For at løse opgaven satte vi os for år tilbage et mål. Vi ville have større indflydelse på vores egne vilkår som ledere på frie skoler. - PDF\nFor at løse opgaven satte vi os for år tilbage et mål. Vi ville have større indflydelse på vores egne vilkår som ledere på frie skoler.\nDownload "For at løse opgaven satte vi os for år tilbage et mål. Vi ville have større indflydelse på vores egne vilkår som ledere på frie skoler."\n1 Beretning 2012 Beretningen har i år tre hovedafsnit. Det første hovedafsnit handler om vores medlemskab af forskellige forhandlingsfællesskaber. Det næste afsnit handler om opbygningen af vores forening, Frie Skolers Ledere, og det tredje hovedafsnit handler om de udfordringer, vi står overfor som ledere. Gør det lettere at være leder Sådan skriver vi i vores folder om foreningen. Ordene har en dobbelt betydning. De er en opfordring til lederne: Brug foreningen Frie Skolers Ledere for at lette dig selv i dit job, men samtidig er det en opfordring til Frie Skolers Ledere: Brug foreningens ressourcer og målret aktiviteterne, så medlemmerne i foreningen får det lettere i deres lederjob. Frie Skolers Ledere og forhandlingsfællesskaberne For at løse opgaven satte vi os for år tilbage et mål. Vi ville have større indflydelse på vores egne vilkår som ledere på frie skoler. Dette mål var nødvendiggjort af udviklingen af regler, overenskomster og lovgivning på vores område. Lederrollen forandrede sig med de ændrede vilkår, og vi kom som ledere til at spille en større og større rolle som egentlige virksomhedsledere med de opgaver og det ansvar, som dette indebærer. Ledelse på de frie skoler har i høj grad en arbejdsgiverfunktion, men samtidig er vi jo ansat på vores skoler, og i den funktion er vi arbejdstagere. Denne dobbelthed har været svær at håndtere for Frie Skolers Lærerforening. For lærerne er vi kolleger med fælles lønmodtagerinteresser samtidig med, at vi på skolerne sidder på den modsatte side af forhandlingsbordet, når arbejdet skal ledes og fordeles, og når der forhandles decentral løn og decentral tid. Både lærersiden og ledersiden i fagforeningen har derfor haft en fælles interesse i at finde løsninger, der kunne tilgodese både lærerforeningens interesser og ledernes interesser. Og det er foreløbig kulmineret i dannelsen af foreningen Frie Skolers Ledere. Det organisatoriske dilemma Der er mange hensyn at tage både af praktisk og af følelsesmæssigt art, når vi som ledere skal udvikle en platform for et politisk og organisatorisk arbejde, og det giver sig udtryk i et dilemma. Nogle ledere mener, at lederrollen har udviklet så meget i retning af at være arbejdsgiver, at de føler det ydmygende at være en del af et fagforeningsmæssigt samarbejde, hvor flertallet er lærere, og hvor 1\n2 formanden for organisationen er en lærer. Det skal være en leder, der underskriver forhandlingsresultaterne, mener man. Men i den anden vægtskål i dilemmaet tæller det, at ledergruppen på de frie skoler med ca ledere er alt for lille til at kunne få en selvstændig indflydelse i overenskomstsammenhænge. Det er dilemmaet. Et problem kan løses, men et dilemma kan ikke løses. Når man står over for et dilemma, må man vælge for at kunne komme videre. Skal vi vælge fuldt selvstændighed, bryde alle bånd og stå uden for et forhandlingssystem, eller skal vi vælge at forblive inden for forhandlingsfællesskabet og arbejde for en høj grad af autonomi inden for dette fællesskab. Vi har valgt det sidste, og dannelsen af Frie Skolers ledere er en konsekvens af dette valg. Det organisatoriske forhandlingsfællesskab Valget er truffet ud fra overvejelser af helt praktisk art, om hvordan vi opnår størst mulig indflydelse på ledernes løn- og ansættelsesmæssige forhold, og om hvordan vi opnår de bedste betingelser for forbedringer af ledernes arbejdsmiljø, kompetenceudvikling og udvikling i øvrigt i relation til jobbet. Og i den forbindelse skal vi huske, at vores skoler ikke er private virksomheder, men statslige selvejende institutioner, og at vi er ansat på en statslig overenskomst. Vores svar er, at disse opgaver løses bedst ved, at vi er medlem af et forhandlingsfællesskab. En gruppe på ca medlemmer kan måske nok opnå en selvstændig forhandlingsret, med den vil aldrig kunne opnå selvstændige forhandlingsresultater. Ved overenskomstforhandlinger vil så lille en gruppe aldrig komme først for til en forhandlingsrunde. De største grupper kommer først for, for her er de største og dyreste ting i spil, og det resultat, der opnås har, får afsmittende virkning for alle andre. En lille gruppe kommer derfor på som den sidste, og den får kun det, som de andre allerede er blevet enige om. Her er resultatet. I kan skrive under her på den stiplede linje. En anden negativ ting ved at stå udenfor er, at det en vanskeligt eller endda umuligt at få del i eventuelle puljer til forbedringer af forhold, der forhandles ved de såkaldte specielle forhandlinger. Når man står uden for et forhandlingsfællesskab, får man ingen mulighed for at deltage i forskellige udvalg, fora og nævn, hvortil der er afsat aftalemidler, og hvor der i øvrigt forhandles om ansættelsesmæssige forhold i løbet af en overenskomstperiode. Og det er netop ved sådanne repræsentationer, at der kan opnås væsentlige forbedringer for medlemmerne. Af disse grunde har vi helt klart og velovervejet valgt at arbejde inden for et forhandlingsfællesskab. Frie Skolers Ledere og Det organisatoriske landskab Frie Skolers Ledere er en selvstændig forening, der er en del af Frie Skolers Lærerforening. Vi har vores egne vedtægter, og vi har aftale- og forhandlingsretten for lederne på de frie skoler. Pr. 1. januar i år åbnede vi vores eget sekretariat, hvor vi har ansat en sekretariatsleder, en lederkonsulent og to seniorkonsulenter, og herudover er formanden frikøbt 40 % af sin arbejdstid til at arbejde på sekretariatet. 2\n3 Frie Skolers Lærerforening Vi har indgået en aftale med Frie Skolers Lærerforening om et samarbejde på sekretariatsniveau, og endvidere har vi et samarbejde på politisk niveau, idet vi samtidig har status som en kreds i lærerforeningen. Dette sidste indebærer, at formanden for Frie Skolers Ledere har en plads i foreningens hovedbestyrelse, og at vi gennem dette samarbejde også får sæde i forskellige både interne og eksterne udvalg. Gennem dette samarbejde bliver det muligt for os at få en indflydelse højere oppe i forhandlingssystemet til gavn for vores medlemmer. LC-LederForum Vores forhandlingsret er uddelegeret gennem LC-LederForum, der er aftalepartner for de lederorganisationer, der er organiseret under Lærernes Centralorganisation. Der er tre organisationer i LC- Lederforum: Skolelederforeningen, der hovedsagelig repræsenterer lederne i Folkeskolen, Ledergruppen i Uddannelsesforbundet, der repræsenterer både offentlige ledere og ledere på private institutioner, og så os selv, Frie Skolers Ledere, som repræsenterer den største del af de statslige ledere i LC. LC, SKAF og CFU Det er Lærernes Centralorganisation (LC), der har aftale- og forhandlingsretten på de frie skolers område, og det er LC, der delegerer den videre til medlemsorganisationerne og herunder altså til os via LC- LederForum. Stats og Kommunalt Ansattes Forhandlingsfællesskab (SKAF) forhandler for LC og for Centralorganisationen af 2010 (CO10). SKAF forhandler primært med Finansministeren, Kommunernes Landsforening og Danske Regioner. SKAFs fællessekretariat arbejder tæt sammen med LCs sekretariat. LC og SKAF forhandler de specielle løn- og andre ansættelsesforhold på bl.a. de frie skoler. Centralorganisationernes Fællesudvalg (CFU)er en samarbejdsorganisation, der løser fælles problemer for statsansatte. Partnerne i samarbejdet er AC (akademikerne), SKAF (de mellemlange uddannelser) og OAO (de kortere uddannelser). CFU forhandler de generelle aftaler om løn- og andre ansættelsesforhold. FTF FTF er hovedorganisation for offentligt og privat ansatte. FTF tager sig af generelle fagpolitiske problemstillinger, og herunder er FTF vores repræsentanter ved trepartsforhandlinger, hvor der fx forhandles midler til kompetenceudvikling. Modparten i forhandlingerne er Finansministeriet (Moderniseringsstyrelsen) sekunderet af Ministeriet for Børn og Undervisning og af skoleforeningerne. Hvad får vi for medlemskaberne af disse organisationer? Når det handler om at få indflydelse på medlemmernes vegne, så er det vigtigt at være med i et netværk, hvor man kan gøre sine synspunkter gældende, og det er vigtigt at have sæde i bestyrelser og udvalg, hvor der træffes beslutninger af betydning for medlemmerne. 3\n4 Vores repræsentation i Frie Skolers Lærerforening er allerede nævnt, og foruden en plads i Hovedbestyrelsen og en p.t. en plads i Uddannelsespolitisk Udvalg har vi en række pladser i foreningens repræsentantskab. I LC-LederForum har vi to pladser i Forretningsudvalget, og vi er med i LCs forhandlingsdelegation, når der forhandles overenskomster på vores område. Det handler om løn og andre ansættelsesforhold. Det er også via dette system, at vi har forhandlingsretten for vores medlemmer, når det gælder den enkelte leders forhold. Vi godkender lønaftaler, og vi forhandler lønaftaler, når nogen ønsker det. Vi rådgiver medlemmer, vi er bisiddere og forhandler for de medlemmer, der kommer ud for problemer i ansættelsen, herunder uansøgt afsked, og vi har en plads i forligsnævn og i voldgiftsretten, hvis en ledersag kommer dertil. Gennem både LC og SKAF har vi fået pladser i forskellige udvalg omkring kompetenceudvikling i samarbejde med ministerierne. Vi har herigennem haft indflydelse på anvendelsen af både overenskomstmidler, trepartsmidler og globaliseringsmidler. Af konkrete ting for vores medlemmer kan vi nævne støtte til finansiering af lederuddannelser på diplom- og masterniveau, støtte til forskellige individuelle projekter og endvidere midler til ledelsesudviklingsprojekterne Ledelse af Ledelse og til vores nye projekt Ledelse mellem Ledelse Mellemlederens ledelsesrum. I FTF har vi en plads i FTFs lederudvalg og tillige en plads i et administrativt udvalg. Gennem disse udvalg forsøger vi også at få en indflydelse på dagsordenen, og det er eksempelvis igennem FTF, vi har fået gennemført retten til en lederuddannelse på mindst diplomniveau for de ledere på de frie skoler, der varetager personaleledelse. Det er igennem FTF, at vi forsøger at påvirke forhold omkring ledernes arbejdsmiljø og forhold omkring ledernes stilling ved en skoles konkurs. Når regnestykket gøres op, er vi tilfredse med, at vi igennem netværk og ved udpegning til bestyrelsesposter har mulighed for at påvirke dagsordenerne, og for at vi også ad disse veje har opnået helt konkrete resultater for vores medlemmer. Frie Skolers Ledere Processen hen imod en selvstændig forening Organisationen Den 1. januar 2010 blev vi en selvstændig forening med tilknytning til Frie Skolers Lærerforening. Vi har vores egne vedtægter, og vi har valgt vores egen bestyrelse. Den 1. april 2011 fik vi aftale- og forhandlingsretten. Den 1. januar 2012 fik vi overdraget det fulde ansvar for rådgivningen og sagsbehandlingen for vores medlemmer. I de forløbne to år har vi i bestyrelsen arbejdet på at finpudse aftalen med Frie Skolers Lærerforening om samarbejdsfladerne, opgavefordelingen, de praktiske lokalemæssige forhold og de økonomiske forhold. Der er udarbejdet et såkaldt enighedspapir, der beskriver principperne i samarbejdet. Arbejdet med denne 4\n5 aftale er gået godt og nogenlunde gnidningsfrit. Vi er tilfredse og kan stå inde for resultatet, så vi til gavn for medlemmerne kan fortsætte arbejdet med at gøre det lettere at være leder. Processen hen imod en selvstændig forening har naturligt optaget bestyrelsen, og vi har brugt en stor del af vores seneste møder på at fastsætte både bestyrelsens opgaver og sekretariatets opgaver, så vi kan tegne en professionel forening. Sekretariatet Vi har pr. 1. januar ansat en sekretariatsleder, Kristina Dalgaard-Juul, en lederkonsulent, Bjarne Y. Jørgensen, som vi jo kender fra hans tidligere ansættelse i FSL. Herudover har vi i dette skoleår ansat to seniorkonsulenter, Bjarne Fredsgaard og Ryan Pristed, og desuden har vi besluttet at frikøbe formanden for 40 % af hans arbejdstid. Vi har tilkøbt sekretærassistance i fem timer om ugen. Lønningsregnskabet varetages efter aftale med FSL. Reception, pedel, kantine og it-support er ligeledes en del af aftalen om service fra FSLs side. Herudover har vi tilkøbt rengøringshjælp. Efter vedtagelsen af vedtægtsændringer senere på denne generalforsamling vil vores bogholderifunktion overgå til et eksternt firma, der er ansat til opgaven. Aftale- og forhandlingsret Fra den 1. april 2011 overgik aftale- for forhandlingsretten for lederne på de frie grundskoler og på efterskolerne fra Frie Skolers Lærerforening til Frie Skolers Ledere. Det er blevet indskrevet i organisationsaftalen, og det giver os både rettigheder og ansvar og de dertil tilknyttede opgaver. Rådgivning og information Rådgivning af medlemmerne er en meget vigtig del af vores arbejde. Den største del af sekretariatets arbejde består af rådgivning. Der er mange henvendelser både pr. telefon og pr. mail, og henvendelserne afspejler alle dele af ledernes funktioner på skolerne. Vores to seniorkonsulenter har mest beskæftiget sig med at besøge nye ledere på deres skoler. Det har været til stor gavn for de ledere, der har ønsket dette besøg. Det er imidlertid relativt tidkrævende at køre rundt i landet og besøge hver enkelt på vedkommende skole. Derfor har vi besluttet, at vi fra næste skoleår vil forsøge at samle de nye ledere i grupper på tre til fem og her give dem en information om værktøjer til løsning af de problemstillinger, de sidder med. Dette kan måske også medvirke til dannelsen af nye netværk for disse ledere. Vi har også besluttet, at bestyrelsens medlemmer selv vil deltage aktivt i disse møder. Det er for at præsentere os, og det er for at få en tættere føling med de vilkår, som nye ledere må arbejde under. Lønstatistik Vores lønstatistik er rimelig god for så vidt angår intervallønnen. Her får vi nemlig indsendt aftalerne til godkendelse, så vores database kan være rimelig godt opdateret. Hvad angår løntillæggene er statistikken desværre noget svagere. Mange ledere får udbetalt tillæg for merarbejde, og disse tillæg skal jo som 5\n6 bekendt ikke godkendes af os, og de indgår derfor ikke i vores egen database. For disse tillæg kan vi for grundskolernes vedkommende hente statistiske oplysninger i Fordelingssekretariatet, men for efterskolerne har vi ikke samme mulighed. For de øvrige tillæg, tillæg for særlig indsats og tillæg som resultatløn, får vi aftalerne ind til godkendelse, men det er desværre vores erfaring, at nogle af skolerne ikke får indsendt aftalerne helt til tiden, og at vi derfor efterfølgende må justere vores lønstatistik. Vi skal derfor opfordre til, at alle aftaler om intervalløn og om løntillæg ud over merarbejde indsendes til os så betids, at vores statistik kan blive så valid som muligt. Vi skal i den forbindelse oplyse, at vi jo ud over ved rådgivning af medlemmer også bruger statistikken i forbindelse med overenskomstforhandlinger. Vi kan også oplyse, at der i overenskomsten er mulighed for at få et løntillæg, der er højere end det, som bestyrelsen er bemyndiget til at give. Det sker ved indsendelse af lønaftalen til Ministeriet for Børn og Undervisning, og vi er glade for, at flere skoler benytter sig af denne mulighed. Bistand i forbindelse med tjenstlige forhold Fra den 1. januar 2012 har Frie Skolers Ledere som tidligere nævnt det fulde ansvar for sagsbehandling og bistand, når det drejer sig om lederens tjenesteretlige forhold fx i forbindelse med en sag, der kan få betydning for lederens ansættelse på skolen. Det er derfor, vi har lagt så stor vægt på, at vores sekretariatsleder skal have den fornødne juridiske baggrund, ligesom alle vores konsulenter skal have en forhandlingsmæssig baggrund og erfaring. Og det er også nødvendigt, for vi må desværre konstatere, at der ikke er et fald i antallet af afskedigelser, og at det både gælder for nye og for mere erfarne ledere. Kursusaktiviteter Sekretariatet udfører det praktiske arbejde i forbindelse med medlemsmøder, kurser og lederudviklingsprojekter. Sekretariatets medarbejdere er tovholdere, kontakter til oplægsholdere, bookning af hotel og lokaler osv. Sekretariatet står endvidere for opkrævning af kursusgebyrer, og i den forbindelse har vi besluttet at overgå til elektronisk betaling via vores hjemmeside. Det vil være en lettelse for alle parter, idet vi så ikke længere skal bruge tid på irriterende rykkere. Vi udsender elektroniske nyhedsbreve i den udstrækning, vi finder det nødvendigt og hensigtsmæssigt. Vi skal i den forbindelse venligst anmode om, at vi hele tiden har jeres aktuelle adresse. Skifter I, så giv os venligst besked. Foldere og brochurer Vi udgiver forskellige tryksager. En generel brochure til hvervning af nye medlemmer, en kursusfolder og foldere om konkrete emner, fx vil der komme to foldere om lederlønninger, en folder til skolens bestyrelse og en folder til lederen. Vi udgiver også foldere i samarbejde med Frie Skolers Lærerforening om forskellige emner. 6\n7 Bestyrelsen Bestyrelsens står for den politiske del af foreningen. Vi har udarbejdet en detaljeret forretningsorden, hvor det er beskrevet, hvad der er henholdsvis bestyrelsens kompetence, og hvad der er sekretariatets kompetence. Bestyrelsens arbejde foregår på møder og via en elektronisk konference. Bestyrelsen har nogle faste udvalg og kan herudover nedsætte ad hoc udvalg. Formandskabet består af formand og næstformand og har særlige opgaver og beføjelser bl.a. andet i forbindelse med aftaleforhandlinger og med besættelse af poster i eksterne udvalg. Forretningsudvalget tager sig af primært af forarbejdet i forbindelse med ansættelser og af forhold af større økonomisk betydning. Kursusudvalget tager sig af kursus- og møde aktiviteter. Dette arbejde bliver grundigere belyst senere i denne beretning. Kommunikationsudvalget tager sig af de overordnede principper vedr. hjemmeside, nyhedsbreve, brochurer osv. Hvis ingen kender os, kan vi ikke udrette noget. Kommunikation er derfor absolut nødvendig, hvis vi skal løse vores opgave: at gøre det lettere for medlemmerne at være leder. På vores hjemmeside skal lederen kunne finde praktiske oplysninger om skoleadministration, lovgivning, overenskomster osv. eller der skal være link på hjemmesiden, så brugeren ad den vej hurtigt kan få de oplysninger, der er brug for, ligesom det skal være nemt at downloade et skema, der skal bruges. Det er vores agt at blive bedre til service på hjemmesiden, og det arbejder vi meget med vel vidende, at vi aldrig nogensinde bliver færdige, for der kommer jo hele tiden nye muligheder i dette fascinerende digitale medium. I den forbindelse kan vi da oplyse, at vi har fået en side på Face-book, hvor vi også har en debatside. Ad hoc-udvalg Vi har for tiden nedsat et udvalg til at undersøge, hvad foreningen kan gøre for medlemmer, der har været udsat for en afsked. Der har for det pågældende medlem været tale om et forløb, hvor mange følelser har været involveret, og hvor vores sagsbehandlere har været i tæt kontakt med medlemmet. Nar sagen er afsluttet, oplever mange af disse ledere en stor tomhed, hvor de står helt alene. Vores udvalg skal derfor bl.a. drøfte en mulighed for de-briefing. De udvalgsopgaver, der fylder mest ligger i kursusudvalget, som arbejder med: Efter- og videreuddannelse, udviklingsprojekter, kurser og medlemsmøder Relevante kompetencer er i høj grad med til at gøre lederjobbet lettere. Derfor arbejder vi målrettet for medlemmernes kompetenceudvikling. Vi arbejder vi på fire forskellige planer: 1. Rettigheder. Vi har allerede omtalt retten til en lederuddannelse, men vi tror, der er behov for en tydeliggørelse af denne rettighed, da flere medlemmer har spurgt til den. 7\n8 Ledere med personaleansvar har ret til en lederuddannelse på mindst diplomniveau. Ved OK 2008 ønskede vi at komme med ind under de ordninger, der blev forhandlet om ved trepartsforhandlingernes start i Det lykkedes for os, og det blev udmeldt ved et brev fra Personalestyrelsen og i et brev fra FTF, begge fra december 2009, hvor der sammenfattende står: Målgruppen, der er omfattet af retten til lederuddannelse, findes først og fremmest på det kommunale og regionale område. Men der er også visse ledere i staten, der med denne aftale har erhvervet en ret til lederuddannelse på diplomniveau. Og blandt disse ledere i staten er: Visse ledere inden for Undervisningsministeriets område, herunder i styrelser og på selvejende uddannelsesinstitutioner som fx frie skoler, produktionsskoler, erhvervsskoler og professionshøjskoler. Og videre er det bestemt at: Målet er, at for nye ledere i målgruppen skal lederuddannelsen være påbegyndt senest tre år efter udnævnelsen, og at alle nuværende ledere i målgruppen, som ikke allerede har tilsvarende uddannelsesniveau, skal have ret til senest i 2015 at have gennemført lederuddannelse på diplomniveau. 2. Finansiering af lederuddannelserne. I overenskomstperioden er der desværre kun mulighed for at få støtte til lederuddannelserne gennem Kompetencefonden. Ved uddannelsen til den fleksible master i offentlig ledelse er der dog helt særlige tilskudsmuligheder. At der ikke er tilskud til finansiering betyder imidlertid ikke noget i forhold til retten til diplomuddannelsen. Retten til lederuddannelse er ikke begrænset af, at der gives tilskud til uddannelsen. Hvis man ikke kan få støtte fra fx Kompetencefonden, så skal skolen selv finansiere uddannelsen. 3. Udviklingsprojekter for ledelse. Vi har inden for de senere år opnået støtte til et par udviklingsprojekter. For et par år siden projektet Ledelse af refleksive processer med støtte fra SCKK, og i øjeblikket er vi ved at afslutte vi projektet Ledelse af Ledelse med støtte fra DialogForum under Ministeriet for Børn og Undervisning. Til august starter vi som nævnt et nyt projekt, Ledelse mellem Ledelse, med større fra CLOPU (Statens Center for Kompetenceudvikling) 4. Vores egne kurser og medlemsmøder. Vi har en årelang tradition for at holde kortere kurser for vores medlemmer. Det er kurser med praktisk og konkret indhold, og det er kurser med mere overordnede, teoretiske og inspirerende input om ledelse. Vores nye folder om næste års program er nu udgivet, og man kan få den tilsendt eller se den på hjemmesiden. 8\n9 Ind imellem og nogle gange i forbindelse med et kursus holder vi et medlemsmøde. Det kan fx være i forbindelse med OK-forhandlinger om opstilling af ønsker og krav og om godkendelse af resultaterne. I forbindelse med vores årlige generalforsamling afholder vi lederdage med forskellige kursusaktiviteter. Både på kurser og på medlemsmøder er der rum for socialt samvær med erfaringsudveksling, og der er mulighed for at blive optaget i et netværk. Kursusudvalget arbejder også med netværk og med mentorordninger Netværk Rigtig mange af vores medlemmer er en del af et netværk med andre ledere. Det anser vi for at være særdeles vigtigt, for jobbet som leder kan ellers blive meget ensomt. Deltagelse i et netværk er også med til at gøre det lettere at være leder. Vi opfordrer derfor meget kraftigt til at danne netværk og til at optage nye ledere i allerede etablerede netværk. Mentorordninger Vi har etableret to mentorordninger. En mentorordning for nye ledere og en mentorordning for erfarne ledere. Som ny leder kan det være svært helt at overskue og gennemskue opgaver og processer på sin skole. Derfor vil vi give et tilbud om, at den nye leder kan få en mentor, dvs. en erfaren leder fra en anden skole, til at føre samtaler med og til at vejlede og rådgive i bestemte situationer. Desværre har ordningerne ikke helt haft den tilslutning, vi havde ønsket os, men vi giver ordningerne en chance mere, og man kan fortsat tilmelde sig via vores hjemmeside. Foreningens økonomi Regnskabet og budgettet for Frie Skolers Ledere er optaget som et særligt punkt på denne generalforsamling, og jeg skal derfor ikke sige meget om det nu. Men et enkelt punkt, skal jeg dog omtale. Løntabsforsikring ved en skoles konkurs Ved en skoles konkurs går Lønmodtagernes Garantifond ind og udbetaler et beløb til de ansatte, der typisk svarer til nogle måneders løn inklusiv pensionsbidrag og feriepenge. Men skoleledere og forstandere er ikke omfattet af denne ordning. Begrundelsen er, at skolen tegnes af bestyrelsesformanden og skolelederen/ forstanderen i forening. Vi er altså selv ansvarlige for miseren, for vi kunne jo have sagt fra inden konkursen. Derfor havde vi i foreningen tegnet en løntabsforsikring for skolelederen/forstanderen. Forsikringen udbetaltes ved en konkurs og svarer ikke helt, men næsten til Lønmodtagernes Garantifond. Forsikringsselskabet har imidlertid opsagt forsikringen med den begrundelse, at selskabet fremover kun vil have privatkunder og ikke længere vil forsikre organisationer. Vi har prøvet med nogle andre 9\n10 forsikringsselskaber, men løsningerne har ikke været til at få øje på. Den gældende forsikring er ophørt med virkning fra den 1. april i år, og løntabsforsikringen skal derfor fremover tegnes af skolen selv, hvilket måske også er det rigtige, da det jo drejer sig om at sikre en af skolens ansatte. Udfordringer for skolernes ledere Ledernes ansvar og udfordringer i den forbindelse har ikke ændret sig meget i forhold til beretningen på sidste års generalforsamling, selv om flere problematikker er blevet mere synlige. Vi kommer derfor til at gentage nogle af de ting, vi nævnte i beretningen for 2011, og vi vil så prøve at vise, hvor vi kan se nogle tydeligere tendenser. Strategiske overvejelser Vi er ledere på frie skoler. En fri skole indebærer begrebet frihed. Pædagogisk frihed til at nå undervisningsmæssige mål og sociale mål, og frihed til at organisere skolen, så vi bedst når målene. Frihed indebærer ansvarlighed, og frihed indebærer forpligtelser. Friheden for en fri skole udspiller sig inden for både formelle og uformelle rammer, og det betyder i praksis, at skolen hele tiden skal være i overensstemmelse med samfundets - med fællesskabets - krav. Og fællesskabet skal her forstås i meget bred forstand. Fællesskabet består for vores vedkommende af tre hovedelementer hver med sin magt og styrke. Det ene fællesskab er Staten, der styrer med regler og med økonomi. Det andet fællesskab er den offentlige mening, der især gennem medierne prøver på at sætte en dagsorden for skolernes opgaver. Og det tredje fællesskab er markedet, konkurrencen om tilskudskronerne og konkurrencen om eleverne. Hvad kan vi som skole tilbyde og til hvilken pris? Nogle gange har enkelte af disse elementer mere indflydelse på skolen end andre gange. Det veksler meget over tid. Skolen skal hele tiden forsøge at være i overensstemmelse med samfundets krav, men skolen udgør jo også i sig selv et fællesskab med både formulerede og uformulerede forventninger. Og skolen er i denne forbindelse skolens bestyrelse, skolens daglige ledelse, medarbejderne, forældrene og eleverne, skolekredsen og eventuelle støtteforeninger. Indholdet af alle disse forskellige krav og forventninger fra samfundets side og fra skolen selv stritter som oftest i hver sin retning. Og det samtidig med, at både krav og forventninger hele tiden ændrer sig i takt med samfundsudviklingen og i takt med den debat, der konstant er i medierne om skoleforhold. 10\n11 Det er i dette krydsfelt, lederen på en fri skole konstant befinder sig, og som man skal tage pejling efter i sin strategiske ledelse. Kolde facts og politiske overvejelser Som ledere på en fri skole må vi forholde os til de kolde kendsgerninger. Den væsentligste af dem er udviklingen i antallet af skolepligtige elever. Hvordan er udviklingen på landsplan og lokalt? På Danmarks Statistiks hjemmeside og kan man hente relevante oplysninger om bl.a. befolkningsudviklingen. Vi har udvalgt nogle områder, som vi vil omtale nærmere. Vi omtalte også statistikken sidste år, men den er stadig lige relevant. Ovenstående graf viser udviklingen i antallet af 6-årige og af 15-årige på landsplan. Disse årgange er valgt for at få både den yngste og en af ældste skoleårgange belyst. For de 6-årige er antallet nogenlunde stabilt fra 2010 til 2015, hvorefter der kommer et fald i antallet på ca. 5 % frem til Herefter sker der år for år en stigning til et niveau i 2030, der er ca. 3 % højere end nu. For de 15-årige ser vi rent grafisk den samme udvikling, men den er naturligvis forskudt med 9 år. Der er således et fald i antallet af 15-årige fra 2010 til 2018 på ca. 10 % (et fald, som antallet af 6-årige allerede har været igennem inden 2010), hvorefter antallet bliver nogenlunde stabilt frem til Fra 2024 og frem til 2030 igen sker et fald på ca. 5 % i forhold til 2024, hvorefter der igen vil ske en stigning som afspejlet i kurven for de 6-årige. 11\n12 Det er dette marked for elever, vi som frie skoler skal operere i i de næste tyve år, og det er det marked, der er en del af grundlaget for vores strategiske overvejelser. Det er muligt, at skolerne samlet set kan få en større markedsandel, men det er også muligt, at andelen kan blive mindre. Det er også muligt, at markedsandelen i nogen grad vil ændre sig bl.a. på grund af ændringer i de strukturelle forhold på folkeskolens område, men som udgangspunkt for vores beregninger har vi valgt at fremskrive prognosen med den markedsandel, som de to skoleformer har i dag. For de frie grundskoler viser beregningerne, at det antal elever, der forventes at gå på en fri grundskole falder med et antal på ca elever (ca. 7 %) fra 2010 til 2026, hvorefter antallet igen ifølge prognosen stiger med ca elever (ca. 2 %) fra 2026 til For efterskolerne viser tallene et fald på ca elever (ca. 12 %) fra 2011 til Fra 2018 til 2025 bliver der en stabilitet i elevtallet, men herefter kommer der igen et fald. Prognoserne for de frie grundskoler og for efterskolerne bygger som sagt på den forudsætning, at elevandelen i hele perioden er den samme, som den var i Og netop på dette punkt kan der jo ske forskydninger og ændringer, og i denne forbindelse kan det være interessant at se på andelene på enkelte klassetrin. Vi har valgt at se på henholdsvis 9. klasse og 10. klasse for årene 2005 til 2009, som er de senest tilgængelige tal fra Danmarks Statistik. For 9. klasses vedkommende er fordelingen nogenlunde konstant over perioden. Af de i alt elever går de ca (72 %) i Folkeskolens 9. klasser, mens ca (14 %) går i de frie grundskolers og ca (14 %) i efterskolernes 9. klasser. For 10. klasserne er det markant anderledes. Af omkring elever på 10. klassetrin er de 47 % optaget i Folkeskolen, 43 % er optaget på efterskolerne, mens 10 % er optaget på de frie grundskoler. Balancen mellem Folkeskolen og de frie skoler på 9. klassetrin giver efter vores mening ikke anledning til særlige overvejelser. Derimod er det vores opfattelse, at det er i vores store interesse, at 10. klassetrin fortsætter med at være et velfungerende tilbud også i folkeskolen. For generelt er det jo sådan, at hvis tingene ikke fungerer i folkeskolen, får vi heller ikke lov til at have dem, ligegyldigt hvor godt det ellers fungerer hos os. Og for 10.- klasses vedkommende tror vi, at der kan komme problemer, der kræver omstilling og nytænkning. Ministeren for Børn og Undervisning, Christine Antorini, sagde på Efterskolernes årsmøde, at 10.-klasse ikke vil blive nedlagt. Og det er jo godt. Men senere i sit indlæg sagde hun, at 10.-klasse ikke skal være afslutningen på et grundskoleforløb, men ændres til begyndelsen på en ungdomsuddannelse, og så bliver vi straks lidt bekymrede. For hvilken status skal 10.-klasse så have? og hvor skal 10. klasse placeres? Alle vil tilsyneladende have fat i de 16-årige, for de er jo en del af målsætningen om, at 95 % af en årgang skal gennemføre en ungdomsuddannelse. Endvidere er de 16-årige også et indtægtsgrundlag for ungdomsuddannelsesinstitutionerne, der jo som bekendt er blevet taxameterstyrede og derfor opererer på samme markedsvilkår, som vi selv gør. Hvor skal de kommende kommunale 10.-klassecentre placeres? Vi ser flere campusmodeller, hvor 12\n13 gymnasiet, handelsskolen, erhvervsskolen og 10.-klassescentret samles på den samme lokalitet, og hvor det er muligt at skifte fra 10. klasse til en ungdomsuddannelse efter et halvt år i 10.-klasse. Vi er traditionelt gode til 10.-klasseeleverne, men hvordan holder vi fast i den position, når 10.-klasse ændrer sig i Folkeskolen, og når erhvervsskolerne også opretter fleksible 10.-klasser? Vi bliver nødt til at have antennerne ude og være parate til omstillinger, hvis vi vil være med i kampen om 10.-klasseseleverne. Strukturelle ændringer i Folkeskolen Kommunalreformen og den samfundsøkonomiske krise ændrer i høj grad kommunernes vilkår, ligesom udviklingen i børnetallet selvfølgelig også gør det. Kommunerne er derfor tvunget til at tænke deres skolestruktur på en ny måde. I den proces er rationaliseringer blevet et helt nødvendigt element. Rationaliseringer på folkeskoleområdet betyder på almindeligt dansk, at der skal være flere elever pr. lærer og flere lærere pr. leder. Dette krav får to konsekvenser for kommunernes skolestruktur: Små skoler nedlægges og overbygninger samles på færre skoler Ressourcekrævende elever tages hjem fra specialskolerne og placeres i den almindelige folkeskole, og de almindelige specialundervisningselever bliver inkluderet, som det hedder med et positivt ord. Begge forhold får betydning for de frie skoler. Betydning for elevtal Mange forældre til elever på de lukningstruede skoler er utilfredse. Nogle forældre opretter derfor en friskole i landsbyen i stedet for den lukkede skole, mens andre forældre vælger at flytte deres børn til en allerede eksisterende fri skole. Begge dele vil øge den procentvise andel af elever i den fri skole. De ressourcekrævende børn udgør et særligt problem for de frie skoler, for med de få ressourcer, der stilles rådighed for disse elever på de frie skoler, er der stærke økonomiske begrænsninger for, hvor mange af disse elever en fri skole kan rumme. Det er jo i høj grad de øvrige forældre på skolen, der skal betale. Dilemmaet er, at det giver kritik og økonomiske vanskeligheder indadtil, hvis vi tager vores del af de ressourcekrævende børn, mens det giver kritik udadtil og kan få politisk motiverede konsekvenser for skolerne, hvis vi ikke tager vores del af de ressourcekrævende børn. Yderligere rumler ministeriet med tanker om et socialt taxameter. Det lyder umiddelbart sympatisk, men der er en stor fare for, at det vil betyde, at der overføres tilskudskroner fra små skoler på landet til større skoler i byerne, for det er jo her, de fleste socialt belastede elever bor. Skolen på landet kan jo ikke indskrive elever, der ikke bor i nabolaget. Betydning for skolernes økonomi Rationaliseringerne på folkeskoleområdet giver nok flere børn til de frie skoler, men generelt set bliver den overordnede økonomi nok ikke bedre. Dette skyldes, at de frie grundskolers tilskud er reguleret efter den 13\n14 gennemsnitlige udgift pr. elev i Folkeskolen. Når der bliver flere elever pr. lærer i Folkeskolen, så får de frie grundskoler færre penge i statstilskud pr. elev. Og dette forhold forstærkes yderligere ved, at små folkeskoler på landet har været forholdsvis dyre at drive pr. elev, og hvis en sådan skole nu overgår til at være en fri grundskole, så indgår de dyre driftsudgifter ikke længere i Folkeskolens regnskab. Folkeskolens udgift pr elev bliver reduceret for hver landsbyskole, der opstår som en ny fri grundskole. Og det betyder i sig selv færre kroner pr. elev til samtlige frie grundskoler. Genopretningspakken og den økonomiske krise Et direkte udslag af statskassens forfatning med underskud på finanserne er den såkaldte genopretningspakke. Nedskæringspakken rammer bredt ud over hele statens område, men vores sektor er blevet særligt hårdt ramt. Den nye regering fjernede heldigvis besparelsen på tilskuddet til nedbringelse af forældrebetalingen, men trods dette skal både de frie grundskoler og efterskolerne spare uforholdsmæssigt meget i forhold til de andre statslige områder, idet vi skal have nedskæringer i de generelle statstilskud et år længere end andre statslige institutioner, og idet vores nedskæringer bliver permanente også efter Til disse statslige nedskæringer kommer virkningen af de kommunale nedskæringer på skoleområdet, idet grundskolerne jo som tidligere omtalt bliver reguleret efter udgifterne pr. elev i Folkeskolen. Vi får altså besparelserne dobbelt og i to omgange. Det bliver en stor udfordring for de fleste frie grundskoler. For efterskolernes vedkommende begynder vi allerede nu at se virkningerne af den økonomiske krise. Der er en tendens til, at store efterskoler bliver større, mens små efterskoler mister elever. Mange efterskoler har svært ved at fylde pladserne op til næste skoleår, og ventelisterne er mange steder ikke eksisterende. På sigt kan det komme til at betyde lukkede skoler. I lærerforeningen ser man konkret et tegn på krisen ved et forholdsvis stort antal opsigelser begrundet i faldende elevtal, og hos os selv ser vi et stigende antal opsigelser af mellemledere begrundet i nedlægning af stillinger i forbindelse med faldende elevtal. Det skal dog, som allerede nævnt, bemærkes som værende positivt, at regeringen fra januar 2012 ændrede tilskuddet til forældrebetalingen markant, således at mange flere forældre fortsat vil have råd til at have et barn på efterskole. Så meget om befolkningsudviklingens, statens og det omgivende samfunds indflydelse på vores skoler. Vi vil gerne sammen med skoleforeningerne arbejde for en forbedring af statstilskuddene. Men det lykkes nok næppe lige med det samme. Spørgsmålet for den enkelte leder er derfor, hvad kan vi her på vores skole gøre ved det her og nu? Kan markedet løse det? Skolen har kun tre veje til en bedre økonomi. 1. Besparelser eller udskydelse af udgifter kan være nødvendige her og nu, men det er som at trille en stadig større snebold foran sig. 2. Effektiviseringer er mere langtidsholdbare. Med effektivisering er jo bare et andet ord for flere elever pr. lærer, flere elever i klassen, eller en ny måde at organisere undervisningen på fx med 14\n15 holddelinger på tværs af klassetrin, hvilket også kan give flere elever pr. lærer. Vi bliver også nødt til at se på skolens enkelte funktioner. Hvor vigtig er en bestemt funktion i forhold til udgiften. Kan vi helt undvære funktionen, eller kan vi ændre på funktionen, så den bliver billigere i drift. Vi skal også se på, om nogle funktioner kan ændres, så andre personalegrupper end de traditionelle kan udføre opgaven. Det kan gælde it og det kan gælde scanning af biblioteksbøger. Den øgede brug af undervisningsassistenter i Folkeskolen får vel også en afsmittende virkning hos os. Der er for de fleste skoler ingen vej udenom effektiviseringer, hvis skolen skal overleve på sigt. 3. Øgede indtægter er også en oplagt vej at gå. Flere elever på skolen giver som oftest øgede indtægter. De fleste steder er skolerne i en konkurrencesituation om eleverne, og hvis skolen skal klare sig i konkurrencen, så skal der handles. Vi kan også overveje andre indtægter ved fx forskellige arrangementer på skolen. Annonceindtægter og sponsorater er også en mulighed. Udvikling og vedligeholdelse af skolens pædagogiske tilbud er også et nøglebegreb og en absolut nødvendighed for skolens fremtid. Vores skolers styrke er vores frihed til forskellighed, og det afgørende er, at skolen udvikler sig, så flere forældre og flere børn føler sig tiltrukket af skolens pædagogik og melder sig ind på skolen. En øget PR-indsats og bedre kommunikation er nøglebegreber i markedsføringen. PR skaber billeder i folks hoveder, og det øger muligheden for, at komme i kontakt med nye forældre, og derved mulighed for at få en øget markedsandel. Udvidelse af skoledistriktet er en mulighed, når man ønsker flere elever på skolen. Man kan udvide PR-indsatsen til også at omfatte andre geografiske områder end dem, hvor skolen pr. tradition får nye elever. Man kan arbejde politisk for ændrede offentlige busruter. Og en egen skolebus kan også være et oplagt tiltag. Mulighederne er mange, hvis man har ideerne. Forældrebetaling skolepenge. Skolerne kommer ikke uden om stigninger på dette punkt, for selv om der er nedskæringer i statstilskuddet, så falder udgifter til lønninger og til varer og tjenesteydelser jo ikke tværtimod så stiger de. Men netop på skolepengeområdet bliver markedskræfterne meget følelige. Hvad kan skolen opkræve for den ydelse, man giver? Her spiller lokale forhold og befolkningens sociale sammensætning en meget stor rolle. Prisen kan jo godt blive så høj, at forældre ikke kan eller vil betale prisen, og det lægger jo i sig selv et loft over forældrebetalingens størrelse. 15\n16 OK-2013 Vi kan ikke forvente, at der ved overenskomstfornyelsen i 2013 er nogen særlige lønforbedringer at gøre godt med. Vi kan måske forvente lønstigninger i størrelsesordenen ½-1 % pr. år, men vi kunne måske alligevel prøve at gentage kravet om et tredje løninterval for efterskoleforstandere. Vi kunne også prøve at foreslå en ændret struktur for ledernes løntillæg, så den blev mere brugervenlig. Vi kan også gøre os overvejelser om, hvordan vi forbedrer arbejdsforholdene for lederne på skolerne. Dette kunne være i form af projekter om det psykosociale arbejdsmiljø og projekter omkring ledernes kompetenceudvikling. Der vil selvfølgelig også være andre krav at diskutere og evt. opstille, men det bliver nok mest i den bløde afdeling: udbygning af seniorordninger, orlovsordninger, frynsegoder o.l. Vi vil her i foråret den 23. maj afholde et medlemsmøde i Odense om fornyelsen af overenskomsten, og her vil vi drøfte de ideer og muligheder, vi kan prøve at komme igennem med. Lige før sommerferien skal vi gennemgå kravene i LC-LederForum, og i september skal vi også i LC- LederForum vedtage de krav, der sendes videre til behandling i LC, i SKAF og i CFU. De specielle forhandlinger på vores område finder sted efter nytår 2013, og vi forventer at kunne tage stilling til et forhandlingsresultat ved en urafstemning blandt vores medlemmer i april Tak Til slut skal jeg sige tak til foreningens 885 medlemmer, som støtter op om Frie Skolers Ledere, og hvoraf ca. 60 har været til stede her på vores kursus og generalforsamling. Bestyrelsen tager det som et udtryk for opbakning til ideen bag Frie Skolers Ledere og til det forestående projekt med fortsat at udvikle foreningen og fremme vores mål om at gøre det lettere at være leder. Jeg skal også sige tak for et godt samarbejde til FSLs tidligere formand Arne Pedersen, til den nuværende formand Uffe Rostrup, til næstformanden Monica Lendal Jørgensen og til de øvrige hovedstyrelsesmedlemmer. En tak også til bladet Frie Skoler og til Hornstrupscentret for altid velvillig behandling. Også en tak til FSLs sekretariat til den forhenværende sekretariatsleder Kirsten Nielsen og til den nuværende sekretariatsleder Henrik Wisbech og ikke mindst til Jette Morsing og til Natascia Tacchini, og i den forbindelse også en tak til Niels Trolle. En tak også til samarbejdspartnerne i LC og i LC-LederForum, til formanden Anders Balle, til Steen Devantier og til de øvrige medlemmer af Forretningsudvalget Tak også til den øvrige bestyrelse for et godt samarbejde og en stor arbejdsindsats. 16\n17 Mogens Lorentzen (Formand - fri grundskole) Rud Nielsen (Næstformand - efterskole ) Frededrik Christensen (Kristen Friskole) Anne-Katrine Nielsen (Trine) (Lilleskole) Brian Bastiansen Charlotte Toft Frank Andersen Jeppe Møller Tobberup Stig Mikkelsen Volker Kracht (Efterskole) (Efterskole) (Efterskole) (Privatskole) (Friskole) (Deutscher Schul- und Sprachverein) 17\nDen samfundsmæssige og økonomiske udvikling vil ændre betingelserne for ledernes arbejde\nBeretningen 2013 Frie Skolers Ledere er en forhandlings- og aftaleberettiget fagforening. Vores medlemmer er ikke arbejdsgivere, men en del af vores job som ledere er at give skolens bestyrelse, arbejdsgiverne,\nFSLeder bestyrelsens beretning april 14\nFSLeder bestyrelsens beretning april 14 De af os, der er kommet til Hindsgavl øst fra, har kunnet sidde i bilen de sidste 10 km fra Nr. Aaby og indtil motorvejsafkørslen og set på de opsatte motorvejs


