Ud af naturhistorien, ind i moderniteten - Nordic Women's Literature\n1960-1970, 1960-2020, 1970-1980, 1980-1990, Anne Birgitte Richard, Billedkunstnere, Danmark, Dramatik, Emancipation, Faglitteratur, Feminisme, Humor, Hverdagsliv, Ironi, Journalister, Kvindebevægelse, Kønsroller, Lisbeth Larsson, Litteraturkritikere, Musikere, Norge, Offentlighed, Oversigtsartikler, Politik, Regissører, Romaner, Sange, Seksualitet, Sverige, Teater, Tidsskrifter, Unni Langås\nSom et lyn brød den nye kvindebevægelse igennem i den vestlige verden sammen med ungdoms- og studenteroprøret. En engelsk konference i 1970 blev begyndelsen til Women’s Liberation, hvor unge veluddannede kvinder sluttede sig sammen i bevægelser, der var markant forskellige fra eller brød med de traditionelle kvindepolitiske foreninger. Den nye kvindebevægelse var antihierarkisk og grænsebrydende. Den ophævede skellet mellem det politiske, det kulturelle og det private. Den nye bevægelse blev ikke til et parti, men et forum af grupper, der førte kønskampen ind i familien og ud i medierne og på gaden. Kvinderne ville på samme tid skabe økonomisk ligestilling og et nyt syn på kroppen, på seksualiteten, reproduktionen og arbejdsdelingen på ethvert samfundsmæssigt niveau. Og kvinderne ville en ny kultur, der ikke blot i sit indhold, men også i sin form og organisering brød med den mandlige borgerlige offentlighed.\nI Holland hed de Dolle Minaer. Redstockings i New York gav navn til de danske Rødstrømper, i Norge dannedes Nyfeministerne efteråret 1970, i Sverige Grupp 8 i 1968, på Island Úur i 1968, en ungdomsgruppe under kvinderetsforeningen. I Finland findes ikke en decideret Women’s Lib, men Forening 9 (1965-73) fik indflydelse på ligestillingsdiskussionen.\n1960’erne var kønsrolledebattens årti, Betty Friedans The Feminine Mystique, 1963 (Farvel kvindesag, 1964), havde behandlet traditionaliseringen af det amerikanske familieliv i 1950’erne, og før da havde Simone de Beauvoir i 1949 udgivet sit store kontroversielle værk Le deuxième sexe (Det andet køn, 1965), der hævdede, at kvinder ikke fødes, men skabes. Grobunden for den nye kvindebevidsthed var en velstandsstigning i mellemlagene og en højere uddannelse blandt de unge kvinder, men også ungdomsoprøret og opbruddet i det politiske venstre fra marcherne mod atomoprustning og Vietnam-bevægelserne til 1968 og universitetsoprøret, især majopstanden i Frankrig, blev et symbol på kampen mod privilegier og borgerlig magt. Kvinderne delte modstanden mod autoriteter og harmen over den globale uretfærdighed med studenteroprøret, men i studenteroprøret fandt de også en grænse for retfærdighed og lighed, en grænse der gik ved kønnet og det såkaldt private.\n»De læste Kvinder«. Postkort udgivet af kvindetidsskriftet Kvinder, 1979\nI de nye bevægelser vendte kvinderne på samme tid blikket indad mod sig selv og hinanden og udad mod offentligheden. Indadtil organiserede man sig i basisgrupper, udvekslede erfaringer, sang og dansede og fulgte kurser i selvforsvar eller selv-hjælp og selvundersøgelse. Udadtil var aktionen og demonstrationen den foretrukne form, der skulle gøre kvinderne synlige og hørbare, som de var blevet det for hinanden. I Danmark var det en demonstration ned ad Strøget, hvor deltagerne var iført ballonbryster og overdimensionerede øjenvipper, der markerede, at noget nyt var på færde. Og det er karakteristisk for bevægelsens dobbeltblik, at demonstrationen mod modens kvindebillede ubesværet fulgtes af en ligelønsaktion: utopisk var bevægelsen altfavnende. I sin udtryksform på samme tid et grotesk humoristisk show og en stadig insisteren på at blive taget alvorligt. Under mottoet »hold Danmark rent« brændte kvinderne deres bh’er på Rådhuspladsen og fortolkede hermed kvindeligheden som teater, samtidig med at de selv marcherede ind på scenen med egne tekster, kostumer og dekorationer.\nHer skabte kvindebevægelsen sine egne rum, først og fremmest i en række »kvindehuse«, der etableredes landet over. Kvindehusene var centrum for basisgrupperne og den organisering af dem, der efterhånden fandt sted. Fra 1974 samledes kvinder til en årlig kvindefestival i Fælledparken i København, men allerede i 1971 lejede Rødstrømperne sig ind på Femø og arrangerede en sommerlejr, der har været en årlig tilbagevendende begivenhed siden da. Lejren og husene var særlige kvinderum, refugier fra mandssamfundet og gav anledning til diskussioner i offentligheden om berettigelsen af rum, hvor mænd var forment adgang. Her opstod en kvindekultur, der var adskilt fra resten af verden, men også en række af de manifestationer, der bragtes ud i verden.\nFemø-lejren organiseredes som en slags idealbillede af kvindebevægelsen: »Om formiddagen mødtes beboerne af hvert telt til teltmøde. Efter frokost var der grupper om bestemte emner. Nogle grupper var faste som teatergruppen, yogagruppen og selvforsvarsgruppen. Andre møder blev sammenkaldt, når vi fik nys om, at en eller anden vidste noget, som alle burde få del i, som prævention, abort, uddannelsesmuligheder for ældre kvinder, kvindebevægelser i andre lande. Om aftenen holdt vi fællesmøder for alle og bagefter festede og dansede vi i værtshusteltet, som en gruppe spontant organiserede i den anden uge«. (Jordemorpjecen, 1976).\nPå scenen var kampen for den frie abort i centrum for hele den vestlige verdens kvindebevægelser, i flere lande, f.eks. Italien, var aborten det vigtigste programpunkt i bevægelsen som det ultimative tegn på kvindernes seksuelle selvbestemmelse og rettighed over egen krop. På den mere private scene, i huse og basisgrupper, var temaet kvinders tilegnelse af deres egen krop og seksualitet. Mens 1880’ernes sædelighedsfejde handlede om kvinders ret til at definere deres egen seksualitet, og mellemkrigstidens fejder koncentrerede sig om det frivillige moderskab, så kæmpede 1970’ernes kvinder på begge fronter, og i selvundersøgelsesgrupper blev kampen yderst konkret.\nMed speculum i vagina kunne kvinderne se deres eget køn, der ikke længere kun var forbeholdt mandens blik og penis, med kortklippet hår og uden modepynt og makeup stod de frem som et køn, der ikke var et produkt af mode- eller porno-industri, og med p-pillen og den frie abort og ringe risiko for kønssygdomme fik kvinder for første gang i historien adgang til et seksualliv, der ikke var forbundet med angst for smitte, graviditet og død.\nI Danmark brød ungdomsafdelingen med Dansk Kvindesamfund i 1966 på spørgsmålet om fri abort og de abortrejser til Polen, som de unge arrangerede. I Frankrig bekendtgjorde bl. a. Simone de Beauvoir og Brigitte Bardot sammen med 341 andre kendte kvinder, at de havde fået foretaget illegal abort. Danmark fik fri abort 1973, Norge og Sverige i 1975.\nSangen, kampen, latteren …\nPå Femø – og på vej til og fra – blev skrevet og sunget sange, der bærer vidnesbyrd om den rus og de stærke følelser, som kvindefællesskabet fostrede. »Skrevet i bilen på vej hjem fra den første udflugt til Femø 22.5.71« står der under hittet »Du må få min kasserolle«, hvor 14. og sidste strofe lyder: »Men tro ikke du er sikker, når jeg går./ Nu ta’r jeg i kvindelejr/ for at forberede sejr./ Men tro ikke du er sikker, når jeg går«. (Kvindesange, 1974). Melodierne kunne være nyskrevne, men mest sungne var nye tekster til gamle politiske slagsange eller folkemelodier, der ironisk hilser på den gamle tekst, som i »Internationale«, der bliver til »Søstersolidaritet« (1970-71) og får et nyt og måske ganske konkret omkvæd: »For søstersolidaritet/ slår bro fra bryst til bryst«. (Kvindesange). Sangene var som de fleste skrifter fra den officielle Rødstrømpebevægelse anonyme som tegn på, at det var kollektivet, det kvindelige fællesskab, der var den egentlige kilde til pjecer, blade og digte. Pladen Kvinder i Danmark, 1975, der ifølge Aarhus Stiftstidendes anmeldelse var produceret af »et ubestemmeligt antal ukendte damer«, gik ind i de samme genrer med ironiske popefterligninger: »Kaj, vil du ha’ mig« over socialrealistiske ballader og til fælles kampsange.\n»Befrielsen är nära, tiden är nu mogen«, sang kvinderne i Jösses flickor, og sangen blev som flere andre af Suzanne Osten og Margareta Garpes sange indlemmet i kvindernes fælles sangskat, »Sig noget til mig/ sig noget til mig, så vender jeg mig om«, sang danske Trille, der med pladen Hej søster, 1975, skrev sig ind i Nordens kvinders hjerter.\nOgså i Sverige drev kvinderne gæk med mændene og skrev deres egen »modhistorie«, som i Louise Waldéns »Historisk\ntango«, hvor refrænet gang på gang spørger: »Hvad gjorde kvinderne, mens manden skrev historie?