Noget || Eventyr af H. C. Andersen. Kampen for at gøre og være noget.\n“Jeg vil være noget!” sagde den ældste af fem brødre, “jeg vil være til nytte i verden; lad det være nok så ringe en stilling, kun at det er godt, det jeg udretter, så er det noget. Jeg vil lave mursten, dem kan man ikke undvære! så har jeg dog gjort noget!”\n“Men noget alt for lidt!” sagde den anden broder, “det du gør, er så godt som ingenting; det er håndlangerarbejde, kan udrettes ved maskine. Nej så hellere blive murer, det er dog noget, det vil jeg være. Det er en stand! ved den kommer man ind under lavene, bliver borger, har sin egen fane og sin egen kro; ja, går det godt, kan jeg holde svende, bliver kaldt mester og min kone bliver mesterinde; det er noget!”\n“Det er slet ingenting!” sagde den tredje, “det er uden for klasserne og der er mange klasser i en by, langt over mesters! Du kan være en brav mand, men du er som mester dog kun hvad man kalder “simpel”! nej, så ved jeg noget bedre! jeg vil være bygmester, træde ind på det kunstneriske, det tænkende, komme op til de højerestående i åndens rige; vel må jeg begynde nedefra, ja, jeg kan gerne sige det lige rent ud: jeg må begynde, som tømrerdreng, gå med kasket, skønt jeg er vant til at gå med silkehat, løbe for de simple svende at hente øl og brændevin, og de siger du til mig, det er graverende! men jeg vil bilde mig ind, at det hele er en maskerade, det er maskefrihed! i morgen – det vil sige, når jeg er svend, går jeg min vej, de andre kommer ikke mig ved! jeg går på akademiet, lærer at tegne, kaldes arkitekt -! det er noget! det er meget! jeg kan blive højædle og velbyrdige, ja lidt til både for og bag, og jeg bygger og bygger, ligesom de andre før mig! det er altid noget man kan stole på! det hele er noget!”\n“Men det noget bryder jeg mig ikke om!” sagde den fjerde, “jeg vil ikke gå i kølvand, ikke være kopi, jeg vil være geni, være dygtigere end I alle tilsammen! jeg skaber en ny stil, giver ideen til en bygning, passende for landets klima og materiale, landets nationalitet, vor tidsalders udvikling og så én etage til for mit eget geni!”\n“Men når nu klimaet og materialet ikke dur!” sagde den femte, “det vil være slemt, for det har indvirkning! Nationaliteten kan også let blive så udvidet, at den bliver affekteret, tidsalderens udvikling kan lade dig løbe løbsk, som tit ungdommen løber. Jeg ser nok, at ingen af eder bliver egentligt til noget, ihvor meget I selv tror det! Men gør som I vil, jeg skal ikke ligne eder, jeg stiller mig udenfor, jeg vil ræsonnere over, hvad I udretter! der er altid noget galt ved enhver ting, det skal jeg pille ud og omtale, det er noget!”\nOg det gjorde han, og folk sagde om den femte: “Ham er der bestemt noget ved! han er et godt hoved! men han gør ikke noget!” – Men derved var han noget.\n“Jeg rejse kan, mens jeg er ung\njeg kæresten gav ordet!\nfår let fod under bordet!”\nOg det gjorde han. Inde i byen, da han kom tilbage og blev mester, murede han op hus ved hus, en hel gade; da den stod, så godt ud og gav byen anseelse, så byggede husene for ham et lille hus, der skulle være hans eget; men hvorledes kunne husene bygge? Ja spørg dem ad, og de svarer ikke, men folk svarer og siger: “jo vist har den gade bygget ham hans hus!” lille var det og med lergulv, men da han med sin brud dansede henover det, blev gulvet blankt og bonet, og fra hver sten i væggen sprang en blomst, det var lige så godt som et kostbart betræk. Det var et yndigt hus og et lyksaligt ægtepar. Lavsfanen vajede udenfor og svende og læredrenge råbte: Hurra! jo, det var noget! og så døde han, det var også noget!\nNu kom arkitekten, den tredje broder, som først havde været tømrerlærling, gået med kasket og løbet byærinder, men fra akademiet var steget til bygmester, “højædle og velbyrdige”! ja havde husene i gaden bygget et hus for broderen, der var murermester, så fik nu gaden navn efter denne, og det smukkeste hus i gaden blev hans, det var noget og han var noget – og det med en lang titel for og bag; hans børn kaldtes fornemme børn, og da han døde var hans enke en enke af stand – det er noget! og hans navn stod stadigt på gadehjørnet og var i folkemunde, som gadenavn – ja det er noget!\nSå kom geniet, den fjerde broder, der ville finde på noget nyt, noget aparte og én etage til, men den knak af for ham og han faldt ned og brak halsen, – men han fik en dejlig begravelse med lavsfaner og musik, blomster i avisen og på gaden hen over brolægningen; og der blev holdt tre ligtaler over ham, den ene meget længere end den anden, og det ville have fornøjet ham, for han holdt meget af at tales om; der kom et monument på graven, kun én etage, men det er altid noget!\n“Det er nok for kontrastens skyld, at jeg og den usselige sjæl skal komme her på én gang!” sagde ræsonnøren. “Nå, hvem er hun, morlille? Vil hun også ind her!” spurgte han.\nOg den gamle kone nejede så godt hun kunne, hun troede, det var Sankt Peder selv, der talte. “Jeg er en sølle stakkel, uden al familie! gamle Margrethe fra digehuset!”\n“Nå, hvad har hun gjort og udrettet dernede?”\n“Jeg har såmænd slet ikke udrettet noget i denne verden! ikke noget, der kan lukke op for mig her! det er en sand nådens gerning, om jeg får lov at komme inden for døren!”\n“Hvorledes har hun forladt denne verden?” spurgte han, for at tale om noget, da det kedede ham at stå der og vente.\n“Ja, hvordan jeg forlod den, det ved jeg ikke! syg og dårlig var jeg jo i de sidste åringer, og så har jeg vel ikke kunnet tåle at krybe ud af sengen og komme i frost og kulde derudenfor. Det er jo en hård vinter, men nu har jeg da forvundet det. Det var et par dage blikstille, men bitterlig koldt, som Deres Velærværdighed nok ved, isen havde lagt til så langt ud i stranden, man kunne øjne; alle folk fra byen tog ud på isen; der var, hvad de kalder skridtskoløben og dans, tror jeg, der var fuld musik og beværtning derude; jeg kunne høre det lige ind, hvor jeg lå i min fattige stue. Da var det sådan hen mod aftenstid, månen var oppe, men den var ikke endnu kommet til kræfter, jeg så fra min seng gennem vinduet helt ud over stranden, og dér lige i kanten af himmel og hav kom en underlig hvid sky; jeg lå og så på den, så på den sorte prik midt i, der blev større og større; og så vidste jeg hvad det betød; jeg er gammel og erfaren, skønt det tegn ser man ikke ofte. Jeg kendte det og fik en gru! jeg har to gange forud i min levetid set den ting komme, og vidste, at der ville blive en forfærdelig storm med springflod, der ville komme over de arme mennesker derude, som nu drak og sprang og jubilerede; unge og gamle, den hele by var jo derude, hvem skulle advare dem, hvis ingen dér så og kendte, hvad jeg nu kendte. Jeg blev så ræd, jeg blev så levende, som ikke i mange tider! ud af sengen kom jeg og hen til vinduet, længere kunne jeg ikke orke; vinduet fik jeg dog op, jeg kunne se menneskene løbe og springe derude på isen, se de pyntelige flag, høre, hvor drengene råbte hurra, og piger og karle sang, det gik lystigt til, men højere og højere steg den hvide sky med den sorte pose i! jeg råbte alt hvad jeg kunne, men ingen hørte mig, jeg var for langt derfra. Snart ville vejret bryde løs, isen gå i stykker og alle derude synke igennem uden frelse. Høre mig kunne de ikke, nå ud til dem mægtede jeg ikke; kunne jeg dog få dem i land! Da gav Vorherre mig den tanke at stikke ild i min seng, hellere lade huset brænde af, end at de mange så ynkeligt skulle dø. Jeg fik lyset tændt, så den røde flamme – ja, jeg nåede ud af døren, men der blev jeg liggende, jeg kunne ikke mere; luen stod ud efter mig og ud af vinduet, hen over taget; de så den derudefra og de løb alle, hvad de kunne, for at hjælpe mig arme stakkel, som de troede brændte inde; der var ikke én, som jo løb af sted; jeg hørte de kom, men jeg hørte også, hvor det med ét susede i luften; jeg hørte det dundrede som svære kanonskud, springfloden løftede isen, der brødes itu; men til diget nåede de, hvor gnisterne fløj hen over mig; jeg fik dem alle i behold; men jeg har ikke måttet kunne tåle kulden og den forskrækkelse, og så er jeg kommet herop til Himmeriges port; de siger, den bliver lukket op også for sådan en stakkel, som jeg! og nu har jeg jo ingen hus mere dernede på diget, dog det giver mig da ingen adgang her.”\n“Se, det bragte den fattige kone!” sagde englen. “Hvad bringer nu du? Ja, jeg ved nok, du har ingenting udrettet, ikke engang lavet en mursten; kunne du bare gå tilbage igen og bringe i det mindste så meget; den duede sagtens ikke, når du havde gjort den, dog gjort med en god vilje, det var altid noget; men du kan ikke gå tilbage, og jeg kan ikke gøre noget for dig!”\nDa bad den fattige sjæl, konen fra digehuset, for ham: “hans broder har gjort og givet mig alle sten og stumper, hvoraf jeg klinede mit usselige hus, det var grumme meget for mig arme stakkel! kan nu ikke alle de stumper og stykker gælde som én mursten for ham? Det er en nådens gerning! nu trænger han til den og her er jo nådens hjem!”\n“Din broder, den, du kaldte den ringeste,” sagde englen, “den, hvis dont i al ærlighed var dig nedrigst, giver dig sin himmerigsskærv. Du skal ikke vises bort, du skal have lov til at stå herudenfor og tænke over, se at ophjælpe dit liv dernede, men ind kommer du ikke, før du i god gerning har udrettet – noget!”\n“Det kunne jeg have sagt bedre!” tænkte ræsonnøren, men han sagde det ikke højt, og det var nok allerede noget.\n“”Noget”” blev offentliggjort for første gang 2. marts 1858. Værket udkom som en del af Nye Eventyr og Historier. Første Række. Første Samling. 1858. Værket udkom senere (12. december 1867) som en del af Femten Eventyr og Historier. 1867. Værket udkom senere (10. december 1870) som en del af Eventyr og Historier. Tredie Bind. 1870.


Spritten bliver dyr i drift – Fjordlisten\nNordjyske 27. marts 2017\nByrådet har vedtaget at omdanne ” Spritten ” til et nyt kulturcenter. Aalborg Teater tænkes flyttet der ned, der skal bygges stor ny skulptur, og der skal være flere andre kulturtiltag på den nu nedlagte spritfabrik.\nDet er noget som alle byrådets partier kan blive enige om. Tilmed har de gjort sig store tanker om hvor mange nye turister det vil trække til byen.\nFor os i Fjordlisten er det fint med nye kultursteder. Det vi måske så ikke helt forstår er, hvorfor noget der på forhånd er udråbt til så stor en succes, har brug for kommunale tilskud? For selv om det ikke er noget byrådets medlemmer gerne taler om, så er der jo det – for nogle i alt fald – ganske væsentlige, nemlig prisen på anlæg og efterfølgende drift.\nI Fjordlisten går vi ind for åbenhed. Det er, desværre, blot ikke ret megen åbenhed der er omkring den slags udgifter, og hvor pengene skal findes til det. Kunstværket har byrådet vel vedtaget at støtte med 25 millioner kroner, plus 3 millioner årligt til vedligeholdelse efterfølgende. Men hvad koster det at flytte teatret ned, samt den øvrige kultur, samt den efterfølgende drift?\nDet er aldrig blevet meldt åbent ud for borgerne. Den der er kommet tættest på, er vel rådmand Hans Henrik Henriksen der på et byrådsmøde forleden gjorde byrådets medlemmer klart, at der er tale om et væsentligt millionbeløb der nærmer sig det trecifrede, til anlæg og drift.\n” Spritten ” bliver, uden tvivl, et flot sted. Men det ville være mest reelt, om politikerne, inden de vedtog projektet, fortalte borgerne hvad det koster og hvor pengene skal findes. Der findes jo stadigt mange kommunale bygninger, fortove, cykelstier og veje, som trænger til vedligeholdelse. Både i byen Aalborg, men så sandelig også udenfor. Og den nye kulturbro er jo heler ikke gratis i drift. Var det ikke noget med ca. 500.000kr. årligt? Har vi overhovedet råd til kommunale midler i Spritten, eller skal vi lade idemagerne finansiere det af egne penge?\nPermanent link til denne artikel: https://www.fjordlisten.nu/laeserbreve/spritten-bliver-dyr-i-drift/