QleanAir S 60qleanadmin2022-01-31T22:02:58+01:00\nStor rygekabine med plads til op til seks personer\nVores rygekabiner i S-serien opfylder de højeste krav til brandsikkerhed og er alle A2-klassificeret af det tyske MFPA-testinstitut. S 60-rygekabinen kan rumme op til seks rygere ad gangen, hvilket gør den til en fantastisk løsning til ethvert sted, der kæmper med de udfordringer, der følger med hyppig rygning, og hvor der er behov for at rumme flere rygere på én gang. Rygekabinen opfanger røgen før den kan sprede sig, hvilket beskytter ikke-rygere uden at genere rygerne. S 60 bidrager med andre ord til et sundere, sikrere og mere behageligt miljø at opholde sig i samt til et forbedret socialt miljø og øget produktivitet.\nNøglekomponenter i S 60-rygekabinen\nHEPA 14- og ePM10 75 % (M6)-filtre, klassificeret i henhold til EN 1822-/ISO 16890-standarderne, og flere lag aktivt kul klassificeret i henhold til EN 1822-standarden\nKapacitet på op til seks samtidige rygere, 9000 cigaretter/serviceinterval og en luftmængde på op til 850 m³/t.\nStøjsvag drift, <26-38 dB(A)\nS 60 er specielt udviklet til rum, hvor der ofte ryges, og hvor der er strenge krav til brandsikring, herunder produktionsanlæg, logistikcentre, lagerhaller, kontorer, konferencecentre, hoteller, kasinoer samt sundheds- og plejefaciliteter. Alle vores rygekabiner designes med ikke-rygere i tankerne, hvilket betyder, at deres primære formål er at beskytte ikke-rygere mod passiv rygning og skabe et behageligt indeklima uden lugtgener. Uden praktiske rygeløsninger er rygerne tilbøjelige til skadelig indendørs rygning eller at ryge lige uden for indgangen, hvilket medfører, at røgen spredes inden døre. På arbejdspladserne fører uhensigtsmæssigt placerede rygeområder ofte til unødigt lange rygepauser. Ved at bruge vores rygekabine, kan du løse disse udfordringer, øge produktiviteten og skabe et behageligt, sundt og sikkert miljø for alle.\nS 60 opfanger røgen, før den kan sprede sig, og bruger et filtreringssystem med flere faser til at fjerne de skadelige gasser, partikler og lugte fra luften, før den rensede luft frigives tilbage i rummet. Systemet beskytter ikke-rygere, forbedrer den kvaliteten af indeluften i lokalet og eliminerer lugte, hvilket gør miljøet mere behageligt at opholde sig i. Rygekabinen eliminerer desuden problemet med at skulle gå langt for at komme til de udpegede rygeområder, hvilket gør rygepauserne kortere og mere sikre og dermed øger produktiviteten. Desuden giver den rygere og ikke-rygere mulighed for at opholde sig i samme rum, hvilket skaber et bedre socialt miljø. S 60 er en fantastisk løsning til ethvert anlæg og opfylder de strenge krav til brandsikring. S 60-rygekabinen er udstyret med vores patenterede brandsikre askehåndteringssystem og fås i både en åben og en lukket version, afhængigt af dine specifikke behov.\nStøjsvag HEPA 14-filtrering\nEt røgfrit miljø kan kun skabes, hvis den forurenede luft indfanges, før den spredes. S 60 gør dette muligt, og de strategisk placerede luftindtag over bordet sender den forurenede luft ind i vores kraftfulde luftfiltreringssystem med flere faser.\nMål (b x h x d) 2593 × 2051 × 1137 mm 2599 × 2051 × 1192 mm\nVægt 393 kg 436 kg\nKapacitet 9000 cigaretter/serviceinterval 9000 cigaretter/serviceinterval\nRygere Op til 6 Op til 6\nLuftstrøm Op til 850 m3/t.\nLydniveau <26-38 dB(A)\nEn mellemstor rygeløsning til dine medarbejdere i f.eks. produktionsfaciliteter, logistikcentre og lagre.\nEn kompakt rygekabine, der er specielt designet til barske miljøer med høje krav til sikkerhed. Velegnet til op til seks personer.\nEn pladseffektiv og rummelig rygekabine med plads til op til seks personer. Velegnet til kontorer, hoteller, sundhedsfaciliteter og indkøbscentre.