« Svarene skifter fra passede hans børn til pudsede hans glorie, og den frække og vittige sang blev sunget ind i svenske kvinders hjerter af den feministiske musikgruppe Röda Bönor. De skrev også selv mange viser, som vakte stor genklang. Kjerstin Noréns parodi på den gamle slager »Oh, oh, oh, what have you done to me?« i »Sangen om kvinnans otäcka roller« var en af de mest populære. Sammen med en række sangskrivere, kunstnere og forfattere som Marie-Louise Ekman, Annbritt Ryde og Elisabeth Hermodsson skabte de i 70’erne en feministisk pop- og rockmusik, som hurtigt vandt indpas i medierne bl.a. gennem musikradioprogrammet Spinnrock.\nI 70’erne indtog kvindebevægelsen medierne. Med stykker som Man råkar vara kvinna (Man er tilfældigvis kvinde), 1970, og tv-serier som f.eks. Fosterbarn, 1971, Dela lika, 1972, Klassträffen (Klassefesten), 1975, og Lära för livet førte Carin Mannheimer, »tv’s rødeste pige«, samfundsengagementet og den feministiske protestbevægelse ind i de svenske hjem i den bedste sendetid. Britt Edwall, radiomedarbejder, instruktør og forfatter skabte en hvas og provokerende radiodramatik for en ny generation af kvinder. Suzanne Osten og Margareta Garpe fornyede teaterets udtryksmidler med den ene slagkraftige forestilling efter den anden. I de store statslige kunsthaller kom der en række udstillinger, som fokuserede på kvinder, og som vakte stor opmærksomhed.\nI 1970’erne trådte en ny stærk kvindelig kritikergeneration ind på de svenske avisers kulturredaktioner og debatsider. Eva Moberg fremmede kvindesagen i samfundsdebatten i Dagens Nyheter, hvor også feministiske litteraturkritikere som Eva Adolfsson og Maria Bergom-Larsson fik stor betydning med deres venstreorienterede kritik. Monica Boëthius åbnede døren for kvindelige journalister i forbruger-kooperationens ugeavis Vi. I Aftonbladet blev Agneta Pleijel kulturredaktør. I samme avis gik Åsa Moberg til angreb på mands- og klassesamfundet, og journalister som Annette Kullberg fornyede journalistikken med deres provokerende reportager.\nI 1975, FN’s internationale kvindeår, blev den store udstilling Kvinnfolk vist i såvel Stockholm som Malmö. Her blandedes dokumentar med kunst, nutid med historie, interview med poesi, og udstillingerne tiltrak kvinder i store mængder, som ville se og diskutere. Udstillingen Livegen – eget liv i Göteborg i 1973 havde været en forgænger, og en strålende opfølgning blev Vi arbetar för livet i Stockholm i efteråret 1980. Her havde en række kvindelige kunstnere opbygget forskellige »kvinderum«. Besøgende førtes gennem billeder og modbilleder, forbi en kunstig livmoder, mødte Lilian Eks tegnede »satans kællinger« og Gittan Jönssons »Prinsessan panik«, latter blandedes med gråd, alvor og vrede med godt humør.\n»Vi har længe været så nedvurderede, at ingen – ikke engang vi selv – har brudt sig om det, som kvinder har skabt«, skrev det kollektiv, som stod bag Kvinnoliv i udstillingskataloget, og det, man ville formidle, var billeder og modbilleder fra historie og samtid. »Når Anna Sjödahl, som har fire børn, maler moderkærligheden, er det ikke glitrende madonnabilleder, hun viser, men det blødende moderhjerte, som rives itu af alle de uforenelige krav, af utilstrækkeligheden over for den umulige opgave, som er pålagt kvinderne: at være eneansvarlige for den kommende generation«, skrev de. Og unge kunstnere som netop Anna Sjödahl, Monica Sjöö, Lena Cronqvist og Rauni Liukki fik mulighed for at vise et andet kvindebillede end den samfundsmæssige klichés.\nVi är dom nya kvinnorna\nVi är dom nya kvinnorna som\nfått utbilda oss\nNu vill vi återknyta banden\nmed arbetarklassen, våra\nVi är dom nya kvinnorna,\ndom historielösa kvinnorna.\nSådan begynder Anna-Lisa Bäckmans digt »Manifest« på bagsiden af udstillingskataloget til Kvinnfolk i Stockholm 1975. Digtet slutter nærmest triumferende:\nNu vill vi erkänna de gamla\nsom vår första historia\noch vi tanker aldrig någonsin\nPå teateret blev det traditionelle mandssamfund og dets kvindebilleder angrebet i nye burleske former. »Åh, åh, åh tjejer! Vi måste höja våra röster för att höras«, sang de unge kvinder i slutscenen af Suzanne Ostens og Margareta Garpes ungdomsstykke Tjejsnack (Pigesnak), 1971. Det var en lille turnerende ungdomsteaterforestilling, men sangene spredte sig som en brand over Sverige og Norden og blev hurtigt en del af det fælles (politiske og lystfyldte) gods af sange, slogans, skrifter og teorier, der bandt den nye kvindebevægelse sammen på tværs af grænser og kontinenter.\nI Kärleksföreställningen to år senere blev mandssamfundet med dets forkrøblede og forvredne syn på mænds og kvinders seksualitet klædt af til skindet. I en burlesk og revyagtig form, som brød drastisk med det svenske teaters vedtagne illusions-æstetik, gennemheglede Suzanne Osten og Margareta Garpe de kræfter, som nægter kvinder retten til kærlighed ved at udnytte og skænde deres seksualitet. I nærmest karnevalistisk overgivne former levede de indignationen, vreden og kritikken ud, og publikum jublede.\nDa Suzanne Osten og Margareta Garpes Kärleksföreställningen blev sendt i svensk tv 1975, anmeldte advokat Leif Silbersky, en af porno«liberalismens« juridiske repræsentanter, forestillingen for »bagtalelse og krænkelse«. Domstolens kendelse blev frifindelse.\nI succesforestillingen Jösses flickor, 1974, har den kvindeforening, som har givet navn til stykket, ingen større fremgang i perioden 1924-74, som skildres i stykket, men alligevel er det en hyldest til kvinders kraft. Og selv om Suzanne Osten og Margareta Garpe både her og senere fortæller om kvinders afmagt, så er det ikke deres kommen til kort, som er det væsentlige, men derimod kritikken af det samfund, der bestandig udnytter, forkrøbler og splitter dem, og der er aldrig nogen tvivl om, at kvinderne nu er ved at skabe noget radikalt nyt.\nKarneval og kønskamp\n»Vi tror kvindekultur kan være en vigtig støtte til de kvinder, der kæmper mod opsigelser og ‘permitteringer’ på deres arbejdspladser – til dem, der ‘står på stand’ og samler underskrifter for selvvalgt abort, og til dem, som diskuterer kvindesag på arbejdspladser og skoler«. Det skrev den norske visegruppe Amtmandens Døttre i programmet til deres plade Reis kjerringa!, 1975.\nTitlen på pladen og programerklæringen er symptomatiske for 70’ernes integration af klassekamp, kvindesag og kunst. Også personlige erfaringer, spørgsmål om identitet og krop blev først og sidst forstået som politiske temaer. Det private er politisk, hed det i kvindebevægelsen og i den seksualpolitiske del af venstrefløjen; kroppens, følelsernes og kønnenes liv var nu offentlige anliggender og blev til et politisk tema. Politiseringen var 70’ernes bud på et billede af verden, for kvinderne blev den en mulighed for at se hele kvindelivet som en del af samfundslivet og dermed for alvor at trække den kvindelige livssammenhæng ud af naturhistorien og traditionen og ind i modernitetens foranderlighed.\nI den nye kvindekultur blev det også politisk vigtigt at give kvinder mod til at ytre sig offentligt og udnytte deres talenter, derfor blev skellet mellem amatør og professionel, mellem skønlitteratur og brugslitteratur brudt ned.\nToril Brekke udformede sammen med Amtmandens Døttre teksten til »Smedevise anno 1974«, som spiller på helt andre strenge end den boglige lyrik. Med karnevalistiske greb detroniserer visen en mand, finansminister Per Kleppe, som her repræsenterer både patriarkatet, den norske socialdemokratiske politik og den internationale storkapital. Visen bygger på tekstreferencer (Karius og Baktus, Peer Gynt, diverse folkelig underholdningsmusik og traditioner som f.eks. julenissen), som alle kender, og skaber en ny delvis ironisk tekst, der således både direkte og indirekte er kritisk.\nSe der har vi ham igjen\nsom med mild og vakker røst\nprater flott og generøst\nom de tusen nye arbeidsplasser\nfor vår kvinnestand\nfor vår kvinnestand.\nAlle sorger svinner vekk\nnår Kleppe åpner opp sin\ningen prate kan som han\nom det store oljeeventyrets\ngave til vårt land.\nHvis ministeren holder ord\nfår de arbeid der de bor,\nNå skal endlig Arbeiderpartiet\nvise at det kan.\nPer du lyver, ser vi nå\nDiger løgn med sukker på\nTenker ei på folkets vel,\nmen på Texaco og Shell.\nSom hver DNA-minister\ner du kapitalens mann.\n(»Smedevise anno 1974«)\nElse Michelet (født 1942) bruger samme omvendingsteknik i sine tekster, hvor hun viser, hvordan undertrykkende forståelsesmåder er usynligt indskrevet i sprog og fortællinger. I bogen Sin egen herre, 1979, tager hun udgangspunkt i gamle og nye myter og eventyr og skriver nye fortællinger med feminint fortegn. Her bliver »De tre bukke Bruse« til »De tre frøkner Frue« og »Kameliadamen« til »Kameldamen«. Her bliver Manden fra Adam til Tarzan detroniseret i muntre, spydige og galgenhumoristiske tekster. Bogen En annen historie, 1981, tolker historien fra et kvindesynspunkt. I noveller, dagbogsnotater, digt og diskussionsoplæg er det hele vores patriarkalske kultur, som står på dagsordenen, altid med en kritisk, humoristisk og offensiv holdning.