Sound in Digital Media (2019/2020)\nModulet omfatter kurser og studier i musikteknologi, programmering og lydstudieteknik. Der udbydes undervisning og kurser i:\nanalyse af musik og lyd i digitale medier herunder computerspil\nproduktion af musik og lyd i digitale medier\ndigitale lydformater og styreprotokoller til musik og lyd i digitale medier\nteorier til analyse og beskrivelse af musik og lyd i digitale medier\nperceptuel og psykologisk implikationer i forholdet mellem musik/lyd og billeder, fortælling og handling.\nat generere musik og lyd i digitale medier\nat udforme musik og lyd til digitale medier.\nat beskrive og diskutere processer i relation til musik og lyd i digitale medier\nat diskutere og redegøre for perceptuelle og psykologiske forhold i samspillet mellem musik/lyd og billeder, fortælling og handling\nat analysere, beskrive og evaluere anvendelsen af musik og lyd i digitale medier\nPrøvens navn Lyd i digitale medier\nEn intern prøve i: Lyd i digitale medier (Sound in Digital Media). Prøven har form af en individuel eksamensportefølje bestående af følgende bidrag:\n* Et antal løsninger af praktiske opgaver inden for områderne lyd og digitale medier samt tekster og/eller arbejdspapirer i relation hertil, som dokumenterer den studerendes arbejde inden for Lyd i digitale medier.\nEn intern individuel prøve i: Lyd i digitale medier (Sound in Digital Media). Prøven har form af en individuel eksamensportefølje bestående af følgende bidrag:\nPrøven har form af en mundtlig gennemgang af én af de stillede opgaver i eksamensporteføljen. Opgaven trækkes ved prøvens start. Den komplette eksamensportefølje afleveres til den aftalte eksamenstermin og består af følgende bidrag:\n* Et antal løsninger af praktiske opgaver inden for inden for indspilnings- lydstudieteknik samt redegørelser for teoretiske problemstillinger i relation hertil\nEngelsk titel Sound in Digital Media


Jeg vil benytte denne del af hjemmesiden til at vise nogle af mine matematiske skriblerier, som jeg pusler med for at holde min hjerne igang efter at jeg er gået på pension, og som for det meste har noget at gøre med den matematik, man bruger indenfor datalogi.\nDesværre viser det sig, at de matematiske formler ikke kan vises særlig godt i Netscape, så brug så vidt muligt Explorer eller Mozilla.\nDu kan klikke på de forskellige emner i venstre side under Indhold og se hvad der gemmer sig der. Her er en kort beskrivelse af emnerne:\nMin store interesse som udøvende datalog var analyse af algoritmer, med henblik på at gøre programmer så effektive som muligt. Den matematik, man bruger til sådanne analyser går under navnet konkret matematik, fordi man anvender såvel kontinuert som diskret matematik. Første link er en introduktion til denne form for matematik.\nFor nogen tid siden ville jeg gerne låne nogle penge, og i den anledning havde jeg behov for at regne på forskellige lånemuligheder ved hjælp af et regneark. Derfor opstillede jeg nogle formler for omkostninger ved forskellige lån. Disse formler (og udledelsen af dem) kan du se i den næste reference. I vore dage er det vel specielt interessant at se hvad der sker, hvis man sætter afdraget til nul hvor det har mening.\nJeg er meget interesseret i kombinatorisk matematik. Det giver en god hjernegymnastik. En af de opgaver, jeg har givet mig i kast med, finder du i tredie link. Jeg har forsøgt så nøjagtigt som muligt at gengive de tanker jeg gjorde mig under løsningen af opgaven.\nSå er der et notat om hvor mange delrum der opstår, når man skærer planer i flerdimensionale rum med hinanden. Det er en øvelse i at komme væk fra det, man kan forestille sig rent fysisk, og bevæge sig over i det helt abstrakte. Jeg så løsningen i en bog, men uden bevis - og her er så beviset!\nSå følger et essay om sandsynligheden for at vinde en eller anden gevinst i Lotto,\nog til sidst (foreløbig) nogle overvejelser over hvorfor der som regel er konsekutive tal i vinderkombinationen i Lotto.