Zink mangel kan føre til hudlidelser hos Northern Breeds – Kæledyr\nMalamute og Huskies er to meget hårdføre racer af hunde, der er blevet udviklet til at modstå forfærdelig kolde temperaturer og arbejde i de mest ugæstfri klimaer og betingelser. Disse vidunderlige hunde, selv om sund og hårdfør, kan have ét stort sundhedsmæssigt problem, og det er en manglende evne til at absorbere og bruge zink i deres kost. Nogle af de tungeste racer, såsom Great Dane kan også have arvet problemer med at absorbere zink, hvilket fører til langsigtede zink mangler, som ikke reagerer på typiske fodring rutiner.\nZink mangel kan også forekomme hos hunde, der ikke fodres nok kød i deres kost eller er fodret med en overvejende vegetarisk kost. I nogle billige typer af fødevarer zink kan være bundet i ubrugelige formularer til hunden og derfor er blot det samme som ikke at have det i kosten overhovedet. Enhver hund fodret med en kost lavt i kød eller bestående af dårlig kvalitet fødevarer kan udvikle en zinkmangel, men disse problemer kan afhjælpes ved at justere kosten og give kosttilskud for en kort tid.\nZink er et naturligt forekommende mineral, som kroppen har brug for til at fungere. I god kvalitet kommerciel hund fødevarer zink er tilvejebragt på grundlag af den anbefalede dosis af sammenslutningen af foderkontrol Tjenestemænd og beregnes ved de ernæringsmæssige krav til den gennemsnitlige hund. Nogle racer har større problemer med at absorbere zink fra kosten, selv om det sker i den rigtige størrelse og form. Disse racer kræver ekstra zinktilskud hele deres liv for at undgå at udvikle tegn på zinkmangel.\nZinkmangel bemærkes af en række forskellige fysiske symptomer. Når zinkmangel er udtalt, kan der være åbne sår og læsioner omkring munden og øjnene, der har en crusty udseende og smertefulde sår mellem trædepuderne på fødderne. I Desuden bunden af fødder vil revne og bløde, hvilket er yderst farligt især for arbejdende nordlige racer. Huden bliver fortykket og meget skællet leder og hunden vil snart miste nogle, hvis ikke alle hans eller hendes hår. Med øget hårtab mulighed for bakterielle hudinfektioner mere sandsynligt, hvilket fører til yderligere komplikationer. Sår vil ikke helbrede og hunden vil tabe sig og blive sløv og uoplagt. Hannerne vil miste deres ønske om at avle og hunner vil ikke komme ind i varmen. Hvis tilstanden er til stede, når hunnen er gravide hvalpe vil ofte blive født med alvorlige psykiske og fysiske abnormiteter og kan være dødfødt.\nSkifte fødevarer til en mere kød-baseret kost og tilføje zink oxid eller zinksulfat supplerer med en hastighed på 10 mg per 25 kg kropsvægt ofte er ordineret af dyrlæger. I nogle hunde kan behandlingen kun være påkrævet, indtil kosten er ændret, men hos hunde med zink problemer med at absorbere den tilskud vil blive krævet gennem hundens liv. Resultaterne af tilsætning af supplementet eller ændre kosten er hurtigst bemærket, når tilstanden behandles tidligt, men næsten alle tegn på mangel, med undtagelse af ardannelse kan vendes med tilskud.\nZinkmangel, Sundhedsproblemer, Sundhed, Siberian Husky, Samojed, genetiske sygdomme, erhvervede sygdomme, kost, Feeding, Alaskan Malamute\nOverdreven Aggressivitet: En hund Ejerens største frygt\n← Reaktion på øjenirritationer\nCystinuria og nyresten i Hunde →\nOrmekur Din Hund\nPyometra: en potentielt farlig situation