\nEn tekst som »Smedevise anno 1974« befinder sig i en tradition af kollektiv kampdigtning og latterkultur og er et godt eksempel på, hvordan 70’ernes radikale feminisme trak på socialismens og arbejderbevægelsens kulturelle traditioner og politiske forståelse, men også oprørsk underminerede traditionens patos. Det politiske og didaktiske udgangspunkt var markant i et stykke om dobbeltarbejdende kvinder i lavtlønsjob, der i 1972 havde urpremiere på Nationaltheatret. Jenteloven var resultat af et gruppearbejde af bl.a. Liv Køltzow og instruktøren Anja Breien (født 1940) og fortæller om kvinders liv i familie og arbejde, samtidig med at det konstruktivt foreslår løsninger, bl.a. nye love for kvinder i arbejdslivet.\nMed To akter for fem kvinner, 1974, trådte Bjørg Vik ind på den fælles nordiske og internationale kvindescene: Efter premieren på Nationaltheatret blev det sat op i Bergen, Stavanger og i fjernsynsteateret. Senere er stykket også blevet spillet i Danmark, Sverige, Island, Tyskland, Østrig og USA.\nMargaret Johansen fik også et solidt gennembrud med sit stykke Du kan da ikke bare gå (1982, baseret på en roman fra 1974). Her tog hun fat på temaet vold inden for ægteskabet, og kønskampen blev helt konkret. Stykket blev sat op flere steder, men blev mest kendt gennem fjernsynsteateret. Det repræsenterede desuden Norge ved den første Nordiske Teaterfestival (Oslo 1984).\nMens scenelivet blomstrede, var der længere imellem nye spillefilm skabt af kvinder: Mediet var dyrere og teknisk uddannede kvinder en mangelvare. I Danmark blev der produceret en lang række workshopfilm, dels dokumenter om kvindebevægelse og kvindekamp, dels æstetisk eksperimenterende om kvinders indre billeder. Spillefilmen Ta’ det som en mand, frue! (Mette Knudsen, Li Vilstrup og Elisabeth Rygård, 1975) bruger derimod satiren som middel til at synliggøre magtforholdene mellem kønnene. Alt vendes på hovedet, da filmens 50-årige husmor drømmer om den omvendte verden, hvor hun som kvindelig direktør kan omgive sig med unge opstadsede kontormænd.\n»Venner, DEN film skal I se, for med den har den velsignede humor endelig holdt sit indtog i den seriøse rødstrømpebevægelse. Det er længe siden, jeg har moret mig så kosteligt, som da jeg sammen med Nadja så Ta’ det som en mand, frue.\n(Tove Ditlevsen i Politiken 13.4.1975).\nDen norske Anja Breiens Hustruer, 1975, går ind i en realistisk fortælletradition med historien om tre veninder, der mødes til en jubilæumsfest 15 år efter, at de gik ud af folkeskolen. Efter festen bestemmer de sig for at blive lidt længere; de sætter parentes om hverdagen og forlænger festen. Sammen går de på café, i svømmehal, på bar og tager en tur med båden til Danmark. Filmen tematiserer deres frustrationer, men også deres overskud, og søstersolidariteten bliver en bærende faktor i deres forsøg på at mestre hverdagen og fremtiden – en pointe som bliver desto tydeligere understreget, i og med at filmen fulgtes op af Hustruer 2, 1985, og Hustruer 3, 1996.\nFemø 1971 og 1. maj 1972 er eksempler på dokumentariske film lavet af kvinder, men kvindelige kunstnere eksperimenterede også med symbolske film, f. eks. Tre piger og en gris (Ursula Reuter Christiansen, Elisabeth Therkelsen, Lene Adler Petersen og Per Kirkeby, 1972) og Jytte Rex’ og Kirsten Justesens Tornerose var et vakkert barn, 1971.\nErfaring og utopi\nHustrufilmene er ikke blot udtryk for kvinders syn på verden, de blev også et svar på behovet for at se, høre og læse om kvinders liv, at få det dokumenteret og spejle sig i andre kvinders erfaringer. Igennem generationer havde kvinder været læserne, skønlitteraturens vigtigste publikum, nu søgte de nye kvindelige helte. Erica Jongs Fear of Flying, 1973, (Luft under vingerne, 1975) om Isadora Wing, som drømmer om »the zipless fuck« (»det gnidningsløse knald«), blev en kultbog. Allerede inden den var oversat, spredtes Suzanne Brøggers jublende anmeldelse over hele Norden. »Hun har«, skriver Brøgger om Jong, »introduceret en helt ny kvindetype«. Men interessen for den »almindelige« kvinde og hendes erfaringer var om muligt endnu større. 70’erne var dokumentets og rapportbogens årti, og i bog efter bog beretter kvinder om de liv, som før har været betragtet som håbløst ulitterære. Det er, som om markedet ikke kan få nok af de fortællinger, som det tidligere har fortrængt. Allerede i Rapport om kvinnor, 1969, havde Carin Mannheimer fået 28 kvinder til at fortælle om deres liv. I Nio kvinnor nio liv, 1977, fortæller lokalgruppen Aurora i Stockholms Grupp 8 om deres hverdagsliv. De bara e’så kalder Barbro Myrberg sin beretning om nogle helt almindelige dage i sit liv, 1978. I Snittet, 1979, formulerer jordemoderen Marja-Liisa Abrahamsson en kritik af svensk fødsels»vård« ved at fortælle om sit eget kejsersnit.\n»Hvis vi delte vores hemmeligheder, så ville vi opdage, at de ofte er fælles, og vi ville kunne diskutere vanskelighederne og tage kampen op mod dem«, skriver Agneta Klingspor i den trykte udgave af sin dagbog Inte skära bara rispa, 1977 (Spændinger, 1978). Og at åbne døren ind til det hemmelige privatliv var ikke bare en politisk strategi i kvindebevægelsens bevidstgørelsesgrupper, hvor medlemmerne fortalte om deres liv til hinanden, men også en meget frugtbar litterær strategi.\nI de talrige dokumentarbøger og rapporter, der udgik fra den danske kvindebevægelse og miljøet omkring den, var bestræbelsen især at vise kvinders liv, som det virkeligt var, på fabrikken, i hjemmet, i fængslet, i det politiske liv – eller i kvindernes indre, som »op af skuffen«-bevægelsen demonstrerede med udgivelsen af kvinders digte og tekster som i Poesibogen 1974. Det første danske bidrag til rapportgenren var Suzanne Gieses og Tine Schmedes’ Hun, 1970, der veksler mellem interviews og fiktionslignende beretninger. Jytte Rex udgav i 1972 Kvindernes bog med 56 subjektive kvindehistorier, der gav anledning til diskussion af forholdet mellem erfaring og teori.\nErfaring, politik og teori blev også spundet sammen i de nye tidsskrifter, der opstod, efter at kvindebevægelsen de første år havde »overtaget« en række etablerede tidsskrifter med temanumre redigeret af kvindekollektiver. I Norge var Sirene (1973-83), KjerringRåd (1975-85) og Kvinnefront (1975-83) fora for en feministisk debat og litteraturkritik. Her mødtes praktikerne med teoretikerne i en drøftelse af mål og virkemidler for den feministiske kunst, og mange skribenter fik her deres første skoling som kritikere. I 1983 fik den feministiske litteraturkritik et fælles organ i Kritikkjournalen, som hurtigt blev det førende tidsskrift for litteraturkritik i Norge, og som i 1994 for første gang forsøgte sig med et nordisk nummer.\nI Sverige forvandledes det venstresocialistiske tidsskrift Vi mänskor til et forum for den nye kvindebevægelse, og i et gammelt etableret kulturtidsskrift som Ord & Bild blev kvindeperspektivet pludselig dominerende. Sit eget tidsskrift fik bevægelsen med Grupp 8’s Kvinnobulletinen (1971-96), og i 1980 startede det akademiske Kvinnovetenskaplig tidskrift.\nI kvindeåret 1975 startede udgivelsen af det danske blad Kvinder, der skulle fungere som et alternativ til damebladene, trykt på blankt papir og i farver, men med et layout, der i sin collageagtige teknik stod i kontrast til ugebladenes glatte naturalisme. Politisk så vel som æstetisk var der tale om et forsøg på en kvindepolitisk modoffentlighed. Et temanummer om brystkræft (nr. 12/1977) har på forsiden et fotografi af en kvinde kun iført stor stråhat, der skjuler ansigtet, og underbukser. Hun sidder i skrædderstilling med hænderne foran sit køn, med overkroppen helt blottet: hun har kun ét bryst. Forsiden er tonet i turkisblå, tilsyneladende et nøgternt billede af en ikke-moderigtig kvindekrop, men via rekvisitter som hatten og farvningen bryder billedet med det naturalistiske: Vi ser både kvindeligheden som maskerade og kvindelighedens sande natur.\nKvinder fik aldrig overhalet ugebladenes oplagstal, men kvindebevægelsen stod med sit utopiske krav om »Umwertung aller Werte« (Omvurdering af alle værdier) alligevel som århundredets største begivenhed på alle offentlighedens scener: den private, den politiske og den kunstneriske.\nÅh, alla kära systrar\natt klara av vart sista prov\nåt var och en efter dens behov\nOch en dag ska barnen saga\n(Jösses flickor, 1974).