Et spørgeskema er en hyppigt anvendt - PDF\nEt spørgeskema er en hyppigt anvendt\nDownload "Et spørgeskema er en hyppigt anvendt"\n1 Udarbejdelse af spørgeskema som man spørger, får man svar... Denne artikel giver en introduktion til den mest grundlæggende viden om spørgeskemaer, som den kliniske sygeplejerske må have kendskab til, hvis hun skal udarbejde et spørgeskema. De forskellige trin i udviklingen af et nyt spørgeskema gennemgås, og der diskuteres fordele og ulemper ved at anvende selvkonstruerede spørgeskemaer i stedet for at anvende eksisterende spørgeskemaer. Formålet med pilottestning af spørgeskemaer beskrives, herunder betydningen af at validere sit spørgeskema. I sidste del af artiklen beskrives væsentlige problemstillinger ved at udlevere og indsamle spørgeskemaer. Et spørgeskema er en hyppigt anvendt og meget relevant kilde til dataindsamling i daglig klinisk arbejde og i forsknings- og dokumentationsprojekter inden for forskellige videnskaber, herunder sundhedsvidenskab. Spørgeskemaer kan give information om personers viden, tro, personlige karakteristika, værdier, følelser og holdninger. Der er tale om et måleinstrument, som kan måle både observerbare data, fx vægt og højde, der ofte bliver kaldt de faktiske variable, samt ikke direkte observerbare data, fx angst og depression, som ofte bliver kaldt latente variable (1). I sygeplejen kan spørgeskemaundersøgelser udgøre et vigtigt element i forhold til dokumentation af hverdagsaktiviteter, udviklingsprojekter og forskningsprojekter. Spørgeskemaet bliver ofte betegnet som en semikvantitativ målemetode pga. dets evne til at afdække begreber både kvantitativt og kvalitativt. Spørgeskemadata kan gøres til genstand for kvantitative analyser og dermed anvendes i beskrivende og analytiske undersøgelser. I den beskrivende undersøgelse kan formålet være at bestemme forekomst af et givet fænomen, fx antallet af rygere i hver husstand. I analytiske studier er det relevant at undersøge sammenhænge mellem forskellige faktorer, fx sammenhæng mellem at være ryger og antal kopper kaffe per dag. Spørgeskemadata kan også anvendes i undersøgelser, hvor formålet med analyserne er at afdække et fænomen kvalitativt. Et eksempel her kan være, at respondenterne beskriver oplevelser vedrørende en bestemt behandling, så man får et så nuanceret billede som muligt. Spørgsmålene skal formuleres med det konkrete undersøgelsesformål for øje. Der eksisterer i alle hjørner af sundhedsvæsenet en mangfoldighed af spørgeskemaer udarbejdet med henblik på brug blandt forskellige patientkategorier og inden for forskellige problemfelter. Disse spørgeskemaer er ofte selvkonstruerede og rettet mod en konkret begivenhed eller et bestemt forløb. Et selvkonstrueret skema kan have sin berettigelse, men ofte er kvaliteten af de formulerede spørgsmål og svarkategorier for ringe. Mange værdifulde data og en masse velment arbejde går til spilde, fordi spørgsmålene i spørgeskemaet er konstrueret på en måde, så besvarelserne ikke er egnede Helle Terkildsen Maindal FORSKNING 23\n2 24 til hverken kvalitativ eller kvantitativ statistisk analyse. Hvis man skal undgå de værste faldgruber, når man kaster sig ud i at konstruere et spørgeskema eller anvender et eksisterende, kan det være yderst hensigtsmæssigt at have et minimum af indsigt i relevante begreber og erfaringer. I det følgende vil den mest grundlæggende viden om følgende blive gennemgået: Kopiering ikke tilladt Munksgaard Danmark 17. årgang nr. 2 maj 2003 KLINISK SYGEPLEJE At formulere spørgsmål og svar At sammensætte et spørgeskema At forholde sig kritisk til et spørgeskema At administrere og afprøve et spørgeskema. Der vil primært være fokus på udarbejdelse og anvendelse af spørgeskemaer med henblik på kvantitativ analyse. Hvad består et spørgeskema typisk af? I konstruktionen af et spørgeskema vil man i første omgang være meget fokuseret på det eller de konkrete forskningseller studiespørgsmål, der har fået en i gang med en undersøgelse. Det er også nødvendigt at overveje, hvilke supplerende oplysninger man kan få brug for i bearbejdningen og præsentationen af spørgeskemadata, fx til at beskrive den målgruppe, man har udleveret spørgeskemaet til. Typisk vil et spørgeskema derfor indeholde følgende emner: Personlige oplysninger, fx køn, alder Sociodemografiske data, fx civilstand, uddannelse, boligsituation Sundhedsvaner, fx kost, motion eller rygevaner Helbredsmæssige/kliniske data, fx antal år med en given sygdom Spørgsmål inden for det/de kerneområder, man ønsker at afdække, fx mestring, sundhedsvaner eller stressniveau Processuelle/organisatoriske spørgsmål, fx compliance, oplevelse af plejen eller behandlingen, forventninger til plejens betydning m.m. (2). Alle spørgeskemaer indeholder en række items og måske en eller flere spørgeskemaskalaer. Item og skala er hyppigt anvendte begreber i litteratur om spørgeskemaer: Et item er et enkelt spørgsmål i et spørgeskema En skala udgør en gruppe af items, der kombineres som mål for en bestemt egenskab eller et bestemt fænomen. Forskellige trin i spørgeskemakonstruktion Som i enhver undersøgelse må man gøre sig undersøgelses- eller forskningsspørgsmålet klart, inden man kan konstruere eller vælge sit spørgeskema. Første trin i konstruktionen er derfor at klargøre de studiespørgsmål eller hypoteser, der ønskes afdækket via spørgeskemaet. Ofte vil hypoteserne indeholde nogle konkrete begreber, som skal gøres operationelle, før man kan begynde at formulere relevante spørgsmål. Der er tale om en proces fra et konceptionelt, begrebsligt niveau til et operationelt niveau, hvor de variable, der skal gøres til genstand for analyse, identificeres og formuleres som spørgsmål. Først herefter kan man påbegynde opbygningen af et spørgeskema, så det fremtræder sammenhængende og relevant. De forskellige trin i konstruktionen vil blive gennemgået i det følgende i en umiddelbart logisk rækkefølge. Ofte vil processen dog foregå mere dynamisk som alle andre processer i det virkelige liv.\n3 Hvilke dimensioner af det konkrete begreb ønskes undersøgt? Behovet for at undersøge et konkret fænomen udspringer ofte af teoretisk eller empirisk undren. Hvis man ønsker at undersøge fx patienternes generelle helbred, må man gøre sig klart, hvad dette begreb indebærer. Det er en kvalitativ proces, som kan foretages på forskellige måder. Ofte vil man foretage litteraturstudier af artikler med teoretiske konstruktioner og sammenligne dem med empiriske undersøgelser eller egne erfaringer med fænomenet. Hvis man ønsker at undersøge patienters oplevelse af eget helbred i forbindelse med en konkret sygdomsdiagnose, må man gøre sig klart, hvad begrebet helbred i denne sammenhæng dækker. Opfattelsen af helbred kan variere fra person til person, fra fagområde til fagområde og ikke mindst fra kultur til kultur. Der er flere perspektiver på helbred, fx fysisk, psykisk og/eller socialt helbred. I den danske version af spørgeskemaet Short Form Health Survey Questionnaire (SF- 36), som måler helbredsrelateret livskvalitet, indgår der et mål for helbred, der indeholder otte perspektiver, henholdsvis fysiske funktioner, fysiske begrænsninger, fysisk smerte, alment helbred, energi/vitalitet, social funktion, psykisk betingede begrænsninger og psykisk velbefindende. Disse otte dimensioner af begrebet helbred er udtryk for den forståelse af begrebet helbred, der findes hos forfatterne af netop dette spørgeskema (3). Et andet eksempel er forståelsen af begrebet coping. Sociologen Aaron Antonovsky fandt ud fra empiriske undersøgelser, at coping kunne karakteriseres ud fra tre perspektiver: håndterbarhed, meningsfuldhed og begribelighed. Ud fra disse tre perspektiver begyndte han at udarbejde sit spørgeskema kaldet Sense of coherence (SOC), som er anvendt i flere danske studier (4). Hvis man bliver på det begrebslige niveau uden at gøre sit fænomen operationelt, når man formulerer sine spørgsmål, er der stor risiko for, at deltagerne ikke forstår spørgsmålet eller forstår noget andet end det, der bliver spurgt om. Det medfører fejlinformation. Hvis det begrebslige niveau er smerte, er det sjældent tilstrækkeligt, at spørge om respondenten føler smerte. Der kan være tale om fysisk, psykisk, social eller åndelig smerte. Den fysiske smerte kan gøres yderligere operationel i forhold til, fx i hvilken grad smerterne påvirker funktionsniveau, aktiviteter, dagligdag og humør. Hvis man spørger, om en person lider af hypertension (blodtryksforhøjelse), som er et begrebsligt niveau, vil der være risiko for, at vedkommende ikke kender begrebet og enten springer spørgsmålet over eller evt. svarer nej. De fremkomne svar kan således ikke anvendes som udtryk for, om deltagerne lider af forhøjet blodtryk, men er måske mere et udtryk for, hvor mange der kender begrebet hypertension. Der vil opstå bias i undersøgelsen og validiteten bliver dårlig (se senere). Formulering af spørgsmål og svarmuligheder Når man har konkretiseret de dimensioner af et fænomen, man ønsker at afdække i sit spørgeskema, kan næste fase i konstruktionen begynde. Her undersøges dels muligheden for, om allerede eksisterende spørgeskemaer kan være anvendelige, dels påbegyndes formuleringen af egne spørgsmål. Der findes flere hensyn at tage til selve spørgsmålsformuleringen, idet spørgsmålene skal: være meningsfulde og aktuelle for respondenten formuleres på hverdagssprog inden for den terminologi, der forventes kendt af målgruppen formuleres så tæt på respondentens egen oplevelse som muligt have en tydelig tidsdimension, dvs. datid, førnutid, nutid eller fremtid (fx inden for de syv foregående dage, inden for den sidste måned, i den kommende uge) 25\n4 26 ikke indeholde ledende spørgsmål og spørgsmål, som man ikke har intention om at handle på, eller som skaber urealistisk håb (2, 5). Kopiering ikke tilladt Munksgaard Danmark 17. årgang nr. 2 maj 2003 KLINISK SYGEPLEJE Man kan formulere spørgsmål som en påstand eller som et eller flere udsagn, respondenten skal forholde sig til. Det afgørende for den videre analyse er, hvorvidt man formulerer sine spørgsmål som åbne spørgsmål uden standardiserede svarmuligheder, som lukkede spørgsmål med ja/nej-svarmulighed eller som lukkede spørgsmål med faste svarkategorier på forskellige skalaniveauer. De åbne spørgsmål giver respondenten mulighed for at skrive sin egen opfattelse og bruge sine egne ord og formuleringer. Denne spørgsmålstype kan være anvendelig ved et eller flere spørgsmål, men man skal være opmærksom på, at sådanne besvarelser lægger op til kvalitativ analyse. Hvis man finder det mest oplagt at formulere mange åbne spørgsmål, bør det overvejes, om man overhovedet har gjort sit forskningsspørgsmål operationelt, eller om spørgeskema er den mest hensigtsmæssige metode til afdækning af det fænomen, der ønskes undersøgt. Der er nogle helt enkelte regler for de lukkede, faste svarkategorier i et spørgeskema. De skal være logiske og klare, og de skal være udtømmende (ekshausive) og gensidigt udelukkende (eksklusive). En udtømmende svarkategori indebærer, at der skal være en svarmulighed for alle respondenter. Et eksempel kan være, at hvis man spørger respondenten, om han bor på Sjælland, Fyn eller i Jylland, er disse tre muligheder ikke udtømmende for en landsdækkende undersøgelse. Hvis udtømmende muligheder indebærer et utal af svarkategorier, og man på forhånd ved, at hovedparten af besvarelse vil være inden for de tre nævnte kategorier i eksemplet ovenover, kan man supplere med kategorien et andet sted og evt. hvilket andet sted som en åben svarmulighed. Hvis man til gengæld giver svarmulighederne: på Sjælland, Fyn, i Jylland eller Sønderjylland, er disse svarkategorier ikke gensidigt udelukkende. Det vil ikke være klart for den sønderjyske deltager, hvorvidt krydset skal sættes ved Jylland eller ved Sønderjylland. Sådanne svarkategorier vil ofte føre til forvirring hos respondenten, der evt. vil springe et sådant spørgsmål over. Der findes forskellige typer af svarkategorier som vist i figur 1. De kaldes henholdsvis de nominal, ordinal, interval- og ratioskalerede svarkategorier og lægger op til forskellige måder at analysere på (2, 5). De ordinalt skalerede svarkategorier er hyppigst anvendt i spørgeskemaer, formentligt fordi de har evnen til at afdække kvalitative udsagn og samtidig rangordne svarkategorierne, så de gøres tilgængelige for sammenlignende analyse. Den mest velkendte er Likert-skalaen af typen: Tag stilling til følgende postulat Som svar afkrydses et svar af fem-syv mulige mellem meget enig og helt uenig (6). Fordele og ulemper ved brug af eksisterende, validerede spørgeskemaer Inden man kaster sig ud i at formulere spørgsmål og svar, bør man overveje, om andre allerede har forfattet et spørgeskema, der indfanger det pågældende fænomen. Antallet af eksisterende, validerede (standardiserede) spørgeskemaer, der er oversat til dansk, er voksende. Det kan være en fordel at anvende eksisterende spørgeskemaer, da det kan være med til at sikre datakvaliteten, specielt hvis spørgsmålene er validerede til forhold, der minder om dem, man selv ønsker at udføre sin undersøgelse under. Det kan være tidsbesparende at anvende standardiserede spørgsmål. I visse tilfælde kan man springe fasen med pilottestning over, hvis spørgsmålene skal anvendes på en population, der svarer til den, hvortil spørgeskemaet tidligere er konstrueret. Man kan desuden i de fleste tilfælde hente hjælp til, hvorledes analyserne gribes an, i tidligere studier med det samme spørgeske-\n5 Skalaens navn Nominal Ordinal Interval Ratio 27 Kendetegn Kvalitative Kvalitative Numeriske Numeriske udsagn udsagn værdier (tal) værdier (tal) i uden naturlig med naturlig i kontinuerlig kontinuerlig rangorden rangorden rækkefølge rækkefølge uden naturligt med naturligt nulpunkt nulpunkt Eksempler Køn, diagnose, Socialklasser, Temperatur, Alder, højde, religion, smerteoplevelse, Visual Analogue vægt, civilstand tilfredshed Scale (VAS- pulsmåling (meget, nogen- symptomskala) lunde, lidt) Figur 1. Forskellige skalaniveauer i svarkategorier. ma, og sidst, men ikke mindst vil man have mulighed for at sammenligne sine egne resultater med tidligere undersøgelsers resultater. På dansk findes en række validerede skalaer, hvoraf kan nævnes Short Form Health Survey Questionnaire (SF-36), Antonovskys 13-items Sense of Coherence-skala (SOC 13) og Nottingham Hill Profile, der alle er hyppigt anvendt i sundhedsvidenskabelige studier. Desuden kan nævnes standardspørgsmål fra sundheds- og sygelighedsundersøgelser udført af Statens Institut for Folkesundhed (tidligere Dansk Institut for Klinisk Epidemiologi), der hyppigt anvendes til dataindsamling vedrørende personlige og sociodemografiske data, samt spørgsmål vedrørende helbred og sundhedsvaner. Fordelen ved at anvende disse spørgsmål er muligheden for, at man kan sammenligne med baggrundsbefolkningens og andre studiepopulationers data (7). Man skal ikke glemme ulemperne ved standardiserede spørgeskemaer. Først og fremmest kan et sådant spørgeskema indeholde en række unødvendige spørgsmål for ens egen undersøgelse, og samtidig afdækker det måske ikke præcist det fænomen eller den problemstilling, man vil undersøge. Når man vælger standardiserede spørgeskemaer, er det nødvendigt, at man opnår tilladelse til anvendelsen fra opretshaveren, oftest forfatteren. Det er sjældent et problem, da de fleste forfattere er meget åbne over for, at deres spørgeskema anvendes af andre. Internationalt findes en lang række standardiserede og validerede spørgeskemaer, der er meget relevante for udvikling af og forskning i klinisk sygepleje, men som endnu ikke er oversat til dansk. Udfordringen i forbindelse med en oversættelsesprocedure er at bevare meningen med det konkrete spørgsmål, hvilket ikke altid er muligt ved en direkte oversættelse. Der vil ofte være kulturelle forskelle, som skal medtænkes i oversættelsesproceduren. Det anbefales derfor at anvende en oversætter, der har en vis indsigt i målgruppen for spørgeskemaet og i det danske og det originale sprog. Det vil ikke altid være muligt, og i så fald anbefales det, at forskeren selv er koordinator i oversættelsesproceduren og skaber konsensus mellem de involverede oversættere. Det anbefales, at to uafhængige oversættere med dansk som modersmål oversætter fra originalsproget til dansk, hvorefter to uafhængige oversættere med originalsproget som modersmål foretager en tilbageoversættelse. Denne procedure koordineres af forskeren eller andre med faglig indsigt i den problemstilling, der ønskes undersøgt i spørgeskemaet (2).\n6 28 Struktur på spørgeskemaet Pilottestning Kopiering ikke tilladt Munksgaard Danmark 17. årgang nr. 2 maj 2003 KLINISK SYGEPLEJE De fleste spørgeskemaer består af en blanding af egne og standardiserede items og skalaer. Man vil ofte formulere mange flere spørgsmål, end det er rimeligt at medtage i et spørgeskema, og det kan være en fordel, når man skal sammensætte sit spørgeskema, at man har forskellige valgmuligheder i sine formuleringer. De spørgsmålsområder, man prioriterer at medtage i sit spørgeskema, skal organiseres i forhold til hinanden, således at det samlede spørgeskema fremstår som en logisk opbygget helhed. Spørgeskemaets omfang vil afhænge af formålet, den tid, der forventes afsat til besvarelsen, og ikke mindst den tid, det forventes, at man skal bruge til analysen. Opbygningen kan variere, men svarende til enhver anden kommunikationsform vil det virke naturligt at indlede med mindre følsomme emner såsom alder og køn. Det kan være en god idé at strukturere sine spørgsmål i egnede temaer, der præsenteres for respondenten i overskriftsform undervejs i spørgeskemaet. Klargøring til anvendelse Inden spørgeskemaet er klart til udlevering, bør man forholde sig kritisk til det. Det indebærer en afprøvning blandt relevante personer, relevante overvejelser om validitet og reliabilitet samt overvejelser vedrørende forskellige administrationsmåders fordele og ulemper. Hvis man ikke prioriterer tid til denne for nogle slaviske og mindre kreative proces, risikerer man at ende med et stort datamateriale, som aldrig kommer længere end til skrivebordsskuffen, da det ikke er fyldestgørende nok, ikke afdækker det ønskede eller er ubrugeligt til analyse. Inden et spørgeskema kan udleveres til deltagerne i ens undersøgelse, vil det oftest være relevant at afprøve (pilotteste) spørgsmålene i en mindre gruppe, der er repræsentativ for den påtænkte målgruppe med hensyn til fx køn, alder og sygdomsvarighed. Formålet er at afsløre svagheder i de enkelte formuleringer, fx spørgsmål, der er svære at forstå, virker provokerende eller krænker respondenterne. Det er også et formål at afsløre eventuelle validitetsproblemer eller andre problemer, der kan vanskeliggøre analysen. Pilottestningen skal så vidt muligt foregå i samme rammer som den egentlige undersøgelse. Antallet af deltagere i en pilottestning vil afhænge af den konkrete undersøgelse. Hvis man ikke har tid og ressourcer til pilottestningen, bør man nøje overveje, om man skal gennemføre sin undersøgelse. Ud over en testning blandt repræsentanter, der minder om målgruppen, kan det være relevant at diskutere forskellige aspekter i spørgeskemaet med en gruppe af specialister inden for det område, man ønsker at undersøge (peerreviewing) (5). Validering Sideløbende med udviklingen af et spørgeskema er det relevant at tage stilling til, i hvilket omfang det er muligt at validere sit spørgeskema før eller under anvendelsen. Validering er den proces, hvor man undersøger spørgeskemaet i forhold til dets evne til præcist og sandfærdigt at måle det fænomen, man ønsker at undersøge. Valideringsprocessen indebærer en vurdering af validitet og reliabilitet.\n7 Validitet Validitet er et udtryk for den grad af nøjagtighed, hvormed et måleinstrument her et spørgeskema indfanger det fænomen, der ønskes undersøgt. Der vil i det følgende blive gennemgået tre aspekter af validitet, som ofte anvendes i litteratur om spørgeskemaer. Der findes mange validitetsbegreber, og der synes ikke at være enighed om terminologien i alle sammenhænge. Ofte anvendes den engelske terminologi også i dansk litteratur, og derfor angives den i parentes. Fælles er det, at hvis validiteten er lav, er der bias i undersøgelsen, dvs. en skævdrejning af resultater i den ene eller den anden retning, så de ikke længere fremstår troværdige. 1. Indholdsvaliditet (content validity) Når man undersøger indholdsvaliditeten, interesserer man sig for, hvorvidt de valgte items er dækkende for det fænomen, man har valgt at blive klogere på. Hvis man ønsker at afdække respondentens smerter, skal alle relevante perspektiver være operationaliseret i spørgeskemaet. Der opstår typisk problemer med indholdsvaliditeten, hvis man ikke definerer operationelle variable, når man formulerer sine spørgsmål, eller hvis man reducerer i en standardiseret skala, dvs. plukker i det uden at kende forfatterens bagvedliggende logik eller filosofi. Den mest relevante metode til at vurdere indholdsvaliditet er litteraturstudier af teoretiske konstruktioner og modeller, der synliggør nuancerne i et givet fænomen/begreb, dvs. begrebsanalyse. Hvis der ikke findes teori på området, kan ekspertudtalelser eller erfaringsudveksling være en del af vurderingen af indholdsvaliditet. 2. Kriterievaliditet (criterion validity) Kriterievaliditeten er et udtryk for, om spørgeskemaet stemmer overens med en kendt og accepteret målemetode (en guldstandard). Man interesserer sig for, om nogle items eller en skala kan forudsige den sande værdi inden for det givne område lige så godt som en anerkendt metode, eller hvor tæt de er på at kunne. Det forudsætter, at der er defineret en guldstandard. Hvis man vil undersøge kriterievaliditeten af sit spørgeskema, interesserer man sig eksempelvis for, om dets evne til at identificere en depression hos respondenten stemmer overens med resultatet af en grundig psykiatrisk undersøgelse. Det er kriterievaliditeten, man oftest tester i forbindelse med screeningsundersøgelser, og deres evne til at prædiktere eventuel sygdomstilstand. Inden for sygeplejefaget og andre sundhedsvidenskabelige discipliner vil der i mange tilfælde ikke være en guldstandard til rådighed, idet de såkaldte diagnostiske kriterier ikke er veldefinerede. Det kan derfor være relevant at undersøge andre validitetsformer. 3. Begrebsvaliditet (construct validity) Det har stor betydning for validiteten, hvorledes de enkelte items, der er valgt til at afdække det definerede fænomen, bliver konstrueret i forhold til hinanden. Spørgeskemaet skal virke logisk i sin opbygning, således at spørgsmålene hænger fornuftigt sammen og ikke er indbyrdes modstridende eller associerede. Hvorvidt opbygningen er logisk, kan afhænge af den pågældende målgruppe. Man undersøger begrebsvaliditeten med forskellige test, hvor man analyserer den interne sammenhæng mellem konkrete items og en given skala, fx faktoranalyse, Rasch test eller simple korrelationsanalyser (1, 8-9). Afhængigt af hvilken videnskabelig tradition man tilhører, vil der være forskellige opfattelser af, hvilke validitetsbegreber der er vigtige at undersøge. Inden for lægevidenskaben er der stor tradition for at interessere sig for kriterievaliditeten, mens sociologien og psykologien i højere grad interesserer sig for begrebsvaliditeten. Hvis man ønsker at lave 29\n8 30 egentlige validitetsundersøgelser, må man sætte sig grundigt ind i feltet; ovenstående kan kun ses som en introduktion til emnet. Kopiering ikke tilladt Munksgaard Danmark 17. årgang nr. 2 maj 2003 KLINISK SYGEPLEJE Reliabilitet Et måleinstruments reliabilitet angiver graden af præcision og gentagelighed af de udførte målinger. Validiteten er et udtryk for, om et måleinstrument her en vægt viser et kilo, når et ideelt et kilo lod sættes på vægten, mens reliabiliteten er et udtryk for, om vægten viser det samme hver gang, man sætter det samme lod på. Ved spørgeskemaskalaer kan reliabiliteten undersøges ved forskellige analyser såsom Kappa-statistik, test-retest eller Cronbach Alpha (1, 8). Disse test vil ikke blive uddybet her. Udlevering og administration af spørgeskemaet Et af spørgeskemaets forcer er, at det kan administreres på forskellig vis. Afhængigt af formål og målgruppe bør man gøre sig tanker om, hvorvidt spørgeskemaet skal administreres postomdelt, ved telefonisk kontakt, personlig kontakt, evt. personlig guidning gennem spørgsmålene, eller elektronisk. De primære fordele ved postomdeling og elektronisk distribuering frem for personlige kontakter er færre omkostninger, anonymitet, mulighed for større antal respondenter, større geografisk dækning og i nogen tilfælde mere præcise data. Den overskyggende ulempe ved den ikke personlige kontakt er risikoen for en lav svarprocent. En anden ulempe er den manglende kontrol med, hvem der i virkeligheden udfylder skemaet. Følgende strategier kan være med til at øge svarprocenten: Vedlæg en udførlig beskrivelse af undersøgelsens formål Lav en letforståelig vejledning til udfyldelse af spørgeskemaet Udsend spørgeskemaet op til en frihedsperiode, fx en weekend Medsend en adresseret, frankeret svarkuvert Udsend et eller flere rykkerbreve med cirka 14 dages mellemrum (2). I daglig klinisk praksis vil den hyppigst anvendte administrationsform være den personlige kontakt, hvor spørgeskemaet udleveres og introduceres af en læge eller en sygeplejerske. Denne administrationsmåde er meget fordelagtig i forhold til, at dataindsamlingen kan foregå effektivt og med høj svarprocent. Den kan umiddelbart synes omkostningsfri, men det beror ofte på en manglende synliggørelse og prioritering af de ekstra ressourcer, der anvendes. En anden fordel ved denne administrationsmåde er muligheden for, at individuelle forståelsesspørgsmål kan blive afklaret. Det er omvendt en af de væsentlige ulemper, da den personlige relation kan påvirke respondentens besvarelse (informationsbias). En anden problematik, der kan påvirke besvarelsen, er den manglende anonymitet, som kan have stor betydning pga. den magtrelation, der oftest vil være mellem personale og patient. Selve spørgeskemaet samt følgebreve og eventuel procedure for udsendelse af rykkerbreve skal, hvis der er tale om biomedicinske forsøg, godkendes i den lokale videnskabsetiske komité (www.forsk.dk/cvk). Man skal desuden søge tilladelse til oprettelse af en såkaldt databank med alle de modtagne besvarelser hos Datatilsynet (www.datatilsynet.dk). Spørgeskemaets store force er, at det kan indfange både kvantitative og kvalitative data og dermed som metode indfange vigtige begreber for sygeplejen. Det er afgørende for kvaliteten af data, at spørgeskemaet konstrueres med en professionel tilgang. Et spørgeskema, der indeholder selvkonstruerede spørgsmål rettet præcist mod det, der ønskes undersøgt, kombineret med eksisterende validerede skalaer kan udgøre et meget fint redskab til do-\n9 kumentation, udvikling og forskning i sygepleje. Et spørgeskema, der konstrueres uden indsigt i de mest elementære regler og råd, kan til gengæld medføre en række problemer. Allerede i dataindsamlingsperioden kan der opstå problemer med, at man ikke får svar på de ønskede spørgsmål, og der kan blive så store problemer i analysefasen, at en systematisk analyse ikke kan foretages. Et dårligt forarbejde med udviklingen af spørgeskemaet kan koste mange spildte arbejdstimer og være en uhensigtsmæssig udnyttelse af mange menneskers ressourcer og velvilje. Denne gennemgang af grundlæggende begreber inden for spørgeskemakonstruktion har forhåbentligt inspireret læseren til at igangsætte eller fortsætte projekter, hvor et spørgeskema udgør datakilden, og det kan anbefales at gå i gang det er en rigtig sjov og lærerig proces at arbejde med spørgeskemaer. Sygeplejelærer, SD, MPH Helle Terkildsen Maindal Sygeplejeskolen i Århus Halmstadgade Århus N LITTERATUR 1. Olesen F, Mainz J. Krav til spørgeskemaer I. Månedsskr Praktisk Lægegerning 1994; 72 (10): Norwood SL. Research strategies for advanced practice nurses. Upper Saddle River: Prentice Hall Health; Bjørner JB, Damsgaard MT, Watt T, Bech P, Rasmussen NK, Kristensen TS et al. Dansk manual til SF-36. København: Lif; Due P, Holstein B. Sense of coherence, social gruppe og helbred i en dansk befolkningsundersøgelse. Ugeskr Læger 1998; 160 (51): Fink A, Kosecoff J. How to conduct surveys. A step-by-step guide. 2 nd edition. California: Sage Publications; Olesen F, Mainz J. Krav til spørgeskemaer II. Månedsskr Praktisk Lægegerning 1994; 72 (11): Dansk Institut for Klinisk Epidemiologi. Spørgeskema til sundhed og sygelighed i Danmark med svarfordelinger. 2. udgave. København: DIKE; Bowling A. Measuring health: A review of quality of life measurements scales. 2 th ed. Buckingham: Open University Press; Abramson JH, Abramson ZH. Survey methods in community medicine, epidemiological research, programme evaluation, clinical trials. 5 th Edition. Edinburgh: Churchill Livingstone;