Den socialliberale politiske blog: Valgmateriale bliver IKKE videreført som borgerforslag\nI denne valgkamp er vi mange, der ikke gider modtage valgmateriale fra politiske organisationer. Som det er i dag, er der lavet undtagelse fra "reklamer nej tak"-skiltet, men vi mener, at man skal anerkende, at det politiske materiale er farvet af det politiske ståsted, og derved forsøger at sælge én bestemt politik. Det er ikke berettiget, at kalde det for information, for det er ikke set endnu, at et parti har beskrevet et andet partis politik objektivt.\nVi pålægger folketinget at fjerne undtagelsen fra "nej tak" både for miljøets skyld, men så sandelig også i respekt for, at borgere med dette skilt HAR taget stilling til ønsket om at modtage reklamer, og herunder falder også valgmateriale.\nProblemet med den nuværende situation er, at vi oplever alt for meget papirmateriale, som alligevel ikke bliver læst, fordi det netop ER uønsket - uanset om der er valg eller ej... Hvis nogen skulle være interesseret i politiske budskaber er der talrige muligheder via tv, internet, online avisers kandidattests m.v.\nJeg havde forventet, at der ville komme flere støtter i en tid hvor vi alle taler om miljø, og jeg mener især, at de af os, som har frabedt os reklamer i vore postkasser burde kunne forene os om dette forslag.\nMen når den indledende skuffelse har lagt sig, så kan jeg i det mindste konstatere, at jeg GJORDE et forsøg. :-)\nDet siges, man aldrig skal græde over spildt mælk. Man skal tage ved lære - og en af de læringer, jeg har draget af dette er, at der er mange der TALER om tingene, men så håbløst få, der rent faktisk AGERER med de muligheder, demokratiet tilbyder os. Tak til dem, som medvirkede.\nDet kan man jo så filosofere lidt over på en stille søndag. God dag herfra. :-)