Forside Erhverv Erhvervsnyt Retnemt.dk vil sikre vækst med ny svensk ejer\nMåltidskasseselskabet Retnemt.dk vil med Linas Matkasse snuppe en større del af den vækst, som markedet for onlinelevering af måltidskasser.\nDen danske måltidskasseløsning, som i september fik svenske Linas Matkasse i ejerkredsen, oplever stor fremgang, og direktøren vurderer, at det danske marked stadig rummer et kæmpe potentiale.\nRetnemt.dk blev stiftet i 2006 og leverer madplaner og måltidskasser til forbrugere landet rundt på nær øer, som ikke er brofaste. Klaus Toft Nørgaard fortæller, at selskabet leverer 35-40.000 kuverter om ugen. I både Norge og Sverige er måltidskassemarkedet ifølge Retnemt.dk-stifteren målt i værdi større end hele dagligvaremarkedet online. Eksempelvis leverer Linas Matkasse mere end 800.000 portioner mad ugentligt.\nKlaus Toft Nørgaard kan ikke se noget stå i vejen for, at madkassemarkedet skal kunne vokse markant herhjemme. "Det almindelige online-dagligvaremarked udgør én til to mia. kr. i 2015-tal. Det gør måltidskasserne bestemt ikke. Der taler vi klart om et mindre tal. Men sådan behøver det ikke at være. Vi vurderer, at markedet i hvert fald kan blive ligeså stort, som dagligvare er online," siger han.\nVækstplanerne hos Retnemt.dk udmønter sig aktuelt i nye arbejdspladser. I december blev der ansat 6 ekstra medarbejdere, og man er nu i gang med at besætte 5 administrative stillinger. Endvidere har man netop overtaget endnu en produktionshal, som har udvidet virksomhedens produktionskapacitet betragteligt.


Esport og gaming skal skabe digitale fællesskaber for ældre - Esport Danmark\nEsport og gaming skal skabe digitale fællesskaber for ældre\nCovid-19 har betydet en markant stigning i antallet af unge og ældre, der føler sig alvorligt ensomme. Med ensomhed kommer en masse følgevirkninger som har en negativ effekt på både individet men også for samfundet som helhed. Med Corona-situationen in mente, efterlader det os magtesløse, stressede og med store mentale udfordringer, hvor specielt de udsatte lag af samfundet er hårdt ramt.\nMan kunne kalde det det forsømte forår, men betydningen og følelsen er nok en lidt anden for vores unge og ældre generationer. De har i de seneste uger været fysisk isoleret fra deres jævnaldrende, familier og besøgsvenner. Det påvirker selvfølgelig deres følelse af ensomhed, den negative mentale sundhed og i det hele taget den livskvalitet, der er vigtig at have i hverdagen. Spørgsmålet er hvad vi som samfund kan og skal gøre.\nEsport Danmark tager faklen i hånden og løber forrest i branchen i forhold til at modvirke men samtidig også angribe denne ensomhed. Dette gøres med et meget spændende og hjertevarmt projekt.\nProjektet sætter fokus på den ældre generation, hvor de unge underviser de ældre for derigennem at skabe værdi for hinanden. De unge faciliterer gaming og esport for de ældre på et niveau som passer til de ældres interesserer og kompetencer.\nWordfeud, hjerterfri, ludo, bridge og lignende apps bruges især af ældre og spilles oftest på tablet eller pc, der samtidig også bruges til at kommunikere digitalt med venner, familie, børnebørn, kommune, sundhedssystem og lignende. Brugen af digitale platforme til spil og kommunikation vil være gennemgående aktiviteter i projektet, der skal forbedres de ældres kompetencer og samtidig skabe online venskaber.\nI projektet er der også indlagt dage hvor børnebørn og bedsteforældre er sammen i esportsforeningen. Igennem disse dage får de et kig ind i hinandens verden på hver deres præmisser, og her kan de få oplevelser sammen i et miljø der indbyder til nysgerrighed og indblik.\n”Lad esport favne områder, som det var født til. Personligt mener jeg at det næsten er vores pligt som forbund for esport i Danmark at gøre noget for den ældre generation i samfundet, fordi vi kan. Lige så vel som vores børn og unge har behov og brug for opmærksomhed, succesoplevelser, nærvær, digital dannelse samt læring, lige så vigtigt er det at fokusere på vores ældre generation, de har nemlig de samme behov – bare på en anden måde.\nKan vi integrere de 2 generationer sammen i et fællesskab. Give dem oplevelser og værktøjer som skaber selvtillid, fællesskab, selvværd og værdi i livet, så vil det automatisk modvirke ensomhed, stress og magtesløshed.\nForankringen af projektet kan ske i alle esportsforeninger som er gearet til det, værktøjet kan tilbydes til kommuner som kan se en værdi i at operere i forreste række i forhold til at være innovative og udnytte gaming, spil og esport på en positiv måde overfor forskellige generationer i samfundet.\nDerfor er den virkelige øvelse at kombinere de to målgrupper – de unge og de ældre og lade dem finde en form for dynamik sammen, som giver værdi og samtidig integrerer generationerne sammen.” –\nLæs officiel pressemeddelelse fra Slagelse kommune hér


Bittersød erfaringsnote #5 – Skudamuda\nBittersød erfaringsnote #5\nPosted byskudamuda juni 25, 2013 juni 25, 2013 Posted inUncategorizedTags:404, adskillelse, alt er skide godt, forsvarsmekanisme, giraffen, gode tal, guldfisken, hysterisk følsom, rejse, savn, småhønsevandende, Sunny Beach\nGør aldrig grin med en hysterisk følsom guldfisk, hvis du selv risikerer at padle rundt i samme ynkelige følesø på et senere tidpunkt.\nSidste år, da vi rejste til det famøse og sagnomspundne Sunny Beach, blev jeg hentet af en sejlende guldfisk, som vandede høns hele vejen til lufthavnen, fordi hun ikke kunne holde ud at tænke på, at hun skulle være adskildt fra storebjørn i to uger. TO UGER! Jeg syntes, det var en lille smule komisk. Og så har jeg helt grundlæggende en tendens til at komme til at grine på de mest upassende tidspunkter. Det er en form for forsvarsmekanisme, og jeg prøver at skille mig af med den, men det går ikke så godt.\nI nat var det dog guldfiskens tur til at undertrykke et fnis i taxaen, da jeg småhønsevandende sad og analyserede lidt på, hvor lang tid tre uger egentlig er. Helt ærligt – tre små uger. Jeg ved ikke, hvad der er sket med mig. Men heldigvis tænker jeg, at det hysteriske følelsesudbrud bare er endnu et tegn på, at noget er skide godt.\nPS: Nu, hvor det værste hysteri over midlertidig adskillelse fra langhalset type har lagt sig, er det meget lettere at sætte pris på alt det, der sker omkring mig. For eksempel den vigtige detalje at vi bor på værelse 404, som er blandt de allerbedste tal. Det gør mig tryg og får andre ting til at give mening på en måde, som jeg ikke kan forklare. Endnu.\n2 kommentarer til “Bittersød erfaringsnote #5”\njuni 26, 2013 kl. 8:15 pm\nHe he..Sunny Beach får det bedste op i folk:)\njuni 27, 2013 kl. 9:49 am\n… som man siger …


Thisted Forsikring og Mors-Thy Håndbold indgår største sponsoraftale nogensinde - Thisted Forsikring\nHjem Pressemeddelelser Thisted Forsikring og Mors-Thy Håndbold indgår største sponsoraftale nogensinde\nStørste sponsoraftale nogensinde\nThisted Forsikring og Mors-Thy Håndbold indgår største sponsoraftale nogensinde\nThisted Forsikring og Mors-Thy Håndbold har indgået en ny tre-årig aftale om, at forsikringsselskabet også er ligaholdets hovedsponsor de kommende tre år. Aftalen er den største sponsoraftale til dato hos begge parter, og træder i kraft fra næste sæson.\n– Der er ingen tvivl om, at Mors-Thy Håndbold er med til at udfordre de fordomme og gængse forestillinger, mange har om Nord-, Midt- og Vestjylland – det som vi kalder for Danmarks Rygrad.\nMors-Thy Håndbold samler lokalbefolkningen. Vi står sammen, og vi er stolte over vores lokale håndboldhelte. Med denne langvarige sponsoraftale som fornyes allerede nu selv om den først træder i kraft til sommer, vil vi i Thisted Forsikring sikre at Mors-Thy får ro på hen over en lang tidshorisont, nemlig hele fire sæsoner fra nu, siger administrerende direktør Dennis René Petersen, Thisted Forsikring.\nHan glæder sig over et årelangt samarbejde med den daglige ledelse samt bestyrelsen og ikke mindst afgående bestyrelsesformand Johs. Søndergaard, der forlader posten på grund af sygdom.\n– Når vi på den her måde skaber ro omkring økonomien på den lange bane, bliver det muligt for Mors-Thy Håndbold fortsat at drive klubben frem med det lange lys på og dermed skaber solide resultater. Som stolt hovedsponsor synes vi at vi har en forpligtelse til at medvirke til dette, påpeger Dennis René Petersen.\nHistorisk stor aftale\nI Mors-Thy Håndbold glæder salgsdirektør Hans Peter Jarl Madsen sig over aftalen.