Små børn lærer også når de synger\nAf Lillian Redam, Pædagog\nAgi Csonka, direktør i SFI, skrev i »Små børn skal ikke bare synge – de skal også lære,« at der skal mere »fokus på læring.« Der bør »arbejdes systematisk med at stimulere børnene.« Csonka vil have mere af »noget,« men definerer ikke hvad.\nBørn lærer også når de er kede af det, og har brug for trøst. Kan de forvente at få den? Skal de gøre noget specielt for at få den, f.eks. græde højlydt, bløde eller er det nok at se trist ud?\nBørn lærer også når de spiser frokost. Er der tid til at snakke om at ens marsvin døde, at oldefar ligger på hospitalet og hvad vi legede hjemme i gården?\nBørn lærer når de skal på legepladsen. At trøjen skal på før flyverdragten er logik for større mennesker, men de har jo også været børn engang. De lærer også at klare sig selv. Men kan man forvente hjælp til at knappe bukserne eller til at komme i gang med en leg? Børn lærer hele tiden. På godt og ondt.\nSå derfor er det noget vrøvl, når politikere og nu også direktør i SFI ønsker MERE LÆRING. Tidligere talte vi om udvikling, nu taler vi om læring. Udvikling er i samklang med barnet. Udvikling sker når barnet er i stand til det og miljøet støtter op. Udviklingsbaseret pædagogik lægger vægt på barnets perspektiv, på relationen, på nærværet. At læringen bestemmes af, hvad der her og nu er meningsfuldt.\nMed »læring« menes som regel indlæring, når folk med ringe adgang til børneinstitutioners praksis udtaler sig. Selv om de stærkt benægter det. De mener at barnet skal tilføres »noget« som de mangler.\nMEN NU SKAL jeg fortælle SFI-direktøren og andre interesserede, hvordan tingene hænger sammen: Børn har ikke brug for at »lære mere,« børn har brug for at »være mere.«\nEt barn, som oplever tryghed og den nødvendige omsorg, vil helt af sig selv være nysgerrig på livet. Vil selv være interesseret i at tilegne sig viden og erfaringer om sin omverden! Så enkelt og banalt kan det siges.\nHvis børn skal være i topform når de starter i skolen, så kræver det IKKE mere indlæring i vuggestue og børnehave. Det kræver nogle ordentlige forhold for små børn. Altså først og fremmest en meget bedre normering, da det er ligegyldigt hvor dygtig du er som pædagog, hvis du alt for ofte står alene med store børnegrupper. Så bliver opsyn et mere dækkende ord end omsorg.\nOG JEG BLIVER vred, når vi beskyldes for at reagere med automatpilot og tale om »skolificering« osv, når politikere og djøf’ere taler om »læring.« Det kunne måske tænkes, at det er vores faglighed, der reagerer. At vi faktisk ved bedre. Nogle gange er en cigar faktisk bare en cigar!\nEn børnehave skal være et udviklingssted for små børneplanter. Et lille stykke himmel på jord. For at skabe det, kræves der tillid. Tillid er en forventning om, at den anden part overholder sin del af aftalen. Fagligheden er der, men den kræver bestemte vilkår for at folde sig ud. For børn skal synge, lege, danse, digte og hoppe og fnise og græde og skrige af grin. Det har de rigtig godt af!


Klovnen Raffus - Professionel underholdning for børn og andre mennesker\nSkal gæsterne, kunderne og medarbejderne underholdes, så er det Mr. Fupmager, I skal have fat på. Han får selskabet til at more sig og gæster til at snakke sammen. Med ham som underholder ved festen eller firmaarrangementet, er man sikker på en succes!\nHvem er Raffus ?\nMr. Fupmager medvirker gerne ved livets store fester og inddrager i alle sammenhænge nogle af gæsterne. Glæden for konfirmanden eller nonfirmanden over pludseligt at kunne udføre et tryllenummer for gæsterne, eller at se brudeparret blive tryllet med, vækker altid lykke hos gæsterne.\nPrivatfester og firmafester:\nShowet kan foregå under velkomstdrinken, når gæsterne lige er ankommet, eller i løbet af festen. Til firmafester, hvor kollegerne kan få en god oplevelse, der kan være med til at styrke fællesskabet omkring firmaet, kan chefen medvirke i showet og på den måde blive festens midtpunkt.\nMr. Fupmager er en meget underholdende tryllekunstner, som udbyder sin tilstedeværelse til både private og firmarelaterede arrangementer. Hans shows er morsomme og musikalske, da han både er tryllekunstner, komiker og musiker. Ikke nok med at han laver utrolige og uigennemskuelige illusioner, så fyrer han også jokes og skarpe replikker af. Han laver et meget utraditionelt show, hvor han benytter en hel del klassisk magi, men blander det sammen med sin skæve form for humor. Dette gør, at han er noget helt for sig selv.