Sermiligaami Alivarpi søger en lærer med skoleleder funktion | Sermitsiaq.AG JOB\nSermiligaami Alivarpi søger en lærer med skoleleder funktion\nKommuneqarfik Sermersooq søger en stærk og motiveret lærer til Sermiligaami Alivarpi.\nSermiligaami Alivarpi er beliggende i bygden som ligger som den østligste bygd i Tasiilaq, med en normering på 35 elever. Eleverne er fordelt på 3 klasser. Der er ansat 7 lærere fordelt på tre trin, yngstetrin, mellemtrin og ældste trin. Der er et hold i specialundervisningen.\nSermiligaaq er en af det største bygder i Østgrønland, med ca. 200 borgere. Der er et godt samarbejde på skole, og samarbejdet pågår så vidt muligt smidigt og konstruktivt.\nVi søger en lærer der er villig til at indgå i vores arbejde. Stillingens indhold:\nSkole - hjem samarbejde\nOpgaverne løses i tæt samarbejde med dine øvrige kollegaer samt skolebestyrelsen.\nDu har en relevant seminarieuddannelse som lærer\nDu er motiveret og målbevidst\nOmstillingsparat i pressede situationer\nEvner at planlægge og implementere\nAt du evner at styre eleverne og er overbevisende\nEr imødekommende og åben i forhold til lokalsamfundet\nGode mulighed for deltagelse af udvikling\nDenne stilling er omfattet af lov om pligt til at indhente straffe- og børneattest. I henhold til loven kan ansættelse først begyndes, når kommunen har modtaget tilfredsstillende straffe- og børneattest. Vi skal derfor gøre opmærksom på, at tiltrædelsestidspunktet først kan aftales, når kommunen har modtaget børneattest fra rigspolitiet, samt straffeattest fra Politiet.\nLøn- og ansættelsesforhold sker i henhold til gældende overenskomst mellem Naalakkersuisut og Ilinniartitsisut Meeqqat Atuarfianneersut Kattuffiat (IMAK) eller en anden relevant forhandlingsberettigede organisation. Ved første ansættelse som lærer efter nærværende overenskomst, kan der fastsættes en prøvetid på højst 3 måneder.\nAnsatte der kommer fra en tjenestemandsansættelse, respektive overenskomstansættelse bevarer retten til denne ansættelsesform. Ved ansættelse ydes fri tiltrædelsesrejse for den ansatte og dennes familie og tidligst efter 3 år tilsvarende fratrædelsesrejse, ligeledes ydes flyttegodtgørelse efter gældende regler.\nDu vil blive ansat på særlige åremålsvilkår jf. aftale af 16. februar 2007 om ansættelse på særlige åremålsvilkår. Der ydes tillige et ikke-pensionsgivende fratrædelsesbeløb på kr. 18.000,00 i årligt grundbeløb pr. 1. april 1991 pr. 12 måneders ansættelse, der ydes tillige et ikke-pensionsgivende fratrædelsesbeløb. Beløbet reguleres med satstilpasningsprocenten, svarende til kr. 20.253,67 pr. 1. april 2017 pr. 12 måneders ansættelse. Fratrædelsesbeløbet udbetales månedsvis sammen med lønnen og indsættes på en spærret konto i et grønlandsk pengeinstitut.\nEfter hver 12 måneders ansættelse er du berettiget til feriefrirejse for dig og din familie i henhold til bestemmelserne. (bortset fra bestemmelserne om ferierejsedeltagere) kapitel II, jf. aftale mellem Naalakkersuisut og IMAK og feriefrirejse, af 26. august 2014.\nDer vil kunne anvises bolig til stillingen\nDer vil til stillingerne kunne anvises personalebolig, for hvilken der betales depositum og husleje, forbrug mv efter de til enhver tid gældende regler for huslejebetaling i Grønlands Selvstyres og kommunens ejendomme mv i Grønland. Såfremt permanent personalebolig ikke kan stilles til rådighed umiddelbart ved tiltrædelse, vil der for medarbejdere med ret til vakantbolig blive tilbudt en midlertidig vakantbolig, for hvilken der betales husleje, forbrug m.v. i henhold til ovenstående. For yderligere information om husleje herunder forbrug o.l. henvises til oplysninger på: www.iserit.gl.\nTiltrædelsestidspunktet kan aftales, afhængig af personalebolig. Udgifter i forbindelse med tiltrædelsesrejse og bohaveflytning betales i henhold til gældende lovgivning.\nDer ydes boligtilskud\nAnsøgning:Ansøgning mærket med Job nr. 398/22 med oplysninger om uddannelse og tidligere beskæftigelse vedlagt kopi af eksamenspapirer m.v. skal være HR-afdelingen i hænde inden fristens udløb.\nAnsøgninger skal sendes elektronisk, via link nederst på denne side, hvor du kan vedhæfte din ansøgning og CV.\nVi modtager ikke ansøgninger i papir eller mails, send venligst din ansøgning elektronisk ved stillingsopslaget.\nKommuneqarfik Sermersooq arbejder ud fra en strategi ”Over isen” – fremtid i fællesskab”, som har til formål at sikre en velfungerende organisation, en stærk økonomi, bedre mere effektiv og forhåbentlig billigere service til borgerne. Rammen for vores arbejde er de politiske målsætninger, som er fastsat i samarbejdsaftalen ”Det hele menneske i et forpligtende, nyskabende fællesskab.”\nDer er ansøgningsfrist senest04.07.2022\nYderligere oplysninger fås hos Riikki Grønvold – Fagchef - rigr@sermersooq.gl\nAnsøgningsfrist: 5. juli 2022\nAtuarfik Samuel Kleinschmidt søger 1 lærer\nKøkken- eller ernæringsassistent til Amaut\nHandicapsagsbehandler søges til Forvaltning for Børn og Familie i Nuuk\nTeamleder til Majoriaq Tasiilaq\nLærer søges til Majoriaq Paamiut\nIntegreret daginstitution Nukariit søger 2 social\nPædagog søges til integreret daginstitution Paarsisoq\nSundhedsassistent til Utoqqaat Illuat fast aftenvagt\nSouschef søges til integreret daginstitution Qivioq\nPædagog til Nukariit\nErgoterapeut til terapeutteamet\nLærer til Qeqertarsuatsiaat skolen\nAfdelingsleder til integreret daginstitution Tikiu\nKonsulent til Forvaltning for Velfærd og Arbejdsmarkedets Gadeteam\nTimmiaaqqat søger barne - eller socialhjælper\nPædagog til Integreret daginstitution Timmiaaqqat\nPædagog til Apisseq\nTimmiaaqqat søger barne/socialhjælper til en af vores børnehavegruppe\nVuggestue Amaut søger Pædagog\nSundhedshjælper til Boenheden Blok 9\nSouschef til Heldagsskolens Fritidsordning\nBarselsvikar kontorfuldmægtig til Ydelsesafdeling\n1 Sundhedshjælper til Utoqqaat Illuat\nErnæringsassistent søges til Utoqqaat Illuat\n2 socialrådgivere/sagsbehandlere søges til Tasiilaq hvor den ene er rejsende for børn og familier\nVuggestue Meeraq søger 2 pædagoger\nBoenheden Blok 9 søger en pædagog eller lignende\nBarne- og socialhjælper til AKO Arsarner\nBarne- og socialhjælper til AKO Qajaasat\nSouschef til integreret daginstitution Pingaeqqad Tasiilaq\nLærer til Kangillinnguit Atuarfiat\n2 Barne- og Socialhjælper til Integreret daginstitution Pingaeqqad Tasiilaq\nSagsbehandler til Tilsynsmyndigheden\n4 pædagoger til Integreret daginstitution Pingaeqqad i Tasiilaq\nForvaltning for Børn og Familie søger socialrådgiver\nBorgerservice medarbejder til Kapisillit filialkontor\nPædagogisk konsulent til Afdeling for Fritid\nAC-fuldmægtig til Ledelsessekretariatet - Genopslag\nAC-fuldmægtig til afdelingen for Fritid i Kommuneqarfik Sermersooq\nManiitsumi Efterskoli søger dansk og engelsk lærer


