurer. De er i god stand. Se hele annoncen\nBakugan, En masse bakugan Den store 100 kr 65 små bakugan 5 kr stykket 3 x 20 cm bakugan den blå til 25 kr kan ikke lukkes helt. De andre 2 til 50 kr Bakugan armbånd skyder 50 kr Bakugan kort magnetiske kort 50 stykker 300kr Nyere Alm bakugan kort 53 stykker ialt 200kr Bakugan metal æske uden låg gratis med de andre ting. Bakugan kuffert 40 kr Bakugan spilleplade 50 kr Rund bakugan æske i metal 20 kr 2 bakugan nøglesæt 10 kr stykket Ialt 1230 kr samlet rabat det hele for 1000... Se hele annoncen