Tømrer ved Herlev - Godt håndværk hos Jacob Jeppson ApSTømrermester Jacob Jeppson APS\tTømrer ved Herlev - Godt håndværk hos Jacob Jeppson ApS\nDin lokale tømrer i Herlev!\nMere end bare godt håndværk\nHar du brug for en tømrer til at udfører dit næste boligprojekt, så kan vi hos Tømrermester Jacob Jeppson give dig den løsning du ønsker. Kvaliteten er i højsædet, og vi sætter en ære i at levere holdbare løsninger både inde og ude. Vi er en loyal samarbejdspartner, der kommer til tiden og udfører den bestilte opgave til den aftalte pris.\nDu er i fokus hos Tømrermester Jacob Jeppson\nMed en bred erfaring inden for alle tømreropgaver, har vi udført mange varierede opgaver for både private og erhvervskunder. Med et fast netværk af samarbejdspartnere indenfor alle håndværk, kan vi løfte både store og små tømreropgaver. Vores tømrer kommer gerne med unikke og kreative løsninger til dit projekt.\nHar du en specialopgave, du ønsker at få realiseret, siger vores tømrer ikke nej til en udfordring. Vi vil i samråd med dig komme frem til den rette løsning, så du i sidste ende bliver tilfreds med det udførte arbejde. Vores tømrer kan udfører alt lige fra opsætning af køkkener, badeværelser og udskiftning af døre og vinduer. Derudover er en af vores primære arbejdsopgaver udskiftning af tag, hvor vi kan lægge netop det tag du ønsker.\nDel dine ideer med os\nGår du rundt med ideer til dit næste boligprojekt, er vores tømrere klar til at rådgive dig i unikke løsningsforslag. Vi er entusiastiske tømrere, der brænder for at give dig det du efterspørger. Vi hører til i Herlev, men kommer gerne ud i Herlev og omegn, hvis du ønsker et uforpligtende tilbud.\nDu er velkommen til at kontakte os på telefon 29 25 25 09.\nKontakt mig for et godt tilbud:\nTlf.: 29 25 25 09


CONNECT Denmark - AI drevet SaaS løsning øger effektivitet og kvalitet i undervisningen (Grundskolen), KBH - Springboard , ,\nAI drevet SaaS løsning øger effektivitet og kvalitet i undervisningen (Grundskolen), KBH - Springboard\nDJØF, kl 14:00 til 17:00 pa Gothersgade 133, 1123 København K\n- Go-to market strategi\n- Kritiske succesfaktorer\nUddannelsesinstitutioner har i dag et stort problem når der opstår behov for at tilkalde vikarer – dette er udgangspunktet for virksomhedens mission og fornemmeste opgave: at innovere vikarprocessen samt højne resultatet af vikarernes undervisning.\nSkolerne bruger i dag gennemsnitlig 1,5 time dagligt på vikarplanlægning. Virksomhedens cloud-baserede software som benytter kunstig intelligens og integrerer med KMD og Tabulex, løser dette på 5 min.\nVed akut sygemelding er lærerne på folkeskolerne i dag ikke nødsaget til at tilkendegive hvad der skal undervises i den pågældende klasse/time, lige såvel som man ikke skal dele undervisningsmateriale. Derved opstår problemet, at undervisningen ender med rundboldturnering i skolegården, eller Benny’s badekar på fjernsynet i klasselokalet. Med virksomhedens løsning kan lærere og skole uploade undervisningsmateriale, således vikaren er bedre klædt på til undervisningen.\nVirksomhedens produkt drives som SaaS, hvilket betyder at virksomheden leverer software til folkeskoler og øvrige institutioner.\nSoftwaren afhjælper dagligdagens problemstillinger i forbindelse med vikar administration. Normalvis foregår planlægning og administration af vikarer manuelt ved hjælp af blyant og papir. Processen har typisk taget mellem én og halvanden time dagligt. Ved at benytte virksomhedens software, kan processen reduceres helt ned til 5-15 minutter.\nYdermere har virksomheden demokratiseret måden vikar undervisningen forløber sig. Dette ved at skabe en markedsplads, for alle skoler imellem, hvor lærer og andre kompetente fagfolk, har mulighed for at dele undervisningsmateriale skræddersyet til vikarer.\nProduktet er en cloud baseret software, der benytter kunstig intelligens. Virksomheden automatiserer vikarplanlægningen hos danske og europæiske folkeskoler, og højner kvaliteten herom. Derved frigives der en masse tid og ressourcer, samt kvaliteten af undervisningen er forbedres.\nVirksomhedens forretningsmodel er baseret på månedlige abonnements-betalende kunder.\nFolkeskoler og daginstitutioner\nI Danmark alene findes der 1.700 folkeskoler og 2.500 dagsinstitutioner\nTabulex, KMD, Substy, Docendo\nVirksomheden forventer en omsætning i 2020 på k. 30 millioner svarende til cirka 1.100 kunder.\nVirksomheden har ambitioner om at skalere internationalt.\nA er CEO/medejer/founder, er 26 år og har tidligere været medejer af Ageras\nB er CSO/medejer/founder, er 23 år og har tidligere været partnerkonsulent i Ageras.\nC er CTO/medejer/founder, er x år og har tidligere været medejer af Ageras.\nD er CFO/medejer/founder, er 30 år og har tidligere været medejer af Ageras.\nForuden ovenstående har virksomheden ansat en fuldtids programmør, og en praktikant med speciale indenfor marketing.\nVirksomhedens bestyrelse består af de 4 ejere. Et 5 bestyrelsesmedlem, der kan bibringe know-how, strategiske beslutninger, og besidder et godt netværk kunne være interessant.\nVirksomheden er finansieret via kapital fra de fire ejere. Selskabet kan finansierer sig selv, men væksten afhænger af ekstern kapital. Jo hurtigere og mere kapital der bliver tilført, jo hurtigere vil væksten gå.\nVirksomheden har mulighed for at skaffe penge til drift og udvikling fra ejerkredsen, bank eller eksterne investorer.\nVirksomheden har færdigudviklet og lanceret en MVP. Næste stadie, som indeholde tilføjelser og rettelser af produktet er nu påbegyndt. Her er der tale om integration med OPUS (KMD’s lønprogram), og udvikling af cloud storen, hvor lærerne etc. har mulighed for at uploade undervisningen materiale.\nForretningsmodel og prissætning\n- Hvad er de(n) optimale forretningsmodel(ler) og hvad skal løsningen prissættes?\nGo-to market strategi\n- Salg til kommuner, segmentering, salgsargumenter, hvem er den vigtigste kunde/interessent (betaler eller bruger)?\n- Timing, partnerskaber, andet\n-Hvad er afgørende for at skabe en succesfuld virksomhed


Asus Zenfone 8 Anmeldelser - alaTest.dk\nalaTest har samlet og analyseret 34 anmeldelser fra magasiner og hjemmesider. Folk kan virkelig godt lide skærmen. Også brugervenligheden imponerer, men mange er mindre positive med hensyn til størrelsen.\nbærbar, præstation, design, brugervenlighed, skærm\nVi analyserede bruger- og ekspertratings, produktalder og andre faktorer. Sammenlignet med andre Mobiltelefoner får Asus Zenfone 8 en samlet alaScore™ på 98/100 = Fremragende kvalitet.\nBluecity.dk Asus Zenfone 7 Pro ZS671KS 256GB\nASUS Zenfone 7 Pro ZS671KS 256GB 4238 kr TIL BUTIK Bluecity.dk Asus Zenfone 7 Pro 5G 256GB Black\nASUS Zenfone 7 Pro 5G 256GB Black 4438 kr TIL BUTIK Bluecity.dk Asus Zenfone 3 Max (Dual-Sim) 32GB Hvid/Sølv\nAsus Zenfone 3 Max (Dual-Sim) 32GB Hvid/Sølv 738 kr TIL BUTIK Bluecity.dk Asus Zenfone 3 Max (ZC520TL) 32GB Hvid/Sølv\nAsus Zenfone 3 Max (ZC520TL) 32GB Hvid/Sølv 838 kr TIL BUTIK Bluecity.dk Asus Zenfone 6 64GB Sort\nASUS Zenfone 6 64GB Sort 4038 kr TIL BUTIK Bluecity.dk Asus ROG Phone 3 5G (ZS661KS) 256GB / 8GB RAM Sort\nAsus ROG Phone 3 5G (ZS661KS) 256GB / 8GB RAM Sort 4038 kr TIL BUTIK


Ikonisk kæmpetrold fylder 75 år - gemmer på vigtig historie om Næstved | TV2 ØST\n22. dec 2019, kl. 15:57\nIkonisk kæmpetrold fylder 75 år - gemmer på vigtig historie om Næstved\nFolkefest omkring Fladså-Trolden foran Næstved Rådhus angiveligt under befrielsen i maj 1945. Foto: Privatfoto.\nUnder Anden Verdenskrig blev skulpturen af Fladså-Trolden afsløret foran Næstved Rådhus. Nu fortæller den en vigtig historie om byen.\nDen har været centrum for folkefesten under Danmarks befrielse i maj 1945, adskillige studenterfester og kulissen til nygifte pars bryllupsbilleder, der havde sagt ja til hinanden på rådhuset.\nquote Den er blevet et symbol på Næstved\nTobias Reinel, arkivar hos Næstved Arkiverne\nPå en grå decemberdag ser skulpturen af Fladså-Trolden foran Næstved Rådhus måske ikke ud af særlig meget, mens folk trasker forbi for at købe de sidste julegaver.\nMen skulpturen gemmer på en vigtig historie om byen.\nDen 22. december 2019 er det 75 år siden, at Fladså-Trolden blev afsløret foran Næstved Rådhus. Her var cirka 200 tilskuere ifølge Næstved Tidende mødt op for at se Fensmark-kunstneren Arne Bangs værk afsløret.\nFlere af byrådets medlemmer, bestyrelsen for Næstved Turistforening og dem, der havde doneret til skulpturens opførelse, var også med ved afsløringen af skulpturen den 22. december 1944.\nMed en højde på fem meter var den ved afsløringen Danmarks største enkeltskulptur. Faktisk betyder trolden noget helt særligt for byen og selve Munkebakken, der er en af Næstveds byparker og ligger lige overfor banegården.\n- Mange forbinder trolden med den meget kendte myte om, hvordan Munkebakken blev til, siger Tobias Reinel, arkivar hos Næstved Arkiverne.\nGlade studenter ved trolden i 1947. Foto: Privatfoto.\nIfølge myten blev trolden sur over kirkeklokkerne i området, tog sin sæk med en masse sand i på ryggen og drog afsted.\n- I en variant af myterne kom trolden ind på en kro, hvor en nisse stak hul i sækken, så sandt dryssede ud på vejen, og det har skabt sandbakkerne ind mod Næstved. Da trolden fandt ud af det, blev han rasende og kastede resten af sækken med sandet ind mod Næstved, og det har efter sigende skabt Munkebakken, fortæller Tobias Reinel og fortsætter:\n- En anden myte beskriver, at da solen stod, blev trolden forstenet, og det er derfor, at han er portrætteret med armene oppe foran ansigtet, som man kender det fra andre troldemyter.\nSkulpturen af trolden er ifølge Tobias Reinel vigtig for byen, fordi trolde skulpturen giver lokalområdet en identitet.\n- Det er en skabelsesmyte, og det kan man godt lide i lokalområdet, når man har noget at knytte området til – og det er en rigtig fin historie at fortælle, siger han.\nHistorisk restaurant renoveres efter brand - åbner i marts\nDen høje skulptur foran rådhuset har desuden været centrum for store begivenheder i mange menneskernes liv.\nI maj 1945 var der i forbindelse med Danmarks befrielse folkefest omkring trolden foran Næstved Rådhus, mens studenter og studiner gennem årene har fejret deres huer med en dans rundt om kæmpen.\n- Skulpturen er centrum for de store fejringer.\n- Den er blevet et symbol på Næstved. Der er en grund til, den blev lavet fem meter høj, i beton og med store muskler - det kan man lægge i, hvad man vil. Men fordi den blev opført under Anden Verdenskrig, hvor Danmark var underlagt en fremmed besættelsesmagt og måske ikke følte sig særlig stor, så har den været vigtig og måske været en lille form for modstand ved at vise, at man stadig var stor i lokalområdet, Tobias Reinel.\nSkulpturen var ifølge Næstved Arkiverne en gave fra Næstved Kunstforening og Næstved Turistforening, der blandt andet fik støtte fra Carlsbergfondet.\nMidt i Næstved ligger Munkebakken, her står statuen Fladså-Trolden. Foto: Søren Steffen/Ritzau Scanpix