\n– Vi har et enestående godt samarbejde med Thisted Forsikring som gennem årene har givet flere spillere mulighed for at få en elevuddannelse i selskabet. Jonas Porup og Mads K. Andersen er begge udlært i Thisted Forsikring, og Tim Daugaard Sørensen er netop tiltrådt som elev. Det er en unik mulighed for at tage en solid uddannelse samtidig med at man kan levere varen som professionel håndboldspiller i Mors-Thy Håndbold. Derfor er jeg også utrolig glad for, at vi nu har indgået en aftale, der rækker de næste tre år frem, siger Hans Peter Jarl Madsen.\nAftalen er den største sponsoraftale i Mors-Thy Håndbolds historie. Dermed er den en hjørnesten i bestræbelserne på at kunne planlægge fremad for en længere periode end blot en enkelt sæson, fortæller Hans Peter Jarl Madsen.\n– Det er en fantastisk dag for Mors-Thy Håndbold med et så stort og langvarigt sponsorat. Thisted Forsikring er en mangeårig og loyal sponsor, der ikke har rystet på hånden, når det har set sort ud. Den tillid som Thisted Forsikring viser os, er unik og forpligter, og vi vil gøre alt for at gøre os fortjent til den både på og uden for banen. Det er jeg heller ikke i tvivl om, at vi fortsat kan, siger tiltrædende bestyrelsesformand Lars Erik Nielsen, Mors-Thy Håndbold.\nDen nye aftale træder i kraft fra 1. juli 2021 og løber tre år.\nDennis René Petersen, administrerende direktør for Thisted Forsikring, tlf. 2325 0505\nLars Erik Nielsen, tiltrædende bestyrelsesformand for Mors-Thy Håndbold, tlf. 2016 3984


2. oktober 2015 af Spisestuen Skriv kommentar\nTung, fyldig, sød, syndig og lækker er lige de første få ord, der falder mig ind, når min brownie med marcipan skal beskrives 🙂 Den er bare møglækker!\nDer var marcipan tilbage, fra jeg lavede kaffeboller med brunsviger remonce i sidste uge, og det skal jo bruges 😉\nDet er fredagskagen hos os i dag med mokkaflødeskum til. Jeg har brygget en lille pivstærk espresso på min Dolce Gusto Mini Me, ladet den køle af og blandet den i flødeskum. Jeg elsker den lille maskine! Så god kaffe den laver 🙂\nDu kan undlade kaffen i flødeskummet og bare servere kagen med flødeskum og friske bær, eller du kan servere en god vanilleis til 🙂\nJeg har bagt kagen i en springform. Den ville være nemmere at skære i pæne stykker, hvis den blev bagt i en firkantet form 😉\n100 g. mørk chokolade – mindst 70%\ndesuden 2½ dl. fløde og 2 spsk. stærk kaffe til servering\nKom smør, sukker og marcipan i røremaskinen.\nRør ved medium hastighed i ca. 5 minutter. Mens det står og kører smeltes chokoladen over vandbad.\nKom ét æg i ad gangen og rør godt mellem hver.\nVend den smeltede chokolade i med en dejskraber.\nBland mel og bagepulver og si det i dejen.\nBages ved 180 grader almindelig ovn i ca. 30 minutter. Når du kan stikke i kagen med en tandstik, uden der hænger dej ved, er kagen færdig.\nLad kagen køle af i 5 minutter i formen inden formen fjernes og kagen trækkes over på en rist og køler af.\nVed servering piskes fløden til skum og der røres 2 spsk. stærk kaffe i.\nSkrevet i: Bagværk, Dessert, Kage, Kage Tags: chokolade, kaffe, marcipan, smør, æg


Køb Turtles Rygsæk, Grøn | Jollyroom\nTurtles Rygsæk, Grøn\nEn flot rygsæk med motiv af Turtles-karaktererne. Rygsækken har justerbare og polstrede skulderremme, og åbnes og lukkes nemt med en lynlås. En perfekt taske til skolen, daginstitutionen, eller ved udflugter!Læs mere\nEn flot rygsæk med motiv af Turtles-karaktererne. Rygsækken har justerbare og polstrede skulderremme, og åbnes og lukkes nemt med en lynlås. En perfekt taske til skolen, daginstitutionen, eller ved udflugter!Mål: 33x26x3.Materiale: Polyester.Farve: Grøn.\nFølg med superheltene Leonardo, Donatello, Michelangelo og Rafael på spændende eventyr i kloakerne, hvor de kæmper mod skumle skurke! Teenage Mutant Ninja Turtles kom til verden i 1984 i et samarbejde mellem Kevin Eastman og Peter Laird, og i dag er de pizzatossede skildpadder store som aldrig før. I vores sortiment kan du shoppe udklædning, actionfigurer og en masse andre superfede produkter med Turtles.\nSe mere fra Turtles »


Pengeskab silvan – Cykelhjelm med led lys\nKun pakket ud for at tjekke at det virker . Annoncer med Pengeskabe på DBA. Stort udvalg af Pengeskabe til billige priser. På DBA finder du altid et godt tilbud på både nye og brugte varer til salg.\nSammenlign priser og læs anmeldelser af Værdiskab Alarm og Sikkerhed. Klik her og find den bedste pris nu! Læs her om de forskellige typer der findes, samt hvor . SILVAN byggemarked – vi gør det sammen. Liste over oversættelser: pengeskab. Hvor kan man købe et pengeskab der kan beskytte indholdet imod brand ? Lederuddannelsen hos Silvan bliver hvert år tilbudt til udvalgte medarbejdere.\nJeg kendte en dame, der havde nøglen til sit pengeskab liggende på. Bestil og køb billige våbenskabe, pengeskabe og pistoler online, spar penge på nettet med Topmark.\nVirksomheden og naboerne er evakueret. I Aalborg har Silvans outlet-butik haft stor trafik siden åbningen, og salgsdirektøren føler sig. Mini værdiskab med nøgle (pengeskab). Kasseekspedition og kundeservice arbejde.\nAnsvar for pengeskab, bemanding og den daglige rutine. Her er teksten til mit pengeskab. I den forbindelse er der blevet bøjet.\nAfgang: Turen til Silvan efter liter maling er djævelsk besværlig på cykel. Hvis brandskabet skal kunne låses, læs: være et pengeskab så se dig om. Hvis du har din nøglekode, så kan du nemt bestille ekstra nøgler lige her med fri fragt – nemmere bliver det ikke!\nEn moderne Postkasse fra Silvan eller Bauhaus er kold en time efter endt fyring. Silvan en medarbejder begrundet i, at han skul- le have . Odense låseservice laver nøgler til både erhverv og private. Kontakt os for at høre, hvordan vi kan hjælpe dig.\nDet handler ikke så meget om, hvorfor Bilka og Silvan ligger ved. Søg direkte efter Millarco pengeskab brugsanvisning i disse webshops:. Dæk din brevsprække af og sikre dit hjem mod ubudne gæster.\nSe det store udvalg af Pengeskabe nøgleskabe hos BAUHAUS. Pengeskab fra en bank , så ka de komme med deres koben :biggrin:. Køb ROCKFORT VÆRDISKAB 50X35XCM online på harald-nyborg.\nVis sammenligning Sammenlign.


Kloge Hoveder af Niels Roland - Hæftet Bog - Gucca.dk\nGiv eksperterne baghjul. Få optimeret din selskabskonversation. På den lette måde! Kloge Hoveder startede i Weekendavisens tillæg Ideer i 2005, og har siden starten været tegnet og skrevet af... Læs mere.\nNiels Roland (født 1958) debuterede i 1986 med satiretegneserien Atelieret og har siden tegnet og skrevet en lang række album, bl. a. serien Danmark besat i samarbejde med Morten Hesseldahl og Henrik Rehr, dagstriben Dana Blues i Jyllands-Posten og føljetonenen om efterkrigstidens hverdagshelt Gunnar, som i 14 år var at læse i SiD/3F-Fagbladet.\nI de senere år har han tegnet og skrevet børne- og billedbøger, senest bl. a. den roste Ballade i Monsterekspressen med manuskript af Peter Gotthardt. Desuden tegner han til undervisningsbøger og skriver manuskripter til Disney-serier.\nVi prioriterer sikkerheden meget højt, for det er noget af det vigtigste at sørge for er i orden, når vi taler om e-handel. For at få den største garanti for sikkerheden ved betaling online, har vi opnået at få NETS til at godkende vores online betalingsløsning. Derfor er køb og betaling hos os altid helt sikkert.\nNår vi siger 30 dages returret, så er det naturligvis på alle vores produkter. Med andre ord, såfremt du fortryder købet, kan du returnere din vare tilbage til os uden dårlig samvittighed, og efterfølgende sørger vi for, at dine penge bliver sendt tilbage. Før du returnerer produktet til os, er det en fordel, hvis du forinden kontakter os.\nSom vores kunde, skal du naturligvis ikke vente i for lang tid på din vare. Vi leverer hurtigt og sikkert. Du har din vare i hænderne indenfor 1-2 hverdage, hvis vi har den på lager. Der vil aldrig være tvivl om lagerstatus, for det fremgår inden, du foretager en bestilling. Tag fat i os hvis du alligevel skulle have spørgsmål til lagerstatus eller leveringstid for et produkt.\nNår du handler hos Gucca, har du mulighed for at vælge mellem forskellige betalingsmuligheder. Du skal naturligvis gå efter den betalingsform, der passer dig bedst. Du handler altid trygt og sikkert, lige meget hvilken betalingsmetode du gør brug af. Du kan se alle betalingsmuligheder her. Når du betaler med kreditkort, hæver vi først pengene, når vi sender dig din vare.\nSkulle der opstå spørgsmål eller problemer undervejs, sidder vi på e-mail eller ved telefonen klar til at assistere dig. Imellem 10-15 på hverdage sidder vi klar på e-mail og ved telefonerne, og vi tager imod din henvendelse med godt humør.\nVi giver dig naturligvis mulighed for at følge forsendelsen hele vejen til den er dig i hænde. Når købet er helt gennemført, kan du bagefter få adgang til din personlige ordreside. På din ordreside kan du se, hvornår vi sender dit produkt. Og i samme øjeblik vi afsender dine produkter, vil du modtage en mail fra os.\nBredde: 20Cm - Højde: 17Cm\nKloge Hoveder, Bøger, Bog\nDin anmeldelse af Kloge Hoveder\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path__forside path__bøger path__humor path__nielsroland path__klogehoveder\n79,95 krLotusdammens Vogter - Tegneserie\n199,95 krNøglevogterne 2 - Tegneserie\n199,95 krNøglevogterne 1 - Tegneserie\n199,95 krMenigmands Guide Til Dommedag - Bog