Quest Medlems Profil\nMedlem siden: 19-Marts-2006\nSvar m/citat Quest\nEmne: TX-P50GT30Y nu 6999,- Sendt: 02-Maj-2012 kl. 20:12\nK�bte selv et 50GT30 til stuen, da jeg allerede har et 42GT30 p� v�relset, som jeg var meget glad for.Jeg har k�bt det i Elgiganten til de 6.999kr.Vedr. forskellen p� G30 og GT30Ud over at G30 er et 2D TV hvor GT30 underst�tter 3D, s� vender de fleste stik bagud p� et G30, hvor de p� GT30 vender ned og til siden, s� sk�rmen kan komme helt t�t til v�ggen.Da jeg har mit h�ngende flat p� v�ggen er det v�sentligt at stikkene vender ned og til siden. Vedr. streaming via WIFI, s� kan man k�be en Netgear WNDA 3100 V2 dongle, den er 100% kompatibel med Panasonic G(T)30 men koster kun 255 kr. (f.eks. Proshop)http://www.proshop.dk/Netvaerksadapter-(netkort%2c-printserver-mv.)/Netgear-Dual-Band-Wireless-USB-Adapter-2192392.html Jeg streamer mine DVD'er via WIFI dongle fra en Lacie NAS og det k�rer uden udfald.Bl�serne generer ikke mig - jeg kan ikke h�re dem ved TV kikning., sidder 3,5 meter fra sk�rmen, men det er sikkert meget individuelt hvordan man har det med dem. Det er et vildt godt tilbud!\nblumenburg Medlems Profil\nMedlem siden: 30-April-2012\nBy, Land: mesinge/fyn\nSvar m/citat blumenburg\nfik mit smidt p� v�ggen idag og k�rer med de anb. indstillinger fra flatpanel.dk s test at gt30.m� sgu sige jeg er overrasket over hvor godt et billede det lervererser i �jeblikket chelsea vs n�castle p� 6eren hd , og det er intet mindre end fantastisk.tror ikke man kan f� bedre billede i kongeriget til den pris!bl�ser st�j osv...ikke det mindste . tror sgu osse min h�relse efter 15�r i industribranchen har gjort sit til at d�mpe min finh�relse, men som sagt hj�lper det nok osse at det k�rer over 5.1 lyd\nmrsam Medlems Profil\nMedlem siden: 29-August-2006\nSvar m/citat mrsam\nHar i alle f�et det leveret med fragt? JEg fik i supporten at vide jeg ikke kunne hente det i butikken, men SKULLE have det bragt ud med fragt\nJeg havde ingen problemer med at f� lov at hente i deres Odense afd ved roseng�rdscenteret. Gider ikke bruge en hel feriedage p� at vente p� en fragtmand.\nJeg valgte bare collect@store og hentede den i forretningen dagen efter, s� hjalp de endda med at f� kassen ind bag i bilen :-)\nhmm .. jeg har kigget lidt p� den nye st50y'er i 42" men spekulerer om i kan anbefale en 2011 model i 42" ? den her er jo i 50" ikke? jeg t�nker hvis man kan spare lidt penge? Grundl�ggende har jeg ikke mange krav... bare bedre billede end mit 32LCD fra 2009 :) og kan det 3D s� fint nok ... det kunne da v�re meget sjovt... Jeg mener p42st50y'eren ligger p� ca. 8k ...\nJesper Keller Medlems Profil\nMedlem siden: 31-Januar-2012\nSvar m/citat Jesper Keller\nCitat: iceman24arrrrggggg seri�st har sgu lige hentet mit i fredags i Fona til 8999 kr nedern\nTag ud til Elgiganten og k�b en ny, fjern klisterm�rket hvor der st�r den er fra Elgiganten, og returnere det nye du har k�bt :DBum bum, 2.000kr tjent!\nStromgren Medlems Profil\nMedlem siden: 25-Januar-2010\nBy, Land: Valby K�benhavn\nSvar m/citat Stromgren\nCitat: Jesper Keller\nTag ud til Elgiganten og k�b en ny, fjern klisterm�rket hvor der st�r den er fra Elgiganten, og returnere det nye du har k�bt :DBum bum, 2.000kr tjent!Husk osse at file serienr af\njan160674 Medlems Profil\nMedlem siden: 14-Juli-2008\nSvar m/citat jan160674\nHvis man ser bort fra 3d er billed kvaliteten s� ens p� de 2 modeller G30 og GT30?.\nKan man bruge dette til spil ogs� eller b�r man s� v�lge et LCD. (t�nker p� burn-in eller hvad pokker det hedder) thor-thor Medlems Profil\nMedlem siden: 05-Marts-2008\nSvar m/citat thor-thor\nja skulle ha mulighed for 14 retur da jeg bestilte den ONLINE p� fona.dk men dog til afhentning i butik... ved godt det er en del penge men, med besv�ret med at skulle ha fat i en kammerat med stor bil igen for at aflevere den og hente den anden og tid frem og tilbage osv.. s� ender det sgu nok med ikke og gi s� meget... jeg har bl.a. for mange d�rlige erfaringer med Elgiganten og har min nuv�rende forsikret igennem Fona som jeg trods alt fik en go pris p�... s� Tror jeg vil pr�ve og se om jeg kan glemme denne tr�d :D\nJeg ville da lige pr�ve at tage en snak med Fona. Forklare situationen og sige at jeg godt ville have dem til at matche prisen fra EG, da jeg ellers kraftigt overvejede at returnere (du skal selvf�gelig v�re sikker p� at du har returret). Fona og EG er jo samme firma, s� mon ikke deres indk�bspris er den samme...\nS� fik jeg ogs� bestilt skidtet og skulle modtage det onsdag n�ste uge (ser ikke ud til man selv kan hente p� sj�lland). Gl�der mig som et lille barn! :)\nCitat: mrsamS� fik jeg ogs� bestilt skidtet og skulle modtage det onsdag n�ste uge (ser ikke ud til man selv kan hente p� sj�lland). Gl�der mig som et lille barn! :)\ngl�d dig , du vil ikke blive skuffet!men f... der er lang tid til onsdag


RØDVIN - LA MORA - MONFERRATO ROSSO DOC - WoodWineWhisky\nHome ⁄ Wine ⁄ RØDVIN – LA MORA – MONFERRATO ROSSO DOC\nRØDVIN - LA MORA - MONFERRATO ROSSO DOC antal\nDuft: Duft af røde bær, men især brombær og hindbær skiller sig ud.\nSmagsnoter: Kraftfuld smag af bær, og bløde delikate tanniner i ganen.\nPasser til: Fremragende med vildt og krydret ost.\nLagerings potentiale: 10-15 år\nEn sammensætning af bær røde druer dyrket på Il Falchetto Estate. Hver druesort raffineres i træ og blandes derefter i variable procenter. Resultatet er en stor vin med stor struktur og en unik fornemmelse i smag og næse.


Fleksibel ukuleleundervisning på Frederiksberg! ✓ Professionelle og kompetente undervisere. ✓ Lær at spille ukulele. ✓ Find din ukuleleunderviser i dag! ✓\nUkuleleundervisning på Frederiksberg med Musikundervisning.dk\nKunne du tænke dig at lære eller bare blive endnu bedre til at spille ukulele? Hos Musikundervisning.dk tilbyder vi ukuleleundervisning på Frederiksberg til alle, uanset alder og niveau. Vores ukuleleundervisere er yderst kompetente og har flere års erfaring med musik og undervisning - dermed er du sikret et professionelt og udbytterigt undervisningsforløb. Alle vores undervisere er certificerede, hvilket vil sige, at de har mange års erfaring med musik og lever op til vores adgangskrav om en ren straffe- og børneattest.\nUkuleleundervisning på Frederiksberg, når det passer dig\nHos Musikundervisning.dk skræddersyer vi din ukuleleundervisning til dine behov og ambitioner. Vi har ingen ventelister eller sæsonundervisning, så der er mulighed for at starte din ukuleleundervisning på Frederiksberg, lige når det passer dig, året rundt. Vores dygtige undervisere tilbyder både duoundervisning og fleksibel soloundervisning, som planlægges fra gang til gang. Undervisningen kan enten foregå hos underviseren, i et tilknyttet øvelokale eller hjemme ved dig - alt efter, hvad der passer dig og din underviser.\nGå ind på underviserprofilerne ovenfor for at se, hvilke løsninger, der findes inden for ukuleleundervisning på Frederiksberg.\nHos Musikundervisning.dk har vi gjort det nemt for dig at komme i gang med ukuleleundervisning på Frederiksberg. Alt, du skal gøre, er at sende en besked med dine oplysninger via den ønskede undervisers profil, så tager underviseren og Musikundervisning.dk kontakt til dig. Du kan se et udpluk af vores ukuleleundervisere på Frederiksberg ovenfor eller søge efter en underviser via vores søgefunktion øverst oppe. Via søgefunktionen har du også mulighed for at snævre dit geografiske område ind - eller søge efter undervisere på Frederiksberg, der underviser i et andet instrument.\nHvem er jeres ukuleleundervisere på Frederiksberg?\nPå underviserprofilerne ovenfor kan du læse om den enkelte ukuleleunderviser. Fælles for underviserne er, at de er certificerede og dermed har mange års erfaring med musik og/eller er uddannede musiklærere. På den måde er du altid garanteret kompetent ukuleleundervisning på Frederiksberg gennem Musikundervisning.dk. På underviserprofilerne finder du en præsentation af den enkelte ukuleleunderviser, herunder en beskrivelse af deres musikalske baggrund og en oversigt over de instrumenter, de underviser i. Du kan også læse andre ukuleleelevers anbefalinger af underviseren og finde svar på diverse praktiske spørgsmål om priser og geografiske undervisningsområder.\nVi anbefaler altid, at du har din egen ukulele, når du går til ukuleleundervisning. På den måde har du mulighed for at øve dig imellem lektionerne. Hvis du er nybegynder, kan det dog være en god idé at vente med at købe en ukulele til efter et par lektioner, så du er sikker på, at ukulelen er det rigtige instrument for dig. Du kan både købe og leje ukuleler på Frederiksberg. Er du i tvivl om, hvilken ukulele du skal vælge, kan du altid kontakte din underviser eller Musikundervisning.dk - vi hjælper dig gerne med at finde frem til den bedste løsning for dig.\nKunne du tænke dig at blive ukuleleunderviser på Frederiksberg?


Koldskål shots - Sommerfriske shots som er nemme at lave\nKoldskål shots er fantastiske shots til sommeren. Den søde smag fra licor 43, og ananasjuice giver en frisk og sommerlig fornemmelse.\nShots med koldskål er nemme at lave og kræver ikke mere end 3 ingredienser. Nemlig licor 43, ananasjuice og fløde. Hvis du vil kan du også prøve dig med flødeskum istedet. Det hele shakes sammen i 15 sekunder også har du de lækreste friske sommer shots.\nAlle ingredienserne rystes godt sammen i en shaker.\nSi indholdet over i shotsglas.\nHvis du istedet gerne vil nyde shotsne som en drink er blandingsforholdet lidt anderledes.\n13 cl ananasjuice\n2 cl fløde / flødeskum\nShake det hele godt sammen og si over i et glas. Du kan selvfølgelig godt bruge nogle af isterningerne du shakede med.\nKoldskål shots – Sommer shots\nOm sommeren kan vi godt lide at hygge med kolde og friske drins / shots. Derfor er koldskål shots perfekt til din næste sommerfest, uanset om du laver dem som drinks eller shots.\nDu kan eventuelt pynte din drinks med en skive ananas, som også giver en god smag i drinken og en lækker sommervibe.\nKoldskål shots variationer\nDet er altid sjovt at prøve at mixe drinks og shots. Så hvorfor ikke prøve det sammen med koldskål shots? du kan for eksempel prøve at skifte flødes ud med flødeskum. Eller prøve en anden sød juice, måske en ananas multijuice. Hvis du er vild med kokos kan du også komme lidt kokoscreme.\nAndre opskrifter med licor 43\nNår først du har licor 43, kræver det ikke mange andre ingredienser før du kan lave en masse andre shots. Her kan du se andre populære shots som også er med licor 43, og derfor mixe en masse lækre shots og drinks.