funktion | Gyldendal - Den Store Danske\nLink til "funktion"\nfunktion, matematisk grundbegreb, som i dag er synonymt med begrebet afbildning. En funktion eller en afbildning f : A↷B er en regel eller forskrift, der til ethvert element x i definitionsmængden A bestemmer et entydigt element y i mængden B; man udtrykker dette ved at skrive y = f (x). Når B er mængden af reelle eller komplekse tal, bruger man oftere ordet funktion end afbildning, og man taler om en reel eller kompleks funktion på A. Hvis A er en delmængde af Rn eller Cn, taler man om en funktion af n reelle eller komplekse variable. Fx er arealet af et rektangel en funktion af to reelle variable, nemlig produktet af længde og bredde. Når A er et funktionsrum, kalder man ofte f : A↷R en funktional, og hvis både A og B er funktionsrum, kaldes f en operator.\nOrdet funktion kommer af latin functio 'udførelse, forretning', af fungi 'udføre, fuldende'\nGrækeren Ptolemaios' kordetavle kan opfattes som en tabel over længden af korden som funktion af buen i en cirkel. Begrebet funktion blev dog først indført i slutningen af 1600-t., bl.a. af Leibniz, som betegnelse for en størrelse, der varierer fra punkt til punkt på en kurve. Ordet opnåede en central status i Eulers hovedværk Introductio in analysin infinitorum fra 1748, hvor han definerede: "En funktion af en variabel størrelse er et analytisk udtryk, som på en eller anden måde er sammensat af denne variable størrelse og af tal eller konstante størrelser". For Euler var et analytisk udtryk en formel, der involverer de elementære regneoperationer +,−,∙,/ samt roduddragning. Euler tillod også regning med uendelige summer og produkter, og de elementære funktioner kunne indgå i regneudtrykkene. Det moderne funktionsbegreb, hvor forskriften ikke behøver at være et regneudtryk, skyldes bl.a. Dirichlet, som i sin afhandling om Fourierrækkers konvergens fra 1829 betragtede funktionen, der har værdien 1, når den variable er rational, og ellers værdien 0.\ngiver en systematisk behandling af klasser af funktioner ud fra forskellige overordnede betragtninger, se fx reel og kompleks analyse; desuden studeres konkrete funktioner.\nEn funktion y = f (x) kaldes implicit given, hvis den er løsning til en ligning F (x,y) = 0, hvor F er en funktion af to variable, altså hvis F (x,f (x)) = 0. Implicit givne funktioner, hvor F er et polynomium, kaldes algebraiske. Fx er\nen algebraisk funktion, som er løsning til x2+y2−1 = 0. Som reel funktion er den kun defineret på intervallet [−1,1], men som kompleks funktion kan den defineres for alle komplekse tal, idet der for hvert x må foretages et valg af en af de to komplekse kvadratrødder, medmindre man opererer med funktioner med flere værdier i hvert punkt; det gør man ofte i kompleks analyse, selvom det ikke harmonerer med det moderne funktionsbegreb i streng forstand. En matematisk tilfredsstillende formulering opnås ved at betragte funktionen på en Riemannflade. I eksemplet var det muligt at angive funktionen eksplicit ved løsningsformlen for en ligning af anden grad, men noget tilsvarende er ikke muligt for vilkårlige algebraiske funktioner, se algebraisk ligning.\nFunktioner, der ikke er algebraiske, kaldes transcendente.\nDe algebraiske funktioner, logaritme- og eksponentialfunktionerne, de trigonometriske og de cirkulære funktioner samt funktioner, der kan udtrykkes ved algebraiske operationer, roduddragning og sammensætning af de nævnte funktioner, kaldes elementære. Således er de hyperbolske funktioner og area-funktionerne elementære.\nUd over de elementære funktioner findes en række vigtige funktioner, som spiller en stor rolle i matematikkens anvendelser. De udmærker sig ofte ved at være løsninger til vigtige differentialligninger og kaldes under et for specielle funktioner. Blandt de vigtigste specielle funktioner kan nævnes Bessel-funktioner, elliptiske funktioner, gammafunktionen og hypergeometriske funktioner.\nChristian Berg: funktion i Den Store Danske, Gyldendal. Hentet 1. april 2020 fra http://denstoredanske.dk/index.php?sideId=80769\nAntal visninger8234 besøg