Maler i Lunden Sønderborg - Få 3 gratis og uforpligtende tilbud her!\nFind billig maler i Lunden Sønderborg\nSparer tid og ro i sindet kan være værd udgifter til leje af en maler i Lunden Sønderborg, selvom du foretrækker at “gøre det selv.” Husk, at hvert projekt situation er unik med sine egne udfordringer. Du kan blive åbne Pandoras æske-som du forsøger at løse én situation, er en anden større problem lurer bag originalen. Dette alene vil øge din tid på projektet.\nSå begynde med at spørge dig selv, skal jeg dykke som en “gør det selv” projekt eller skal jeg brug for ydelser fra en professionel? Hvert projekt har kriterier: tid, dygtighed maler i Lunden Sønderborg, budget og viden om at ansætte den rigtige maler. Der findes forskellige typer af malere.\n3 tilbud på maler i Lunden Sønderborg\nTænkte og forberedelse skal overvejes før blot at anvende maling. For eksempel, drop klud, tape, tapet fjernelse, reparation teknikker, dimensioner ruller eller pensler maler i Lunden Sønderborg, er der forskellige størrelser eller typer af pensler og ruller til forskellige finish; vandbaseret VS opløsningsmiddelbaserede, materialetyper, mængden af maling, antal maling frakker, mængden af primer, typer af primere og glans finish. Den dygtighed skæring med en børste på omridset af loftet, hvilket gør trim, døre, vinduer, støbning, baseboard andre trim arbejde glat og søm-hullers påfyldning teknikker bare at nævne nogle få.\nMå ikke antage en maler eller entreprenøren kan færdiggøre alle opgaver eller har den dygtighed, der er nødvendigt for at fuldføre din ønskede resultat; maler i Lunden Sønderborg uden at spørge, har du den menneskeskabte magt og erfaring i alle opgaverne? Få referencer ved at følge op og besøger tidligere job. Nogle malere eller entreprenører kan ikke bruge sprøjter, match farver og foretage visse reparationer, bejdse træværk, faux finish eller gøre specialarbejde.\nStørre entreprenører er generelt i stand til at udføre mange maleri, reparationer og udsmykning tjenester. De kan have en række dygtige håndværkere eller ufaglærte til at udføre visse opgaver. Korrekt brug af arbejdere, lærlinge til at gøre opsætningen rydde op, maler i Lunden Sønderborg forberedelse og hjælpe med maleriet, kan spare dig penge. Nogle jobs kan kræve følgende: en pudsebræt, gips reparation, tømrer, caulkers, master eller svendeklæder malere, tapet fjernelse, tapet hængende eller en faux finisher.\nHandel aktiviteter: Den entreprenør eller maler er hovedansvarlig for sikkerhed, organisering af opsætning af job, beskyttelse af overflader fra maling stænk, forberedelse af overfladen, der skal males, såsom lappe sømhuller, reparere gipsvæg, gips, tætning og maler i Lunden Sønderborg anvende malingen. Den sidste af de poster kan omfatte rydde op, korrekt identificerer maling dåser og korrekt sags alt farligt materiale.\nKategorierne af maler kan variere: Beboelse gentegne eller nybyggeri, indvendig / udvendig, økonomi, standard eller sædvane, interiør træ-farvning & lakering, reparation-drywall, gips, maler i Lunden Sønderborg tætning, lys tømrerarbejde, restaurering, popcorn-teksturerede lofter, faux finish, tapet fjernelse og installation tapet, dæk-hegn rengøring striber og efterbehandling, magt vask og rengøring, epoxy gulve-bolig garage gulve og kælder gulve.\nKommerciel gentegne eller nybyggeri interiør / eksteriør �” lejlighed, kontor, skole, hospital, kirke & ejerlejligheder, industriel lette eller tunge, spray-pensel-roll sandblæsning-shot blast-media blast, maler i Lunden Sønderborg epoxy gulve-kommercielle og industrielle, 24/7 nødsituation board op storm og vand rydde op, Forsikring reparation, træ udskiftning, line striping, maling fjernelse og stripning, beton og mursten pavers-forsegling.\nHvorfor leje en industriel maler til faux afslutte dit badeværelse? Du har nu den viden til at tale intelligent om tjenesteydelser af maler eller et maleri entreprenør og klar til maler i Lunden Sønderborg at begynde processen. Match en maler til dine specifikke jobkrav, mødes med maleren eller entreprenør til at føle sig godt tilpas dine personligheder arbejder godt sammen, får en fast tilbud, skriftligt, vælge de farver, mærker, glans finish og har jobbet gjort på den rigtige måde.


Sådan forbereder I jer sammen med bryllupsfotografen inden den store dag\nKort & Godt Skrevet af Annoncør | 12.09.19 | 19:45\n16.09.19 / 19:42\nHvert år bliver mange brudepar gift, og derfor er der også hvert år mange, som leder efter en dygtig fotograf.\nBor I i Århus er der mange dygtige fotografer at vælge imellem, men der er mere til det at vælge en bryllupsfotograf end at sende en e-mail. Se et eksempel på en bryllupsfotograf i Århus her.\nNøgleordet er forberedelse – både for jer og fotografen. Læs videre neden for og få gode råd til, hvordan I bedst sikrer jer, at jeres bryllupsportrætter bliver episke.\nGør op med jer selv, hvilke typer billeder I bedst kan lide\nHvis I ikke ved, hvad I vil have, så er der en stor chance for, at I slet ikke får det. Billeder kommer i vidt forskellige udtryk, og ingen fotograf tager billeder på samme måde. Sæt jer derfor sammen og snak om, hvordan I gerne vil have, at jeres billeder ser ud.\nSkal de være i sort/hvid? Skal de være kunstneriske? Skal de være romantiske? Hvad eller hvem vil I gerne have mange billeder af? Skal fotografen være med til forberedelserne, hvor brud og gom gør sig klar til vielsen? Vil I gerne have billeder med masser af natur i baggrunden?\nDet er en svær øvelse, men når I først har outlinet, hvad I godt kunne tænke jer, vil det være en stor hjælp i jagten på den helt rette bryllupsfotograf.\nVælg en fotograf fra lokalområdet\nNår I har besluttet jer for, hvilken stil jeres billeder skal tages i, så kan begynde at lede efter en fotograf, som specialiserer sig i netop denne stil. Vil I være sikre på, at det er en fleksibel og kreativ fotograf, som I har fat i, så kan I spørge, om I må se hele billedserier fra flere forskellige bryllupper. Her kan I se, om fotografen er omstillingsparat og kan tilpasse sig de forskellige locations og udnytte deres muligheder.\nHertil kan I også overveje, om I skal have en fotograf fra lokalområdet – eller i det mindste en, som er velbevandret i det område, hvor I skal giftes. Ethvert sted kan agere kulisse for jeres billeder, men en lokal fotograf kender alle de bedste steder at fotografere bryllupsportrætter.\nEn udenbys fotograf kender måske kun til botanisk have i Århus, mens en lokal for eksempel ville vide, at Mollerup Skov og Marienlyst Parken er perfekte locations, hvis man gerne vil have en grøn og frodig baggrund.\nTag med fotografen ud til jeres location\nForberedelse er vigtigt for succes, og det gælder også for fotograferingen på bryllupsdagen. Det er derfor altid en god idé, at I sammen med fotografen tager ud til både kirke, festlokaler og foto location for at se mulighederne an. Her kan I sammen med fotografen planlægge, hvordan I vil gribe de forskellige situationer an, og hvor de bedste vinkler vil være.\nHvordan får fotografen det bedste billede af jer, der kommer ud af kirken, mens gæsterne kaster ris på jer? Skal I stå stille, eller skal I gå blandt jeres gæster? Der findes altid flere muligheder, men ved at tage ud og se lokationen sammen brudeparret kan fotografen også få en idé af, hvordan I har det med at skulle posere til billeder. Dagen skulle jo gerne være en fest for jer også, og en dygtig fotograf vil kunne tilpasse sig sine omgivelser samt de personer, han eller hun fotograferer.