Jeg har alle mine graviditetssymptomer igen – men ingen baby i maven – Julie Elsebeth\nJeg har alle mine graviditetssymptomer igen – men ingen baby i maven\nJeg har sgu fået en ny hobby. Den er at tisse på en graviditetstest i tide og utide. For den bliver ved med at vise negativ, men jeg bliver sgu bare ved med at have de graviditetssymptomer, som jeg oplevede i min graviditet med Homie.\nVi forsøger ikke at lave en baby, så det er heller ikke umiddelbart tanken, at der skal være en baby i min mave – men vi er måske nok noget uforsigtige, fordi det bare heller ikke ville være skidt, hvis min krops timing ændrede sig lidt og der kom en baby ud af det.\nNå, men tilbage til alle de der symptomer, som jeg ikke kan lade være med at tænke på som tegn på graviditet – på trods af, at jeg VED, at jeg ikke er gravid .\nMit hår er absurd fedtet. Hver eneste dag, når jeg kommer ud af badet, og får redt og tørret mig hår, så er det allerede helt fedtet igen. Jeg har ikke skiftet shampoo og balsam op til, så den pludselige forandring giver slet ikke mening i mit lille hoved. Efterfølgende har jeg prøvet andre produkter, for at se om mit hår bare var blevet træt af den gamle – men det bliver sgu bare ved med at være piss’-fedtet. Så for nu vasker jeg bare hår hver eneste dag, uden at det iøvrigt virker til nogensinde at blive ordentligt rent af den grund. Og ja, jeg er klar over, at hovedbunden producerer mere fedt, hvis man ofte vasker hår – så jeg gør ikke situationen bedre lige nu, men min hovedbund kan vel dårligt nå at producere så meget fedt, inden jeg har fået redt håret igennem.\nJamen lad os da bare blive ved håret. Jeg havde ikke hår under armene, før jeg blev gravid med Inge. Det er ikke, fordi jeg er 10 år gammel, jeg havde simpelthen bare ikke fået det. Og inden du tænker “årh, gid det var mig”, så er det jo altså den samme manglende evne til at gro hår, det gør, at jeg er omtrent 5 år om at gro et par centimeter mere til frisuren og at mit hår er tyndere end modellerne i Vogue. Efter jeg blev gravid med Inge er der så kommet en smule hår, men hvis jeg siger, at det har været nødvendigt at barbere det hver anden uge, så skyder jeg stadig relativt højt. Men nu er der altså pludselig kommet mere og det vokser hurtigere. Kæft, det er irriterende, at skulle barbere sig. Jeg er omtrent tre indgroede hår fra bare at droppe det. Bare en vittighed; det har jeg slet ikke højt nok selvværd til.\nJeg lugter simpelthen ikke så godt. Mmm, det er en appetitlig omgang med mine graviditetssymptomer, hva’? Jeg har da i det mindste ventet med at udgive til efter spisetid. Jeg lugter aldrig af sved. Onde tunger vil måske sige, at det er fordi jeg laver for lidt – og de vil i det tilfælde have fuldstændig ret. Men faktum er altså, at jeg selv efter en fodboldkamp normalvis ikke lugter af sved, og jeg kan sagtens undlade at tage deodorant på uden problemer. Men det er der godt nok ikke noget af for tiden, for pludselig er en helt almindelig tur ind til arbejdet tilsyneladende nok til, at jeg lugter lige lovligt spændende under mine korte Dino-arme. Og det er vel og mærket på trods af, at jeg har taget deodorant på.\nOsteklokke-life. Under min graviditet med Homie følte jeg de første tre måneder, at jeg boede inde i en osteklokke. Inde i mit hoved lød det som om, at alle holdt sig for næsen, når de talte til mig – og når det strækker sig over 3 måneder, så går man sgu hen og bliver en smule træt af det.\nNæseblod på daglig basis. Under min første graviditet, brugte jeg vel omtrent 30 minutter om dagen på at stå ude på toilettet, for at forsøge at få mit konstante næseblod til at stoppe. Og så hyggelige er toiletterne på min arbejdsplads sgu bare heller ikke. Njå, men det pis er i hvert fald på vej tilbage – så det går jeg og hygger mig lidt med for tiden.\nNå, men jeg er altså ikke gravid. “Men hvordan ved du det?” Jamen det skal jeg sige dig – jeg har taget flere tests, vi har forsøgt ikke at blive det – og nå ja, så har jeg menstruation i skrivende stund, og ikke den slags, som man kan have mens man er gravid. Jeg tror simpelthen bare, at mit hoved driver gæk med min krop. Måske vil den gerne snart lave en baby igen? Men den må sgu lige vente lidt endnu – for jeg har noget spændende på bedding i starten af det nye år, der er bedst uden en baby i mavsen.\nHar du prøvet at have graviditetssymptomer uden at være gravid? Og gik pisset væk igen?\nDu kan i øvrigt læse om mine småirriterende graviditets-gener fra dengang jeg var gravid med Homie.\n7 kommentarer til “Jeg har alle mine graviditetssymptomer igen – men ingen baby i maven”\n12. september 2019 kl. 20:17\nHooold nu k… hvor kan jeg relatere 🙄 jeg har brugt de sidste 5-6 mdr på at tisse på en pind i ny og næ. Mine symptomer kommer og går og der er absolut ingen mønster mht tidspunktet. Jeg har nogle gange ømme bryster, murren i underlivet, ondt i lænden og tisser som et vandfald.\nJeg var i tvivl om jeg havde underlivsbetændelse men det har jeg så heller ikke 🤷🏼♀\nOg mig det glædede mig til at “få min krop tilbage” efter graviditeten. Den har sjældent været så mærkelig som nu.\n12. september 2019 kl. 20:18\nLyder som stress symptomer. Jeg har været gennem det samme før min krop til sidst alarmerende forsøgte at råbe mig op.\nHa! Det er som om du beskriver min hverdag lige pt. Bare med andre symptomer 😅 jeg har haft kvalme, været forkølet, synes at alt lugter enten kraftigere eller dårligere end normalt (i min graviditet med vores søn, synes jeg alt lugtede fordærvet, især kylling 🤢) og jeg har haft muren i maven.. heller ingen baby i maven her! 😅 det er fanme for underligt!\n12. september 2019 kl. 21:35\nMåske er der noget i luften, der gør os falsk gravide?! 🤷♀ Jeg taber simpelthen så meget hår igen – som om det ikke var tyndt nok i forvejen 🙄, min hud går helt amok med bumser, fedtet overflade og tørre ben, og så render jeg rundt med ømme bryster det meste af tiden 😵 og så for ikke at snakke med den konstante rumlen i maven.\nOg nej, heller ingen baby her eller planer om det 🤷♀ Når du finder svaret på at få normalt hår igen, så giv lige os andre falsk-gravide en melding 🤣\n13. september 2019 kl. 7:24\nJa! Og man kan virkelig føle sig forrådt af sin krop. Jeg har prøvet at blive gravid siden januar uden held. Pludselig fik jeg enormt ømme bryster, kunne nærmest ikke have BH på. Det har jeg ALDRIG haft før, hverken ifm. menstruation eller ægløsning eller noget. Derudover havde jeg kvalme og jeg tænkte: NU er den der fandme! Men nej…. har oplevet det 3 gange i løbet af året nu, hvor min krop bare har snydt og skuffet mig🙄\n13. september 2019 kl. 23:59\nEj hvor sjovt Simone. Det lyder præcist som det jeg har gennemgået. Jeg håber at I snart bliver gravide 😊🤞🏻\n13. september 2019 kl. 11:15\nJa. Da jeg var gravid sagde testen nej. Men der kom en baby😊


Aarhusiansk hækkeløber jagter rekorder og VM-kvalifikation - Aarhus\nAarhus 19.06.2017 kl. 06:00\nAarhusiansk hækkeløber jagter rekorder og VM-kvalifikation\nAndreas Martinsen føler, at han er bedre, end han nogensinde har været, og de første tider fra hans udendørssæson vidner om, at der er noget om snakken.\nAndreas Martinsen håber at peake ved EM for landshold i Finland den 24. og 25. juni. Foto: Casper Holmenlund Christensen\nI marts imponerede Andreas Martinsen stort, da han med sin finaleplads ved inde-EM i 60 meter hæk blev den første danske mandlige hækkeløber, som kom i en international finale i netop den disciplin.\nNu, godt tre måneder senere, er den 26-årige aarhusianer rykket udenfor, hvor de 60 meter er skiftet ud med 110 meter, og antallet af hække er sat op fra fem til 10.\nHer rejser Andreas Martinsen lige nu Europa rundt for at jagte det magiske tal 13,48 sekunder.\n13,48 sekunder er nemlig tidsgrænsen for kvalifikationen til Andreas Martinsens store mål i 2017, en plads ved VM i atletik i London til august.\nDen unge hækkeløber har flere gange i denne udendørssæson været tæt på kvalifikationstiden til VM i London, senest da han i sidste uge var hurtigste mand i 110 meter hæk ved det franske stævne Meeting Herouville-Saint-Clair.\nHer løb Andreas Martinsen i tiden 13,61 sekunder, blot 0,13 sekunder fra kvalifikationstiden til VM, hvorfor aarhusianeren føler sig godt kørende.\n»Siden inde-EM har jeg haft nogle rigtig gode måneder, hvor jeg kan mærke, at jeg har fået overført meget af det gode fra inde-sæsonen til udendørssæsonen. Det er selvfølgelig også meningen, men at det så også er sket, er rigtig fedt,« siger Andreas Martinsen.\nDen 26-årige aarhusianer har da også været ganske hurtig i maj og juni, hvor han i sæsonens første løb i midten af maj klarede sig i tiden 13,78 sekunder, hvilket ifølge hovedpersonen selv er markant bedre, end han plejer at starte ud.\nSamtidig har Andreas Martinsen ikke løbet ét eneste løb i en tid på 14 sekunder eller derover.\nMangler det perfekte løb\nFor de fleste mennesker er 0,13 sekunder ingenting, og at skulle forbedre sig så lidt kan fremstå som værende uhyre let.\nMen for Andreas Martinsen er de 0,13 sekunder, som er tiden, han skal forbedre sig, hvis han skal kvalificere sig til VM, ganske meget.\nSelvom hans personlige rekord i 110 meter hæk er 13,55 sekunder, og han allerede nu er tæt på at slå denne, mangler den aarhusianske hækkeløber at ramme en dag, hvor det hele spiller, hvis han skal slå 0,13 sekunder af sæsonens bedste tid.\n»Set udefra kan det virke som ganske lidt, men der er intet, der er lidt eller let i hækkeløb. Der er 10 hække, 10 udfordringer, og går bare en af dem galt, kan det være spildt. Men jeg har været meget stabil i mine løb i år, hvilket mine tider også afspejler. Men jeg mangler at have haft det perfekte løb, hvor alle elementerne af mit løb bare fungerer. Som regel er der nogle ting, som fungerer rigtig godt, mens andre tilsvarende går skidt i et løb,« siger Andreas Martinsen.\nAndreas Martinsens træner, Mikkel Larsen, udtalte til Jyllands-Posten i marts, at han med den udvikling, han så hos hækkeløberen, forventede, at Andreas Martinsen ville slå den danske rekord, hans egen, flere gange i denne sommer.\nDet tror Andreas Martinsen da også selv på her tre måneder senere, hvor han føler sig bedre, end han nogensinde har været.\n»Jeg føler, at jeg er på et helt andet niveau nu, end jeg tidligere har været. Jeg er i rigtig god form, min teknik og min styrke er blevet bedre, og så har jeg fået mere erfaring, hvilket hjælper mig før, under og efter et løb. Så det er bestemt inden for rækkevidde, at jeg slår min egen rekord på 13,55 sekunder, men jeg er nødt til at lade mine løb tale for sig selv,« siger Andreas Martinsen.\nEfter at have løbet i både Sverige, England, Holland, Schweiz og senest Frankrig er Andreas Martinsen igen i Danmark, hvor han tirsdag deltager i Copenhagen Games.\nHer regner Andreas Martinsen dog ikke med at slå sæsonens bedste tid, da de danske vejrforhold oftest er for kolde og blæsende til at lave et perfekt løb, forklarer han.\nMen den 23. juli er der deadline for at slå tiden 13,48 og kvalificere sig til VM i London i august, og derfor ved Andreas Martinsen også godt, at hans tider snart skal begynde at komme endnu længere ned.\n»Det er vigtigt, at man ikke tænker for meget over deadline og i stedet bare fokuserer på hvert eneste løb for sig selv. Men jeg bliver hele tiden bedre lige nu, og et af de nøgleløb, jeg har udset mig til at løbe rigtig stærkt i, er EM for landshold i Finland den 24. og 25. juni. Der skulle jeg meget gerne peake,« siger Andreas Martinsen.\n»I S kan vi levere en retning og ikke spredehagl. Det giver tryghed«\nJeg kan holde sammen på den her kommune, lover Jan Petersen. Interview med S-borgmesteren i Norddjurs om en arrogant stat, skæv udligning og turismen.\nFærre børn tager cyklen til skole Aarhus\nByens største partier skændes om folkeskoler Politik\nPolitiet har ikke taget mod tilbud om at få notaterne.\nMange boligejere betaler en for høj pris for at sikre sig mod rentestigninger.\nMistanke om embedsmisbrug: Alternativet kalder Støjberg i samråd\nPartiet vil have en forklaring på, hvorfor ministeren ville lukke for tilskud.\nFå dagens nyhedsoverblik: Kina udfordrer Danmark på grisen: Forskere har udviklet svin med mindre fedt\nHjemmeside gik ned, da Stephen Hawkings ph.d.-afhandling blev offentliggjort. Justitsminister overvejer at lempe regler for kommuners videoovervågning.\nGiggs flirter med Everton og Leicester om ledige sæder\nStrammer grebet om magten: Kinas præsident kommer op på niveau med Mao\nFrederikshavn kæmpede for at bevare ”Norskov” – og vandt Premium\nIndspillet for 70 år siden: Glemt og overset drama vender tilbage til lærredet\nÉt år efter rydningen af "Junglen": »De rykker sig hele tiden for at komme væk fra politiet« Premium\nTønder Festival rykker næste år til København\nKommentar: Er DR ude på en selvmordsmission? Premium\nFærre børn tager cyklen til skole\nFem drenge sigtet for drab: 32-årig familiefar dræbt efter stenkast i USA\nKom gennem paskontrollen: Nu skal en llvændring redde italiensk muskelhund fra dødsdom\nDebat: Pas dit eget barn hjemme med kommunalt tilskud\nBirgit Liin, byrådskandidat for Venstre i Favrskov Kommune Hvidtjørnevej 3, Laurbjerg, Langå\nDebat: Letbanen – også for Djursland!\nKirstine Bille, viceborgmester (SF), Syddjurs Kommune og medlem af Letbanerådet | Mads Nikolajsen, medlem af Norddjurs kommunalbestyrelse (SF), Midttrafiks bestyrelse og Letbanerådet\nUdskyd Aarhus Ø-linjen og fokuser på at gøre letbanen til Djursland færdig.\nFremtidens læreruddannelse bør udvikles i tæt samarbejde mellem professionshøjskolerne og universiteterne.\nI løbet af det seneste år har arkæologer udgravet en hel landsby ved Jelling.