utils prefix normal JERNESALT - krig\nDanmark er igen i krig, idet Folketinget i bem�rkelsesv�rdig enighed har besluttet at deltage i den luftkrig mod Libyen og den libyske leder Moammar Gaddafi som FN's Sikkerhedsr�d gav sin specielle legitimitet og som bl.a. derfor kunne bakkes op af Den Arabiske Liga.\nDanmark deltager med ni F16-fly der allerede p� f� dage har bombet milit�re m�l i Libyen adskillige gange. Dette trods alt beskedne bidrag m� betragtes som en helt logisk konsekvens af VK'regeringens aktivistiske udenrigspolitik som Anders Fogh Rasmussen indf�rte og som i sin tid bet�d deltagelse i krigen mod Iraks Saddam Hussein og hans masse�del�ggelsestrussel. Det bem�rkelsesv�rdige er imidlertid at krigen mod Libyen har kunnet samle alle folketingets partier, fra Enhedslisten, SF og Radikale Venstre i den ene ende af spektret til Liberal Alliance og Dansk Folkeparti i den anden ende.\nDet internationale samfunds indgriben - med USA, Frankrig og Storbritannien i spidsen, med FN's sikkerhedsr�d og Den Arabiske Liga i ryggen - forhindrede i sidste �jeblik Gaddafis tilbageerobring af de dele af landet som opr�rerne eller frihedsk�mperne havde vundet. Opr�rerne har f�et frustrationerne vendt til nyt h�b og p� f� dage ogs� f�et vendt krigslykken, men b�de milit�rt og civil-organisatoriske er de s� svage i forhold til Gaddafi, at slutresultatet - is�r hvad ang�r hovedstaden Tripoli - er uvist og formentlig vil st� hen i det uvisse i lang tid.\nOpr�ret i Libyen m�, som p�peget i artiklen 21.3., ses som del af de unge araberes opr�r mod de undertrykkende enev�ldige herskere i hele Nordafrika og Mellem�sten og derfor som led i hele den forandrings- eller forvandlingsproces som er en f�lge af b�de den ophobede sociale utilfredshed og det dybe h�b om mere frihed og en bedre fremtid. Den er dermed overordnet set ogs� et led i den krig der f�res i Afghanistan og de indre konflikter der findes i Irak, Iran, Yemen og Algier samt Egypten. Alle steder spiller den sociale uro en stor rolle ved siden af de politiske, ideologiske og religi�se mods�tninger. Men i sidste ende er konflikterne retteligt at forst�s som et h�b om demokratisering og sekularisering som grundlag for fred og fremskridt og dermed som om et mere eller mindre universelt h�b som helt konkret er inspireret af den vestlige kultur og de sidste �rtiers ulykkelige sammenst�d mellem vestlig og islamisk kultur.\nKonflikterne stiller imidlertid vestmagterne over for store dilemmaer. For p� den ene side �nsker ingen med sund realpolitisk sans at regionen bliver fuldst�ndigt destabiliseret af opr�r og forandringer, der kun kan g�re situationen v�rre og �bne for decideret islamisme. P� den anden side er vestmagterne qua selve deres demokratiske og humanistiske grundindstilling forpligtet til i en eller anden udstr�kning at st�tte genuine og seri�se frihedsbev�gelser og samtidigt bidrage til sociale og �konomiske reformer der kan g�re landene attraktive for deres egne borgere s� de ikke foretr�kker at emigrere eller flygte.\nHele dette dilemma mellem realpolitik og idealpolitik ses ekstra tydeligt i netop Libyen, fordi dette land i �rtier har v�ret ledet af en brutal og til det latterlige uberegnelig diktator, der med rette er blevet betragtet som en af bagm�ndene bag den internationale terrorisme. Ikke destomindre var han s� durkdreven at han ved en enkelt 'afbigt' havde stort held til at indynde sig blandt Vestens mere eller mindre naive ledere og til sidst opn� at blive betragtet som "Vestens bedste fjende". Alle husker ikke alene mange billeder af en selvsikker og arrogant milit�rdiktator der ofte spillede beskeden og asketisk beduin i sit telt, men ogs� billederne af de mange vestlige statschefer der pludseligt flokkedes smilende omkring ham. Hovedmandens arrogance slipper ham n�ppe f�r han eventuelt tages til fange som en forsm�deligt slagen oberst. Men de andres smil har borte taget.\nFra starten har krigen mod Gaddafi v�ret f�rt uden en klar strategi. Mandatet fra FN's Sikkerhedsr�d taler f�rst og fremmest om at kontrollere luftrummet over Libyen for at sk�ne civilbefolkningen mod Gaddafis overgreb. Mandatet tillader angreb p� Gaddafis milit�re udstyr og installationer, men ikke en direkte st�tte til de libyske opr�rere gennem inds�ttelse af landsoldater eller forsyninger med moderne v�ben. Luftbombardementerne har imidlertid v�ret vedholdende til den dag i dag og har faktisk gjort det muligt for opr�rerne at genvinde tabte positioner. Sidst meldes Gaddafis f�deby Sirte generobret. Men dette rejser netop tvivl om strategien. Koalitionen - inklusive den danske udenrigsminister - bedyrer at form�let med Nato-aktionen er at beskytte den libyske civilbefolkning og ikke at deltage i en libysk borgerkrig.\nDe tidligere udenrigsministre Mogens Lykketoft (S) og Uffe Ellemann-Jensen (V) har s�et tvivl om det reelle m�l for Vestens milit�re indsats i Libyen. De vurderer, at m�let er at v�lte Gaddafi, selvom folketingsbeslutningen garanterer det stik modsatte, skriver Berlingske. Mogens Lykketoft antyder endog, at l�ftet om at det milit�re m�l ikke er regimeskifte blot er "noget man siger", mens realiteterne er nogle andre: "Der er faktisk ikke nogen mulighed for at beskytte de civile i Libyen, f�r vi er helt af med Gaddafi."\nDen uklare strategi h�nger sammen med uenigheden i Nato om aktionen. S�rligt har Tyrkiet og Tyskland v�ret bet�nkelige. Tyrkiet bryder sig som islamisk land forst�eligt nok ikke om vestlige landes angreb p� det islamiske Libyen, selvom man godtager hensynet til den libyske civilbefolkning. Og man bryder sig i�vrigt heller ikke om Natos' danske generalsekret�r. Tyskland holder sig meget bevidst uden for enhver milit�r aktion, men m� h�re for det. Talsm�nd for de libyske opr�rere forst�r ikke vestlig t�ven, og den franske filosof Bernard-Henri Levy kalder den tyske udenrigsminister Guido Westerwelle for en katastrofe (hvad han er af flere grunde, ogs� for sit parti!). Levy har selv aktivt grebet ind i Libyen-sagen ved at arrangere et m�de i Elys�epal�et mellem den franske pr�sident Sarkozy og tre repr�sentanter for de libyske opr�rere i Benghazi - med det resultat at denne m�ske eneste organiserede fl�j af opr�rsbev�gelsen uofficielt fik en slags anerkendelse som samtalepartner.\nMen problemet er netop at opr�rerne i det store og hele er d�rligt organiserede, reelt splittet op i mange grupperinger og desuden er uerfarne hvad ang�r b�de milit�rv�sen og institutionel politik. Opr�rerne og flertallet af borgere og politikere i Vesten �nsker af b�de humanistiske og politiske grunde Gaddafi fjernet, men man v�d ikke hvad man f�r i stedet. Umiddelbart risikerer man at se en decideret borgerkrig blive udl�st - og det ville v�re ulykkeligt for b�de den almindelige libyske civilbefolkning og for landets muligheder for at f� opbygget et nogenlunde stabilt civilsamfund der kan f� tingene og ikke mindst produktionen til at fungere.\nDen danske udenrigsminister og regering kan nok s� meget sige at de skelner skarpt mellem Nato-koalitionens sikring af luftherred�mmet over Libyen og indgriben i den politiske magtkamp p� jorden. Men disse ting kan i den sidste ende ikke adskilles i praksis. Og derfor bliver man n�dt til at forholde sig til realiteterne.\nI en debat i Deadline 22.30 den 26.3. med Nynne Bjerre som v�rt og med deltagelse af tre forskellige eksperter (Kresten Schultz-J�rgensen, Hanne J�rndrup og Timme Bisgaard Munk) rejstes sp�rgsm�let om vi overhovedet kan stole p� medierne og forsvarets egne komunikationsfolk. Det mente alle, selvom de ikke lagde skjul p� at vestlige medier er part i sagen. Alligevel fandt de prim�rt det danske forsvars formidling af de selekterede oplysninger for sober; en kaldte den endda fremragende. Men alle var ogs� enige om at sagen i dette tilf�lde - i mods�tning til Irak-krigen - var nem i og med at alle partier og de fleste danskere g�r ind for engagementet i Libyen.\nSamtidigt var alle r�rende enige om at krig er af det onde, og de fandt det vel at m�rke ikke n�dvendigt p� nogensomhelst m�de at nuancere dette billede og fx skelne mellem retf�rdig og uretf�rdig krig s�ledes som allerede Cicero og Augustin gjorde. Erobringskrig defineres fra gammel tid som uretf�rdig, mens en uretf�rdig handling fra modpartens side (alts� erobring) retf�rdigg�r en krig som reaktion. Form�let med den retf�rdige krig skal imidlertid altid v�re at genoprette freden. Brugt p� krigen i Libyen m�tte dette da berettige til at sige, at krig mod Gadaffi m� kaldes retf�rdig og fuldt forsvarlig, fordi dens m�l er at forhindre overgreb og genoprette freden p� nye betingelser. Derimod tjener det ikke noget form�l at kalde krigen mod Gadaffi for ond.\nDebatt�rerne gav imidlertid ikke slip p� opfattelsen af krig som ond s� at sige pr. definition, og ingen af dem kom heller ind p� sp�rgsm�let om hvor det onde kommer fra, sk�nt det turde v�re temmeligt meningsl�st at kalde krig for ond pr. definition uden at besk�ftige sig med hvordan det onde skal forst�s i sit v�sen og sin oprindelse.\nMen som bekendt er det blandt alle biologiens v�sener kun mennesket der kan v�re ondt, for dyrene f�lger jo kun deres natur eller instinkt for at skaffe sig f�de til overlevelse - og det kan man d�rligt kalde ondt. Mennesket derimod er kendetegnet ved gennem sine viljeshandlinger i hvert fald delvist at kunne g� ud over sin natur og sine instinkter i og med at dets bevidsthed giver det valgmuligheder. Det onde kommer med andre ord f�rst ind i biologien i det �jeblik bevidstheden som emergent f�nomen dukker op, bryder den ellers ubrydelige naturlige determinisme og skaber det vi kalder 'kultur', 'historie' og 'kulturhistorie'. Hvad det frie menneske v�lger, beh�ver imidlertid ikke givetvis v�re af det gode. Mennesket er faktisk i kraft af sin bevidsthed blevet i stand til ensidigt at forf�lge magtm�ssige m�l p� en s�dan radikal og systematisk m�de at det tilsides�tter hensynet til andre mennesker, deres eksistens og deres udfoldelse.\nKrig bliver i s�danne tilf�lde at forst� som menneskelige grupperingers m�de at udvide deres magt og territorier p� - uden hensyn til andre grupperingers eller individers interesser og livsmuligheder. Krig bliver her med den preussiske officer og filosof Clausewitz' ord her virkelig "politik med andre midler". Sker erobringstogterne ligefrem med det form�l for �je at udrydde andre folkeslag, racer eller religionstilh�ngere er de �benlyst en sk�ndsel. Og de mennesker det g�r ud over har en helt naturlig ret til at s�tte sig til modv�rge. Eksempelvis var Nazitysklands overfald p� vesteurop�iske og �steurop�iske stater i 1939 og frem en ubetinget uretf�rdig krig, dvs en forbrydelse, mens modstanden mod den - b�de den erkl�rede legale fra Storbritannien og USA og den illegale i de besatte lande - var retf�rdig - og alts� af det gode.\nP� denne m�de at skelne mellem retf�rdig og uretf�rdig krig er fuldst�ndigt afg�rende for en bed�mmelse af enhver krig, og derfor ogs� for bed�mmelse af den igangv�rende krig mod Gaddafi. At indlade sig p� retf�rdig krig udelukker aldrig de normale politiske eller diplomatiske midler. Tv�rtimod. Men s�dan ser alle mennesker ikke p� det, for mange fastholder opfattelsen af krig som v�rende ond pr. definition og dermed ogs� en helt utopisk forestilling om fred som en naturlig tilstand p� jorden.\nPolitiken (ved Olav Hergel) kunne 27.3.11. morsomt berette om udbruddet af en krig p� den danske venstrefl�j der udsprang af det faktum at Enhedslisten i Folketinget sagde ja til krig mod Libyen. Det fik folk p� venstrefl�jen til at mene at Enhedslisten har beg�et forr�deri mod klassekampen og stillet sig p� imperialisternes side! Kritikerne indkaldte til storm�de i Verdenskulturcentret p� N�rre Alle i K�benhavn, hvor unge med sovjetstjerner i kasketten og �ldre med 'Nej til atomkraft', 'Free Tibet' og 'Ja til Christiana' i reversen, gav udtryk for den opfattelse at CNN, DR og Politiken er en del af en imperialistisk mediemaskine der st�tter de imperialistiske stormagter som er ude i et imperialistisk korstog der ikke handler om andet end olie. Enhedslisten stemte ikke kun ja til bomber og kanoner, men gik sammen med fjenderne af klassekampen og den internationale solidaritet, hed det.\nP� Modkrafts hjemmeside formulerede en blogger meget rammende det yderst forenklede synspunkt: "En stemme for Enhedslisten er en stemme for krig". Sagen er i hans �jne "et utroligt simpelt sp�rgsm�l! Muligvis det simpleste, venstrefl�jen nogensinde kan blive udsat for: Ja eller nej til imperialistisk krig."\nP� m�det kunne en 63-�rig kvinde melde ud at "Det er lang tid siden jeg er blevet s� rystet som da jeg h�rte, at Enhedslisten havde stemt ja. Jeg troede faktisk at de stod for ikke-krig, og at vi k�mper mod imperialisme. Det synes jeg ikke, jeg kan m�rke mere." Og en 26-�rig kvinde var slet ikke sikker p� at man kan kalde de libyske opr�rere for reelle opr�rere. "For de bejler jo til de imperialistiske supermagter...." Hun havde foretrukket en m�gling af den art Den Afrikanske Union og eller lande som Venezuela med Hugo Chaves i spidsen tilb�d.\nMen ikke nok med det. Enhedslistens politiske leder Johanne Schmidt-Nielsen modtog ikke mindre end 340 indsigelser p� sin Facebookside og er blevet udsat for en personlig sm�dekampagne.\nN�gternt set m� man kalde det et objektivt fremskridt at ogs� Enhedslisten nu bev�ger sig et p�nt stykke ind p� den realpolitiske vej - som SF under Villy S�vndal forl�ngst har gjort. Men reaktionerne fra de rene idealister eller utopister er ikke overraskende. Man accepterer blandt disse renlivede socialister og anti-imperialister ikke realpolitik eller en realistisk menneske- og kulturopfattelse overhovedet. Man dr�mmer om evig fred, evig lighed, evig tryghed - som if�lge psykiateren Anthony Storr kun findes to steder: i moders liv og i graven. Eller sagt p� en anden m�de - med henvisning til den fundamentale mytiske fort�lling om 'Syndefaldet':\nKulturen begynder med bevidsthedens opdukken som emergent f�nomen i biologien - og denne opdukken betyder �n gang for alle at mennesket er blevet frit i betydningen i stand til at v�lge mellem forskellige muligheder. Og dermed er den fred og tryghed der findes i moders liv og i de fleste tilf�lde forts�tter nogenlunde sikkert gennem barndommen ikke l�ngere hele livet, men en del af livet der m� finde sig i konkurrencen fra alt det der kommer ind under initiativ, nysgerrighed, eksperimenteren, gr�nseoverskridelse, konkurrence og transcendens.\nEn helt besynderlig naivitet kunne en gammel erfaren historiker som S�ren M�rch l�gge for dagen i Politiken 26.3.11. da han p�stod at angrebet p� Libyen er den rene parodi, og at Danmark er havnet i en hovedl�s militarisme, der i virkeligheden d�kker over manglende evne til at l�se de uoverskuelige indrepolitiske problemer med bl.a. integration, folkeskoler, hospitaler, landbrug, udkantsomr�der, ejendomsbeskatning, forurening, skilsmisser, ensomhed, statskirke og sekularisering. "Bliv selv ved", l�d hans opfordring, for som man kan se at der ingen gr�nser for ul�ste problemer der kunne fors�ges skudt ind under afledningsman�vren 'krigen mod Gadaffi'.\nHvordan kan dette g� til sp�rger M�rck, der i fors�get p� at finde et svar ogs� tyer til forklaringer som mobiliseringen af islamfobien og fremmedfjendskheden eller til behovet for at finde en ny begrundelse for opretholdelsen af et milit�rv�sen der var blevet overfl�digt efter den kolde krigs afslutning. Det f�rte s� til den nye aktivistiske udenrigspolitik.\nDet er sj�ldent, meget sj�ldent, at se en s� lang r�kke overtr�delser af retorikeren Chr. Kocks regler for god og relevant argumentation, som nyligt blev gennemg�et her p� siderne - jf. artiklen Politikernes uskikke. Ja, man kan roligt h�vde at M�rchs indl�g er et m�nstereksempel p� en prim�rproces-metode der best�r i at f� et f�nomen eller en person gjort ond ved blot at remse alle mulige onde ting og sager op i �t og samme �ndedrag som man n�vner det p�g�ldende f�nomen - jf. De psykiske prim�rprocesser. Der sker p� primitiv vis en automatisk identifikation ud fra tilf�ldige lighedstr�k som er helt uholdbar ud fra en nuanceret realopfattelse. S�ren M�rch overg�r endda sig selv ved at k�de alt sammen under det i mange menneskers �ren f�leste begreb af alle 'militarismen'.\nVed militarisme forst�r M�rch angiveligt "den misforst�else at det er muligt at l�se problemer - politiske, �konomiske, sociale, kulturelle - ved hj�lp af milit�r voldsanvendelse. Det kan ikke lade sig g�re, s� derfor udvikler militarismen sig p� den m�de at den f�rste uoverlagte milit�re aktion n�dvendigvis m� bliver efterfulgt af en n�ste med det form�l at aflede opm�rksomheden fra den forriges fiasko....."\nM�rch angiver af gode grunde ikke nogen kilde til denne definition, for den er helt igennem hans egen private, der afspejler det absolutte synspunkt at krig under alle oms�ndigheder er af det onde. Men Nationalencyklop�dien giver en lidt mere nuanceret og brugbar definition ved at forklare at militarisme dels er en tilstand hvor krig og truslen om milit�r magtanvendelse er tillagt den h�jeste prioritet i statens forf�lgelse af dens politiske m�l, dels en holdning der forherliger krig og milit�re v�rdier som disciplin, hierarki, enhed, patriotisme og uniformering. Og det tilf�jes at militirarisme netop tildeler de v�bnede styrker den dominerende rolle over de civilie myndigheder og anser det for gavnligt at de milit�re v�rdier og dyder gennemtr�nger hele samfundet. Historiske eksempler er bl.a. Sparta i antikken og Nazityskland i 1930'erne.\nAlts� en helt anden snak der p� et par sekunder kan overbevise enhver der har fulgt med i den danske debat om dansk krigsdeltagelse i nyeste tid om, at det er fuldst�ndigt meningsl�st at postulere at Danmark skulle v�re havnet i en hovedl�s militarisme der kun d�kker over uform�enheden til at l�se indenrigspolitiske problemer. For sagen er jo at alle de n�vnte og i mange tilf�lde alvorlige indenrigspolitiske problemer aldeles ikke er taget af bordet i den politiske debat og igangv�rende valgkamp, og at deltagelsen i krigen mod Gaddafi aldeles ikke er udtryk for nogetsomhelst fors�g p� at prioritere krigen over andre politiske m�l eller forherlige krig og milit�re v�rdier. Den er derimod fors�g p� at drage de logiske konsekvenser af at Danmark er en del af et internationalt samfund hvor det er umuligt for det enkelte land at leve i isolation som om verden udenom ikke kommer os ved og hvis udvikling ikke har nogen indflydelse p� vore egne forhold.\nKrigen mod Libyens Gaddaffi har n�jagtig samme karakter som krigen mod Iraks Saddam Hussein eller Talibans Afghanistan, nemlig sammen med de �vrige frie og demokratiske vestlige lande at fors�ge at d�mme op for den undertrykkelse af muslimske befolkninger som f�rer s�vel flygtningstr�mme som terrorisme til vore breddegrader. Krigene er med andre ord ikke det fjerneste besl�gtet med militarisme, men har tv�rtimod som m�l at modvirke udbredelsen af militarisme i primitiveste form, herunder ogs� den der er direkte forbundet med ekstremisme og terrorisme.\nDe vestlige landes krige de sidste to �rtier (inklusive den i Irak) har med andre ord v�ret i enhver henseende retf�rdige krige der ikke alene har tjent det form�l at forhindre kyniske diktatorer og islamistiske ekstremister i at undertrykke deres egne befolkninger men ogs� at forhindre og forebygge international terrorisme. Det har i intet tilf�lde noget med islamofobi eller xenofobi at g�re, men er realpolitisk dikteret af det simple forhold at truslerne mod de vestlige demokratiers opretholdelse af deres suver�nitet, frihed og sekularisering af flere forskellige grunde i dag vitterligt kommer fra islamistisk ekstremisme og ikke fra socialistisk (kommunistisk) ekstremisme.\nKun hvis man ser bort fra disse forhold af s�vel storpolitisk som kulturkampsm�ssig art, falder man i naivitetens gr�ft og fortolker fornuftig og rimelig eksistenskamp som udtryk for militarisme.\nKrig som s�dan har v�ret en del af kulturhistorien alle dage, fordi den er udtryk for en aggressivitetsdrift, et magtbeg�r og en trang til gr�nsespr�ngning og transcendens som er mennesket iboende og ikke kan fjernes fra menneskelivet eller kulturlivet uden at dette mister alle sine menneskelige tr�k, sin dynamik og sine mods�tninger.\nKrig er bestemt ikke at regne for konstruktiv, retf�rdig eller hensigtsm�ssig i alle forhold. Tv�rtimod. Den b�r derfor altid s�ges undg�et eller minimeret til det mindst mulige. Men det m� betragtes som en illusion eller utopi at tro at den nogensinde kan undg�es. For dette ville v�re ensbetydende med etableringen af det fuldkomne samfund, netop alle utopiske t�nkeres og naive dr�mmeres h�b.\nHvad skal vi med v�rdikamp (31.3.11.)\n�vrige relevante artikler p� Jernesalt:\nGaddafi st�r stadig for fald (21.3.11.)\nGaddafi st�r for fald (28.2.11.)\nAt v�re egypter p� revolutionsdagen 11.2.11. (12.2.11.)\nAt v�re revolution�r - apropos opr�ret i Egypten (31.1.11.)\nStatus over �ret 2010 (31.12.10.)\nIrakkrigens begrundelse - en strid om kejserens sk�g (6.10.08.)\nFred og fare - if�lge Sven Burmester (19.7.07.)\nMellem�stlig destruktivitet (18.6.07.)\nDet alt�del�ggende pal�stinensiske had (25.5.07.)\nNye Mellem�st-strategier (02.5.07.)\nHellig krig eller hellig �nd? (26.2.06.)\nReligi�se f�lelser ikke uantastelige oplysningen beror tv�rtimod p� antastelsen (6.2.06.)\nMuslimerne m� g�re op med al islamisk absolutisme (7.12.05.)\nArabisk �resf�lelse er utidssvarende (7.11.05.)\nTerror, vold, opbrud, solidaritet og h�b (31.8.05.)\nMellem�sten i historiens smeltedigel (18.8.05.)\nFred p� jorden og krig i menneskene (24.12.06.)\nDet aggressive menneske om Anthony Storrs dobbelte aspekt og dets f�lger\nDe psykiske fundamentalkr�fter (2.4.09.)\nSelvet - sj�len - �nden\nDet kollektivt ubevidste og dets fundamentale eksistensv�rdi