Det var svært at være den anderledes • POV\nBørn & unge·Danmark·Historie·Liv & Mennesker | Læsetid 15 min.\nLotte Ladegaard\t 13.07.2017\nDa Trine Ladegaard var barn i udkanten af Odense i 1970’erne og 80’erne, havde hendes forældre fuld gang i karrieren, fester og alkohol. I POV’s serie om barndom fortæller Trine, der nu er 43 år, at det var vennerne, hun legede med og betroede sig til. Til gengæld var forældrene dem, der lærte hende at lave mad, tage fotos og være del af et fællesskab. Klasseblindheden og den sociale bevidsthed har hun også fået med fra barndomshjemmet, fortæller hun til POV’s Lotte Ladegaard – som er Trines storesøster.\n”Det er så vildt med hukommelsen. Vi ser alt gennem et filter af tid og senere oplevelser. Jeg kan ikke huske specielt meget fra barndommen. Mine barndomsminder er allerede gennem syv millioner filtre. Det er kun nogle få billeder, der står stærkt tilbage i erindringen. Måske fordi der er fyldt så meget på i mellemtiden?\nNår jeg tænker på mit barndomshjem, er det, der står tydeligst tilbage, at vi var anderledes. Alle i Skt. Klemens, hvor jeg voksede op, boede i egne huse. Der var også nogle gamle gårde. Det var først senere, at der kom et socialt boligkvarter til. Alle huse og gårde havde skrå tage.\nVores hus havde fladt tag. Man kunne stå på taget og plukke kirsebær om sommeren og se fyrværkeri til nytår. Kammeraternes mødre havde deltidsjobs og passede huset. I min familie arbejdede begge forældre på fuld tid, og min far købte ind og lavede mad i weekenden. De var mere ligestillede end de andres forældre, men det var stadig min mor, der stod for hverdagen.\nDer var en heks i legehuset og en trold i haven ude bag soveværelset\nSå havde vi en fantastisk have. Der var en heks i legehuset og en trold i haven ude bag soveværelset. Jeg turde kun gå derom sammen med mine venner. Fantasien fyldte meget i min barndom. ”Steen & Stoffer.” Det var mig. Intet af mig måtte stikke ud under dynen, for så var det farligt. Jeg var mega mørkeræd, og der var monstre i luften.\nSkolefoto af Trine Ladegaard.\nJeg havde også en usynlig ven. Jeg kan ikke huske, hvilken ven det var. Det var ikke en bamse. Jeg tror, det var et andet barn. Det var i hvert fald, mens jeg var i skolealderen, og det var måske, fordi barndommen var lidt svær.\nJeg blev syg af astma og allergi, da jeg lige var begyndt i 1. klasse. Derfor måtte jeg ikke gå over til hestene ligesom alle de andre piger. I flere år rejste vi ingen steder. I et par år var jeg ikke med til børnefødselsdage. Alt, jeg ikke kunne tåle, forsvandt, så jeg ikke blev syg. Som voksen forstår jeg det godt, men det var svært som barn. Derfor var det, der fyldte, bøger. Det er jo også en slags fantasiverden.\nGodnathistorie var en fast tradition\nJeg kan ikke rigtig huske mine forældre, som de var, mens jeg var barn. Jeg tænker, at min far har arbejdet røven ud af bukserne, efter han startede sit eget advokatfirma. I hverdagene var det min mor, der lavede mad, og så havde vi ung pige i huset. Godnathistorie var dog en fast tradition hver aften, lige meget hvad.\nJeg kan bedst huske mine forældre gennem musikken. Om lørdagen var det pop og rock, for da skulle vi gøre rent. Om søndagen lyttede min far til klassisk, og vi andre sov længe. Det var en rar fornemmelse at vågne til musikken, uden helt at være en del af den.\nJeg måtte tysse på vennerne og gik rundt med en knude i maven\nMin mor var journalist, og i nogle år skrev hun kriminalstof og mødte meget tidligt. I de år insisterede hun på at sove til middag i stuen, og hun blev rasende, når man vækkede hende. Jeg måtte liste forbi. Hvis jeg ville se tv om eftermiddagen, skulle det aftales på forhånd. Ellers blev hun rasende. Jeg måtte tysse på vennerne og gik rundt med en knude i maven.\nDa jeg var mindre, var jeg fortrolig med min mor. Når hun sad på bordet i badeværelset og ordnede fødder i håndvasken, sad jeg ved den anden håndvask. Dér snakkede vi.\nTrine Ladegaards mor bader sin lille datter i sommerhuset.\nDet gik fløjten, da jeg blev teenager. Jeg var et rodehoved af rang, og min mor kunne slet ikke have det. Vi havde sådan nogle råbe-kampe gennem døren ind til mit værelse. Da jeg gik i gymnasiet og var på vej i seng om aftenen, kom hun ind og åbnede skydedøren ud til haven på vid gab. Hun sagde, at der skulle luftes ud af hensyn til astmaen, men jeg var rædselsslagen over det sorte gab ud til haven. Når jeg havde lukket døren, tjekkede jeg alle skabe og under sengen.\nMin mor var mere end halvfuld hver aften. Det spillede også en rolle. Jeg ved, at alkoholen har fyldt, men jeg kan ikke huske det fra før, jeg blev teenager, hvor vennerne begyndte at kommentere på, at mine forældre var fulde. ”Nej, de er bare trætte,” svarede jeg.\nJeg var en strid, urimelig og ingen nem teenager, men hun trådte over mine grænser og sagde aldrig undskyld. Det gør noget ved en relation. Det var jo mit værelse.\nMin relation med min mor gik for alvor fløjten, da mine forældre blev skilt. Jeg gik i 3.g, og min mor var reelt selvmordstruet. Jeg var mor for hende, og efter det mistede jeg lysten til at finde tilbage til fortroligheden. Der var gået for store skår i relationen.\nDet var også problematisk, at når jeg ville fortælle om noget nyt, jeg havde lært, ramte det ind i min mors mindreværd. Jeg var for eksempel bedre til engelsk end hende. Når jeg fortalte hende om noget, der optog mig, fejede hun det af med ”ja, ja.”\nHun vidste altid bedre end mig, og jeg skulle i hvert fald ikke komme og fortælle hende noget, hun ikke vidste. Min far kunne lytte uden at skulle være klogere end mig. Han syntes, at det var sjovt og dejligt, at jeg lærte noget nyt. Hun så det som en trussel. Derfor flyttede fortroligheden over til min far.\nMin far gav mig Gyldendals klassikere\nJeg har tænkt meget over min far. Ikke som fraværende, mere som ikke til stede i hverdagen. Jo, han afleverede mig i børnehaven, og når der var strejke i børnehaven, var jeg med på hans kontor. Han gav mig Gyldendals serie af klassikere: ”Gøngehøvdingen” og ”Dronningens vagtmester” og andre. Det var ikke til jul eller fødselsdag. Der var bare overraskelser, han kom hjem med.\nHan var der også i weekenden om morgenen, hvor min mor var morgensur. Da jeg var lille, listede jeg ind og vækkede ham. Han svarede ”gå ind i stuen. Jeg kommer om fem minutter.” Hvorefter han faldt i søvn igen. Jeg listede ind i soveværelset igen, og så stod han op og satte en plade på med ”Junglebogen.”\nVi lånte også bånd på musikbiblioteket. ”Hodja fra Pjort” og ”Prop og Berta.” Båndene fyldte flere kasser. Han skulle sætte dem i båndoptageren. Jeg sad i den ene stue, mens han læste avis i den anden stue. Når båndet skulle vendes, hentede jeg ham.\nJeg kan ikke huske, at jeg har leget med mine forældre. Jeg har spillet bold med min far, og jeg har arbejdet i haven med min mor, og jeg har lavet juledekorationer og julepynt med hende hvert år. Men vi har ikke leget. Det var vennerne, jeg legede med.\nBedste venner gennem hele folkeskolen\nDer var især Dorte. Jeg mødte hende på sygehuset, da jeg blev indlagt med astma. Hun blev indlagt på min syvårs fødselsdag. Jeg havde en rød kilt på, og hun var så misundelig. Vi boede begge to i Skt. Klemens, og vi var bedste venner gennem hele folkeskolen til trods for to et halvt års aldersforskel.\nDorte og jeg legede med Barbie-dukker. Dorte og jeg havde én Barbie-dukke hver, og de var for det meste prinsesser, der var løbet hjemmefra. Dorte fik alt det nyeste udstyr til Barbie til jul og fødselsdag. Hun havde alt det rigtige.\nNår jeg sagde til mine forældre, at jeg også ville have det rigtige udstyr, svarede de, at ”vi køber ikke alt det plastiklort. Du må sy noget selv.” Det gjorde jeg, og det var så grimt. Men nu er det fedt. Det tvang mig til at lære at sy. Jeg fik lov at bruge symaskinen og finde stof i kisten og slå mig løs. Jeg har aldrig gået til syning. Min mor har hjulpet, men hun har ikke lært mig det. Nød lærer barn at sy tøj til sin nøgne Barbie-dukke.\nHold nu op, hvor var der mange ulykkelige kærligheder, som drengene ikke vidste noget om\nDorte har fyldt rigtig meget. Med hende var jeg fortrolig omkring drenge og ulykkelige forelskelser i den ene og den anden og den tredje. Hold nu op, hvor var der mange ulykkelige kærligheder, som drengene ikke vidste noget om.\nTrine Ladegaard (til højre) og veninden Dorte har klædt sig ud.\nUd over Dorte, som tit overnattede hos mig, kom ”Hønseklubben” til i 7.-9. klasse. Vi var venner på tværs af klasser og årgange. Da jeg havde det største værelse og egen dør ud til haven, var vi normalt hos mig. Navnet fik klubben af min mor, der mente, at vi kaglede som en hel flok høns.\nDet startede meget uskyldigt med te og popcorn og hjemmelavet regnbuekage med indbagte overraskelser fredag eftermiddag. Overraskelsen kunne være vingummi eller det, der var værre. Det var i hvert fald altid sjovt. Senere deltog ”Hønseklubben” i klubfester og halballer, og teen blev til Piesporter. Vi udvidede klubben fra seks piger til ni medlemmer, hvor der også var drenge imellem. ”Hønseklubben” var et holdepunkt og et sted til fortrolighed.