HAVEFOLKET: DEN BLÅ OG GULE HAVE\nDer er så mange, der er gulforskrækkede, men hvis man opfatter gul som en nuance af grøn eller lime, og lader være med at havne ovre i de skrigende "Nettogule" planter samt HELT afholder sig fra at indføre orange og rød, så er gul en farve der fremhæver netop dens modsætning; blå og lilla.\nBlåregn spiller sammen med bladhanget med en helt utrolig lethed og elegance. Vi er i en tone i nærheden af lilla eller lys violet, og den står til alle haver med pergolaer,altaner, rækværker og stativer. Den kravler også fint oppe under loftet i en overdækket terrasse, og danner derved det yndigste levende tag.\nStormhat har en helt igennem blå-blå farve. De lange spir klæder alle staudebede, og plantegruppen kan placeres midt i eller i baggrunden på grund af højden - eller, hvis der er noget, der er endnu højere, i forgrunden af en rolig baggrund.\nDe blå iris germanica changerer imellem de sart babylilla og lyseblå over i de kraftige "pædagoglilla" for at ende i dyb violet. Et levende og interessant indslag i ethvert bed.\nHaven her er West Dean Garden i England, og den bærer tydeligt præg af et helt bevidst brug af farvepaletten i den blå-gule ende. Samtidig er der tænkt over planteformerne og deres vækst, og de tueagtige plantegrupper (katteurt, landløbere, storkenæb og asters), afveksles af de mere sivagtige (dagliljer). Bemærk også tricket med at gentage plantegrupperne hen ad en lang sti som denne. Det skaber ro og balance.\nOg hvis vi vender os rundt ser vi tankegangen fortsat: Vortemælk, klematis og store grupper af stauder afløser hinanden og væver sig ind og ud af hinanden.\nStorkenæb 'Jolly Bee' og staudesalvien går rigtigt godt i spænd. Bemærk også græsserne i baggrunden. Bedet herover er designet af Jane Schul.\nHører du til de "gulforskrækkede", der alligevel godt kunne tænke sig at prøve, så sørg for at holde dig til de cremegule og sart-baby-pastel-gule farvetoner. Man kan både få landløbere (Tropaeolum /tallerkensmækker), asters, skabiose, roser, lodden løvefod, løvehale, vortemælk og mange andre skønne stauder og sommerblomster i denne nuance.\nINSPIRATION TIL PLANTEVALG\nSalvie, skælhoved, indianermynte, stormhat, drejeblomst, solhat, stormhat, løvehale, knopurt, elefantgræs, Kortlæbe, sankthansurt, hirse, kærmindesøster, pileurt.\nFotos lånt af Staudestedet.dk\nBlåregn, Wisteria sin. 'Profelic'\nKlematis, Clematis 'Multi Blue', 'Arabella', 'Alpina'\nStormhat, Aconitum napellus\nKatteurt, Nepeta 'citriodora', 'Six Hills Giant', 'Walkers Low', 'Nervosa'\nIndianermynte, Agastache 'Black Adder', 'Blue Fortune'\nKærmindesøster, Brunnera macrophylla 'Hadspen Cream'\nSalvie, Salvia nemorosa 'Caradonna', 'Lubeca', 'Mainacht', 'Sensation Deep Blue Improved'\nStorkenæb, Geranium 'Jolly bee'\nIris, Iris germanica og iris sibirica\nLøvefod, Alchemilla mollis\nGul daglilje, Hemerocallis 'Green Flutter', 'Molokai', 'Joan Senior'\nStormhat, Aconitum napellus 'Album'\nSkælhoved, Cephalaria 'Gigantea'\nDrejeblomst, Physostegia virginiana 'Miss Manners'\nSankthansurt, Sedum hybride 'Sunkissed'\nElefantgræs, Miscanthus sinensis 'Strictus'\nKnopurt, Centaurea montana 'Amethyst Dream'\nHirse, Panicum virgatum 'Rehbraun'\nPileurt, Persicaria amplexicaulis 'Blackfield'\nSolhat, Rudbeckia occidentalis 'Green Wizard'\nKortlæbe, Teucrium hyranicum\nBente 26. apr. 2013 21.00.00\nDejlig inspiration.....tænk hvis man havde et bed der så ud som på billederne. Flot farvesammensætning. Især er jeg vild med det blå/lilla og gule sammen.\nFrk. Anemone 26. apr. 2013 22.12.00\nDejlig inspiration, de blå vinder mere og mere indpas og gult har jeg lidt af i forvejen, så mon ikke jeg lige skeler lidt til plantelisten ovenfor... :)


At gøre Jesus kendt – med vafler? | KFS | Plads til mening\nAt gøre Jesus kendt – med vafler?\nAt gøre Jesus kendt. Det er den anden – og helt centrale – del af KFS’ vision. Men hvordan er det lige, man kan gøre det som KFS-gruppe? Det får du et brandgodt bud på lige her, hvor Linea fra Sankt Annæ Gymnasium fortæller lidt om deres oplevelse med at invitere hele gymnasiet til vafler og hygge.\nden 16. december 2021\nTilbage i slutningen af november holdte vi, Sankt Annæ Gymnasium og Sukkertoppens KFS, vaffelaften.\nDet er egentlig et meget simpelt arrangement:\n1. Lav absurd meget vaffeldej\n2. Inviter hele gymnasiet til gratis vafler\n3. Lav vafler og hyg med dem fra dit gymnasium\nDet blev en kæmpe succes! Jeg tror, vi blev over 100, der snakkede, hyggede og spiste vafler ad libitum – også selvom mange i begyndelsen var noget skeptiske over for gratis vafler, tilsyneladende uden bagtanker.\nMen det er netop det, der er hele konceptet. Ja, det er KFS, der inviterer, og man er også MEGA velkommen til at stille spørgsmål til tro med mere, men egentlig inviterer vi blot til vafler og en aften i hyggeligt selskab.\nUdover at synliggøre vores KFS gav det også et stort sammenhold for os internt efter en tid, hvor vi ikke har haft så gode muligheder for at lære hinanden at kende. Der var roller nok at tage fat på – indkøbere, dejblandere, vaffelbagere og meget mere, men alle var virkelig gode til at hjælpe til og skifte ud.\nOg så var det da også en kæmpe optur at høre om alle de gode oplevelser, folk havde haft med det dagen efter i skolen.\nLinea Carlsen, KFS-gruppen på Sankt Annæ Gymnasium\nØnsker I at lave et lignende arrangement? Så er der en vaffelopskrift klar til jer lige her. Og hvis I gerne vil give det et twist, har vi også lavet en vejledning til at holde ‘Vafler for velgørenhed’.\nVaffelopskrift (1.38 Mb) (Downloadet 44 gange)\nVafler for velgørenhed (3.46 Mb)


Supreme Rollers - Venice justérbar rulleskøjte - Sort/Lilla (DKK 494,00)\nVarenummer: 105500-X | Producent: Supreme Rollers\nMed disse "Venice" inliners fra Supreme Rollers, får du et par justerbare kvalitets rulleskøjter, som kan vokse i takt med at barnets fødder vokser. "Vennice" er bygget op omkring en robust aluminiumsramme…\nMed disse "Venice" inliners fra Supreme Rollers, får du et par justerbare kvalitets rulleskøjter, som kan vokse i takt med at barnets fødder vokser. "Vennice" er bygget op omkring en robust aluminiumsramme, og har kvalitetshjul med ABEC-7 kuglelejer. Udseende mæssigt får du et par super smarte rulleskøjter - kvalitetsmæssigt får du en dejlig støvle, som sidder tæt om foden og giver den stabilitet du har brug for. Modellen sidder godt omkring foden og kan tilpasses via spænde og velcrorem omkring foden.\nDenne model findes i flere forskellige størrelser og er justerbar indenfor et spænd på 3 størrelser. Foroven på modellen sidder en kraftig strop, som er virkelig praktisk at holde i når foden skal presses ned i støvlen.\nModellen er god, uanset om de skal anvendes til lange køreture eller en hurtig tur frem og tilbage på villavejen.


Rapidus » Bedre markedsklima får Sogeti til at ansætte i Skåne\nBedre markedsklima får Sogeti til at ansætte i Skåne\nIT-konsulentfirmaet Sogeti, et datterselskab inden for Cap Gemini-koncernen, udvider sine aktiviteter i Skåne. I alt drejer det sig om cirka ti stillinger, der skal oprettes i Lund og Helsingborg.\n-- Det er svært at sige præcis, hvor mange medarbejdere vi har brug for på afdelingen i Lund, men det kan dreje sig om 4-5 personer, siger Magnus Ahlgren, divisionschef i Lund.\n-- Omtrent det samme gælder i Helsingborg. Vi vil få brug for yderligere fem personer inden nytår for at imødekomme den eksisterende efterspørgsel, siger Malin Lindén, divisionschef i Helsingborg.\nSogeti søger personale inden for flere kompetenceområder, blandt andet projektledere og personer med kendskab til java, systemintegration eller web content management. Årsagen til nyansættelserne er, at Sogetis kunder har signaleret et voksende behov for konsulenttjenester, og at forudsætningerne inden for konsulentsektoren er blevet generelt forbedret.\nVed årsskiftet 2002/2003 blev Sogeti et selvstændigt selskab inden for Cap Gemini-koncernen. Sogeti beskæftiger sig med lokale IT-tjenester, mens Cap Gemini hovedsageligt sælger større, ofte globale, løsninger. Afdelingen i Lund, som blev åbnet i starten af 2003, er vokset hurtigt i år - fem ansatte ved årsskiftet er blevet til seksten. Kontoret i Helsingborg er større og har omkring 50 ansatte.


Oliefri ZS VSD lavtryksskruekompressorer øger energieffektiviteten i Versmolds spildevandsrensningsanlæg med 10 %. - Atlas Copco Denmark\nOliefri ZS VSD lavtryksskruekompressorer øger energieffektiviteten i Versmolds spildevandsrensningsanlæg med 10 %.\nTo oliefri Atlas Copco ZS 55+ lavtryksskruekompressorer med frekvensreguleret motor (VSD) producerer energieffektiv trykluft til behandling af spildevand på rensningsanlægget i Versmold, Tyskland. Takket være VSD-drevets effektivitet har anlægget opnået energibesparelser på 10 %, hvilket betyder lavere spildevandsafgifter for kunderne.\nRensning af industri- og husholdningsspildevand\nAnlægget renser ca. 3.000.000 m³ spildevand hvert år. 60 % af dette er industrispildevand, mens resten er husholdningsspildevand fra byen Versmold. Dette anlæg har en særlig høj andel af industrikunder fra kødforarbejdningsindustrien, hvilket giver varierende mængder af stærkt forurenende belastninger og fosfatmængder, som ligger over gennemsnittet og er en udfordring for anlægget at håndtere. Rensningsteknologien, måleteknologien, processtyringssystemet og trykluftteknologien skal hurtigt kunne registrere spildevandets forureningsgrad og kunne reagere på passende vis. Nitrificering og afnitrificering sker samtidigt i 2 beluftningstanke. Under den aerobe nedbrydningsproces tilføres den biologiske proces først ilt via pladebelufterne. I den efterfølgende anaerobe fase er det kun tankenes indhold, der blandes. Hver af tankene tilføres ilt via de tre lavtrykskompressorer.\n“ Ved afslutningen af testkørslen kunne vi konstatere, at lavtrykskompressoren fra Atlas Copco var 10 % mere effektiv end vores andre maskiner. ”\nKhosrow Ghobadi , Fabrikschef på spildevandsrensningsanlægget i Versmold\nTestkørsel bekræfter energieffektiviteten\nStyringsfunktionen overtages i hvert enkelt tilfælde af en oliefri Atlas Copco ZS 55+ VSD lavtryksskruekompressor med variabel omdrejningshastighed (VSD). De to maskiner arbejder sammen med to maskiner af et andet mærke og leverer trykluft mellem 1.500 og 3.500 m³/t med et fastlagt overtryk på 500 mbar til maks. 600 mbar. Luftproduktionen tilpasses automatisk til det nøjagtige luftbehov af den frekvensregulerede motor. "Lavtrykskompressorerne fra Atlas Copco er kompakte, og det er ikke nødvendigt at foretage mange ændringer," lyder det rosende fra fabrikschef Khosrow Ghobadi. "Maskinen skulle blot tilsluttes processtyringssystemet, hvilket foregik nemt og problemfrit." I første omgang blev der dog kun monteret en ZS+ lavtrykskompressor på den ene af de to tanke. "Vi ønskede blot at tjekke, om det nu også var muligt at opnå den lovede effektivitet," siger Ghobadi med et stort smil. "Ved afslutningen af testkørslen kunne vi konstatere, at kompressoren fra Atlas Copco var 10 % mere effektiv end vores andre maskiner." Derefter blev den anden lavtrykskompressor fra Atlas Copco indkøbt. "Begge maskiner har kørt upåklageligt i de sidste to år," konkluderer Ghobadi. "Vi skal bare sørge for at udføre rutinemæssig vedligeholdelse."\nOliefri luft Oliefrie kompressorer Blæsere Klasse 0 oliefri Skrue


Fiskepakke | Den perfekte frokost til strandturen - FoodTV\nVideoopskrift: Skal du have mad med på tur? Her laver Nicolai Tram nemme fiskepakker til dig, som skal have fisk på farten - eller hjemme i ovnen. Det er helt op til dig at vælge fisk til din fiskepakke, men du kan altid bruge rødspætte, laks eller torsk. Fiskepakkerne kan tilberedes i ovn, på … pande eller på grill, og det tager ikke mere end fem minutter – det kalder vi hurtig mad! Det bliver ikke mere nemt end fiskepakker. Det eneste du skal bruge er fisk, folie, lidt hvidvin og smør, samt grøntsager. Du behøver altså med andre ord ikke at bruge bagepapir. Prøv med gulerødder, asparges, ærter og fennikel, eller brug de grøntsager du har derhjemme. Overrask dine middagsgæster med fiskepakkerne, og se dem åbne de små foliegaver med spænding! Læs mere\n#Fisk #Grill #Let #Nicolai tram #Sommer\n125 g fisk (torsk, laks, rødspætte etc.)\nStart med at forbered pakken.\nBred et stykke stanniol ud på bordet, læg bagepapir ovenpå staniolen.\nLæg grøntsager oven på bagepapiret.\nSørg for at grøntsagerne har nogenlunde samme tilberedningstid.\nLæg en klat smør ovenpå grøntsagerne og fisken oven på smørret. Krydr med salt.\nPak fisken ind i staniolen, når pakken næsten er lukket hældes hvidvinen ind og forsegl nu pakken så den slutter tæt.\nNår du skal lave fiskepakken lægges den over en varmekilde, bål, grill, pande eller ovn.\nNår pakken er puffet op er den færdig.\nFiskefond | Fond af torsk, pigvar, ørred eller lignende fisk Pocheret æg med hollandaise | Vidunderlig ret til brunchbordet