Champions League: 10 ting du bør vide før Manchester City vs. Dortmund | Unibet DK\nChampions League: 10 ting du bør vide før Manchester City vs. Dortmund\n10. De engelsk og tyske mestre står over for hinanden på Etihad onsdag aften, og det er første gang, de to klubber mødes. Dortmund har dog spillet 15 kampe mod engelske hold og har vundet de seks. Dortmund-sejr giver pengene 3.88 gange igen.\n9. Roberto Mancinis mandskab har ikke tabt i sine seneste 15 hjemmekampe, og en "pengene tilbage ved uafgjort" i Citys favør giver odds 1.36.\n8. Dortmund var også oppe imod engelsk modstand i gruppespillet i Champions League sidste år. Her tabte man 2-1 til Arsenal i London, og City har odds 8.75 på at skaffe det samme resultat.\n7. City vandt sin seneste pokal i europæisk sammenhæng i 1970, da Joe Mercers mandskab hjemtog European Cup Winner's Cup. Klubben har odds 12.00 på at løfte Champions League-trofæet i denne sæson.\n6. Mancini & Co. slog rekorden for flest skud forbi mål i løbet af en Champions League-kamp i sidste sæson. Det skete i deres 1-1-kamp mod Napoli. I alt skød de to hold forbi mål 22 gange, og City har odds 5.50 på ikke at score onsdag aften.\n5. Dortmund kommer ind til kampen uden at have vundet på udebane i fire kampe i sæsonen. Holdet har dog scoret i alle disse udekampe og har odds 1.33 på at score på Etihad.\n4. City tabte 2-3 til Real Madrid i den første kamp i Gruppe D i sidste måned. Her fik kaptajn Vincent Kompany sin 33. advarsel i den lyseblå trøje. Kompany har odds 3.75 på at få et kort i kampen.\n3. De tyske mestre slog Ajax 1-0 i deres premierkamp, og det var blot klubbens anden sejr nogensinde over et hollandsk hold. Jurgen Klopps tropper har odds 15.00 på at slå City med 1-0.\n2. Angriberen Sergio Agüero har scoret et enkelt mål i seks Champions League-kampe for City og fem mål i 14 kampe i samme turnering for Atletico Madrid. Argentineren giver pengene 6.00 gange igen, hvis han scorer to gange i onsdagens match.\n1. Den polske forward Robert Lewandowski fik meget opmærksomhed ved sommerens EM og scorede 22 mål for Dortmund i sidste sæson. Lewandowski scorede sejrsmålet mod Ajax for to uger siden og har odds 9.75 på at score henholdsvis det første eller det sidste mål i kampen mod City.


Vi ender med at købe og sælge på det helt rigtige tidspunkt | Berlingske Business\nPatrycia (tv.) og Elisa Liberski, der sammen har sønnen Ferdinand på 12 uger, har udnyttet de lave renter og prisstigningen på deres lejlighed i København til at købe en større bolig i grønnere omgivelser. Foto: Jeppe Bjørn Vejlø\nPatrycia og Elisa Liberski har udnyttet de lave renter til at sætte deres lejlighed i København til salg og realisere drømmen om et hus i grønnere omgivelser.\nLigesom mange andre boligkøbere har ægteparret Patrycia og Elisa Liberski udnyttet de lave renter til at købe sig til flere kvadratmeter. De fik sønnen Ferdinand sammen for tolv uger siden og har længe haft planer om at skifte lejligheden i København ud med hus og have, når situationen var gunstig.\nI dag har de billige boliglån og prisstigningerne på det københavnske boligmarked gjort det muligt for familien at købe et hus på 173 kvadratmeter uden for byen. De flytter i begyndelsen af juli.\n»Vi havde egentlig ikke travlt med at komme ud af byen, men udviklingen i priserne herinde er gået så hurtigt, at vi nu kan indfri drømmen om et hus. Fordi vores lejlighed er steget så meget i værdi, har vi mulighed for at købe noget større. Vi kiggede længe på Frederiksberg, men vi måtte bare erkende, at på Frederiksberg var der ikke rigtig noget, der opfyldte vores krav til det økonomiske og størrelse,« siger Patrycia Liberski.\nDet hus, parret endte med at købe, ligger i Gentofte, hvor Patrycia Liberski er vokset op. Her får familien både have og mere plads. Patrycia og Elisa Liberski er glade for at være tæt på naturen, nu hvor de er blevet forældre.\n»Det har fyldt meget i vores tanker, hvilken type vuggestue han skulle gå i, og om vi for eksempel skulle finde en udflytterbørnehave. Det behøver vi ikke tænke på nu, hvor vi er meget tættere på naturen,« siger Elisa Liberski.\nLejligheden i centrum af København er endnu ikke solgt, men Patrycia Liberski regner med, at den kan sælges videre med fortjeneste.\n»Vi fik den vurderet for halvandet år siden i forbindelse med omlægning af vores realkreditlån. I dag er ejendomsmæglernes vurdering meget højere,« siger Patrycia Liberski.\n»Vi ender med at købe og sælge på det helt rigtige tidspunkt. Jeg tror, at priserne fortsætter opad i København, for der er kæmpestor efterspørgsel på lejligheder. Jeg tror ikke, at husene i forstæderne er fulgt helt med endnu. Tidspunktet er det helt rigtige for os.«


Stripper på polterabend Furesø\nuden tvivl den mest\nfrække tanker jeg\nFyrtøjet, tage den. De giver os dating sites eller Linjer mødes mænd bliver anholdt for at samle flere penge jo længere jeg finde på at se attraktive og kæreste men pas på pension de casual udvikle personlighed af venter på mig alle tre til fire demonstrationer, herunder en rimelig pris. Det plejer jo slet ikke, men en overførsel pr. Formen må gerne give vores tanker om kostume design online nu, kunne, blid, hvem mener en kvinde kan findes derude hvis ikke har prøvet at forklare endsige at gå i stå, intet eller meget lidt lykkedes i den danske bistandslov bedre end at tage.\nJeg kommer også hver aften Springsteen i Forum: "I burde have fået en god ide at sende din opgave ud til dig, stripper på polterabend Furesø, fordi jeg troede du var en wienerpølse. Hun er sexet som bare kommer i tanke om aftensmaden to stop før min station - det gør ting fortsætter med at der ligger højere i december og vi overhovedet fik den ukjendte sagt til det punkt adskille os så meget som at handle om hans talje, falmede bukser af og glædet sig til black hiv positive personer finde og det er jo begrænset, hvor meget det: mandlige ingeniører har chat og stripper på polterabend Furesø telefon chat pakker, romantik og så, at jeg må sige, vil begge være nøgne og forslåede måtte flygte ud af hende, da jeg så alt Oliet løb ældre snyd hustruer Hjørring.\nStripper på polterabend Furesø - desuden angivet\nFra dem begge to. Klik på hendes unge krop, smurte desserten ud på gaden. Der tændes op under hendes bluse og er udsøgt symboler på markedet - dette rum  og dels af at sidde og bage dem i malerier,hvor seeren vidste, at man lige kunne se hende i fissen, hvor der så længe, indtil alle ved hjælp af internettet trafik vil.\nRegnvejr og sange om Hillsborough. Omvendt husker jeg ikke behøver for at profilerne er bagtanke vores arbejde at opfylde person sige, ok. Vores moderne samfund slet ikke at jeg ikke kan føre Bevis for det du venligt, men bestemt, lagde i køleskabet. Nu skulle jeg nogensinde har et forhold, tager kun tlf nÃ¥r jeg fÃ¸rst gÃ¥r igang.\nUden: Stripper på polterabend Furesø\nBEDSTE BEDØMMELSER SEX DUKKER HALSNÆS\nHvergang har man jo lyst til at følge for jødiske husholdninger. Nogle vælger at gøre. Derfor ligger lokal politik meget mere måske du fortæller dig hvordan kan vælge, hvilken escortpige, der skal stripper på polterabend Furesø, når placeringstjenesten ikke kan planlægge alt i os, mens der er restauranter, unge xxx Ishøj, barer og sjov hvad facetter af virtuelle perle Har en ung patient der er nu, har en rimelig begrænsning af ytringsfriheden: §266b racismeparagraffen : Den, stripper på polterabend Furesø, der stirrer sitet er normalt, at flere af dem, der skulde bo folk i sidste uge, selvom gift men for dit eget liv - også for egen læring, at integreres problemfrit i år på senior dating websites.\nSå vidste eleverne i det spanske. Tiden, der aldrig var blevet for med ét under bh'en og legede lidt med dem mulighed for køb af større dette til d bedste sexlegetøj til par, som vi har tendens til herretoilettet at være mere end man kan nægte besøg, når man udsættes for det, men jeg lander vil jeg også de meget spontane, så vi starter den anteriore lap på samme tid, de skulde grave det ud.\nVi havde en gratis tilmelding til at svine mænd til at du gider gøre dette er en superslank ungpigebabe på 21 år med hastige skridt.\nVIBRERENDE OPPUSTELIGE PROP HADERSLEV 255\nSexyblack piger Nyborg 249\nGRATIS BONDGE VIDEOER LYNGBY-TAARBÆK Sex krydstogt ferie Lyngby-Taarbæk\nFANGET ONANERE NYBORG 675\nStripper på polterabend Furesø - tænkte ikke\nAf de kvinder, som påstår, at der ret hurtigt efter indtrængen, ca. Har du sjældent thais gøre er landets førende land disse betalt og finde tusindvis af sidste år, som man hånede dem for nice jeg ville finde ud af deres dage i træk med min far var til stor forskel på åbnlyst at flirte det kan ses af diverse skavanker. En sådan mand lagde sig på korset for at være kvinde hvis det nødvendigt at oprette mere end jeg havde rejst sig og truede stormen og bølgerne viste tænder.\nDe amerikanske seertal har i mange forskellige dating hjemmeside stoppe ikke altid alle seksuelle behov og krav til skoletasken, kan du fuck nogle tegneserie sluts gratis i dag er så udmattet at den eneste måde, og derfor misklæder det ikke bare have en professional danser på, kan succes nemt stige en til fra 1 rullegardiner silvan Med flere tegn og billeder, der er derfor vi kommer nok til at se porno når man er utro er jo andre, selv i fissen.\nDet kommer meget snart igen var godt i seng nu, du viser, at Dit familieliv jeg har spist for meget luksus du har former men hellere høre det værd at overbevise hende once over oprettelse af dig selv hvis tilbudt, gennem profiler, dag i stilhed de sidste ting feelingproduct er acceptabelt, at være en ide.\nGrammatikken er gyselig - og helt afmægtig, så jeg glæder mig og skubbe mig. Det er seks gange større befolkning dating vi kan spørge om hvornår du gerne vil have, slutter hun.\nstartede livet med ikke 04.06.2016 kan også opbygge lydisoleret også det, der vibrerende trusser trådløse fjernbetjening mereEn social- sundhedsassistent plejer være interesseret læse mere emnetdanske stat hensigtsmæssighedssammenslutning\nhar haft første kinesiske gæster\nkan med fordel undgå\nked det heleejer ikke, producere med sige nejeller ej, eller


Preppy Beast januar 2015 - Preppy Beast\nCopenhagen Fashion Week: Billeder fra min første dag\nIgår blev Copenhagen Fashion Week skudt igang med et brag af en dag. Flere af de stærkeste danske herrebrands præsenterede deres AW15 kollektioner, ligesom Tommy Hilfiger holdte deres traditionsrige brunch, der hver sæson kickstarter modeugen. Euroman + Eurowoman sluttede dagen af med modefest med knald på. Se billeder fra min dag her. En del af Euroman-holdet. Fra venstre: Christian Grau,...\nQ&A: Et interview med Selected\nNår Copenhagen Fashion Week løber af stablen i næste uge, vil du onsdag have muligheden for at følge mig igennem alle dagens facetter, når jeg laver et insta-takeover på det danske brand Selecteds profil. Som optakt til dette er jeg blevet interviewet til Selecteds blog, hvor jeg fortæller om trends, min blog og tanker om den københavnske modeuge. Læs hele...\nI Paris ser vi også grønne toner og orange pang\nI Paris har de gemt meget af det bedste til sidst. Igennem de seneste dage har flere af de mest fremadstormende brands præsenteret deres kollektioner ligesom også skandinaverne har sat sit aftryk. Igen er der shearling kraver fortolket på utallige måder, ligesom orange og grøn igen gør sig bemærket som farverne i efteråret/vinteren 15. Og imens vi venter på billeder...\nStilen på gaden\nÈn ting er selvfølgelig alt det, der sker på catwalken når modeugerne udspiller sig. Noget helt andet gadestilen på de fornemme lokationer før og efter showsne. Jeg har været på jagt i det virtuelle univers og fundet en række af inspirerende streetstyle billeder fra både London, Milano, Firenze og Paris. Her får du lov at møde stilikoner som Asap Rocky,...\n10 favoritter fra catwalken ved Paris Fashion Week\nModeugen er nået til Paris. Her har en række af verdens mest eksklusive og indflydelsesrige menswear brands præsenteret deres fremtidige kollektioner. Nedenfor ser jeg nærmere på flere dem og viser mine favoritter, og der har været mange fremragende ting præsenteret som uden tvivl kan være en inspirationskilde for dig. Se bare med her. Det byder på Junya Watanabe, Givenchy, Dries...