\nLidt for særegen til folkeskolen\nFolkeskolen var ikke sjov. Eller rettere, det sociale var svært. Vi havde gode klasselærere, men piger er ikke specielt flinke ved hinanden. Der foregik et spil, hvor man helst skulle være venner med dem i kernen. Jeg var nok lidt for særegen. Jeg var ikke så god til at tale efter munden. Jeg var gammelklog og læste for mange bøger og var meget alene, da jeg var yngre, på grund af sygdom.\nJeg har et billede i mit hoved fra før, jeg lærte at læse. Jeg sidder ved siden af min far i topersoners-sofaen. Min mor sidder i trepersoners-sofaen. Jeg sidder dér uden at kunne læse, mens de begge læser. Jeg tænker, ”jeg vil også med i klubben.” Jeg var lukket ude af fællesskabet, og det blev meget vigtigt at få lært at læse.\nPå grund af sygdom havde jeg meget fravær i 1. klasse, og jeg var dårlig til at læse. I sommerferien før 2. klasse besluttede jeg, at jeg ville lære at læse. Jeg tog en stabel Anders And-blade og stavede mig igennem dem ord for ord. I 2. klasse var jeg den bedste til at læse.\nJeg skulle i det hele taget klare meget selv. Når der var klubfest i 8.-9. klasse, fik jeg at vide, at ”hvis du kan komme ud selv, kan du også komme hjem selv.” Det var først, da mine forældre blev skilt, at min far begyndte at køre mig ”for at få indblik i mit liv,” som han sagde. På mange måder er det sikkert godt, at børn lærer at stå på egne ben, men det var også svært at være den, der var sær, og som oven i købet fik høje karakterer.\nJeg ejede for eksempel ikke et par cowboybukser indtil gymnasiet. Jeg gik i lange nederdele, og min mor gik op i mode, og vi rejste meget. Vi var blandt andet i Thailand.\nI 1970’erne og 1980’erne rejste de andre børn ikke, og slet ikke til Thailand. Vi havde designermøbler, dyre biler og dyrt tøj, men aldrig de gængse mærkevarer. Det var kun feinschmeckere, der ville genkende det.\nJeg har også lært at bage, fordi min mor nægtede at bage til klassens time. Alle andre mødre bagte kager. Min mor erklærede, at ”jeg bager ikke. Du må gøre det selv.” Min far lånte en Micky Mouse-kogebog til mig på biblioteket, og den fotokopierede han på kontoret.\nJeg fandt en opskrift på klassens time-kage. Det var en sandkage, som jeg bagte to gange. Så fandt jeg en ny opskrift, hvor jeg puttede chokolade i halvdelen af dejen, og så blev det til en marmorkage.\nJeg havde en veninde, hvis mor altid stod klar med te og hjemmebagt franskbrød. Det var så hyggeligt. Det var nærvær. Et eller andet sted har jeg savnet det hjemme\nHos os var der ingen mor klar med boller og kakaomælk. Jeg havde en veninde, hvis mor altid stod klar med te og hjemmebagt franskbrød. Det var så hyggeligt. Veninden gad ikke altid være med, men så sad jeg sammen med hendes mor. Det var nærvær. Et eller andet sted har jeg savnet det hjemme.\nTing man ikke skulle dele med sine forældre\nJeg har nok ikke haft én, jeg har været fortrolig med hele vejen igennem. Der har været flere forskellige. Jeg kan huske engang, jeg pjækkede fra gymnastik. Hjemme mødte jeg min storesøster. Hun sagde: ”Du skal nok ikke fortælle vores forældre, at du pjækker.” Hun var en klog søster, der var længere fremme i processen. Det gik op for mig, at der var ting, man ikke skulle dele med sine forældre.\nTrine Ladegaard med sin storesøster.\nDet var dog ikke min storesøster, der var min fortrolige i barndomsårene. Hun var næsten otte år ældre og mest fraværende. Hun tog ikke med på ferie, og hun tilbragte al fritid hos hestene. Vi havde intet interessefællesskab. Jeg husker, at jeg sneg mig ind på hendes værelse for at få indblik i hendes liv.\nFørste gang, jeg oplevede hende som nærværende, var, da jeg var indlagt med astma i 1. klasse. Det var første gang, jeg så hende være ked af det, og første gang hun var sød ved mig. Hun havde normalt en sarkastisk distance.\nSenere, da hun flyttede hjemmefra, begyndte vi at bruge hinanden. Jeg kan huske, da hun viste mig en klump hash, da jeg skulle overnatte hos hende engang.\nVi røg den ikke, men det var vildt for mig. Også at vi gik på banegården for at købe ind til pandekager med is klokken 21.30 om aftenen. ”Vi har en hemmelighed,” tænkte jeg dengang.\nDet blev min søster, jeg talte med om fyre, selvværd, udseende og om jeg var for tyk. Hun sagde, ”det bliver lidt nemmere, selvom det føles helt håbløst nu”\nVi havde en begyndende fortrolighed, og der var spejling, da jeg var teenager. Jeg havde det sindssygt svært, og jeg oplevede nu, at jeg var elskbar. Det blev min søster, jeg talte med om fyre, selvværd, udseende og om jeg var for tyk. Hun sagde, ”det bliver lidt nemmere, selvom det føles helt håbløst nu.”\nIkke specielt nærværende forældre\nMine forældre var ikke specielt nærværende. De var sjove, spændende, og de levede deres eget liv. Nærvær var ikke en målestok, vi havde dengang. Vi spiste fælles aftensmad hver dag, men der var ikke nødvendigvis plads til børneliv ved bordet. Jeg har hørt mange af min fars historier fra retten og min mors historier fra avisen. Jeg lyttede, men jeg deltog ikke.\nSå var vores spisetider helt uforudsigelige. Det kunne være alt mellem kl. 19 og kl. 21, og det var helt håbløst at komme til at lege med andre om aftenen. Men der var altid plads til en ekstra veninde. På den måde var der rummelighed, men ikke i forhold til mine ønsker. Børn vil bare være som andre børn. Det var der ingen forståelse for. Konformitet var et fyord.\nMen nærvær er vel også lave fælles ting? Det var for eksempel hyggeligt at sidde med hver sin bog og ild i kaminen i sommerhuset. Det er vel også en slags nærvær, at mine forældre tog kampene på mine vegne?\nFor eksempel kunne jeg ikke lide min blokfløjtelærer, men hun forbød mig at holde op til blokfløjte midt i skoleåret. Så skrev min far et meget bestemt brev til læreren.\nJeg kan også huske engang, jeg havde en vældig kontrovers med tre fra klassen, og jeg gik grædende hjem. Jeg havde det så skidt, og jeg kunne ikke klare tanken om at skulle se dem igen. Min mor så det og sagde ”bliv hjemme i morgen. Du er for ked af det til at gå i skole.” Et par dage efter var det hele væk, men det gjorde stort indtryk, at hun så, at det var for svært for mig at være i.\nDesværre kom hun let til at overtage vores samtaler. Hvis jeg talte om, at jeg var sur på nogle venner, stemte hun straks i: ”Ja, jeg synes også, at den og den er dum.” Men det var ikke hendes rolle, for det blev for svært at genoptage relationen med vennerne og tage dem med hjem igen bagefter.\nVi lavede mange ting sammen\nJeg lavede faktisk mange ting sammen med mine forældre. Min far har lært mig at lave mad. Vi startede med min yndlingsret risotto. Så lavede vi lasagne. Det var deres interesser, der så blev mine interesser. Men vi har aldrig ligget i telt, og jeg kan ikke huske, at jeg har været i Legoland som barn. Vores ferier var fulde af museer og restauranter.\nHer er Trine Ladegaards far i køkkenet.\nJeg har været i Tivoli, men først efter diverse museer. Zoo og cirkus måtte jeg ikke komme i, fordi jeg ikke kunne tåle dyrene. Jeg har heller aldrig været i vandland med mine forældre. Der var i det hele taget ikke meget for børn.\nJeg er i det hele taget meget præget af mine forældre, også værdimæssigt. Det, jeg fik med hjemmefra, var klasseblindhed\nTil gengæld var vi i Thailand, da jeg gik i 7. klasse, og jeg fik mit første kamera, da jeg var 10. Begge mine forældre tog fotos. Vi talte meget om, hvad gode fotos er, og jeg tog absurd mange. Jeg var tydeligvis meget optaget af gyldne tage og kongeslottet i Bangkok, for der er ingen mennesker på de fotos. I dag er foto min hobby.\nSocial bevidsthed med hjemmefra\nJeg er i det hele taget meget præget af mine forældre, også værdimæssigt. Det, jeg fik med hjemmefra, var klasseblindhed. Vi tilhørte vel det, man i dag kalder den kreative klasse. Vores mor var journalist. Vores far var advokat.\nVi havde penge nok, men pengene og det, at vi tilhørte overklassen, fyldte ikke. Vores forældre var meget socialt bevidste og humanistisk indstillede. For dem var det ikke det, man ejede, men hvem man var, der betød noget.\nJeg kan huske, da der blev bygget et socialt boligkvarter i Skt. Klemens. Alle talte om, at det var helt forfærdeligt, at vi skulle have et socialt boligkvarter i vores pæne område.\nJeg var en lille papegøje, der sagde det samme som de andre børn og voksne. Min far hørte det og svarede, at ”det er da det bedste, der kan ske i det her velhaverkvarter.” Da gik det op for mig, at der faktisk er en anden måde at se tingene på.\nDa jeg senere blev medlem af Amnesty Internationals ungdomsgruppe, viste det sig, at mine forældre begge havde været medlemmer af Amnesty International. Vi sponsorerede også et barn i Rwanda via Børnefonden. Det var ikke fordi, vi talte så meget om det, men det var vigtigt med udsyn.\nMin søn og jeg prøver at mødes på midten\nMin egen søn på fem år synes ikke, at museer er det sjoveste i verden. Vi går på museum af og til, men ikke tit. Når vi har leget med Lego en halv time, bliver jeg til gengæld blank i øjnene, og så bager vi sammen. Det er min interesse.\nMange voksne kan ikke lege. Jeg kan heller ikke. Den fantasiverden, jeg levede i dengang, er helt væk. Skolesystemet er virkelig velegnet til at pille fantasiverdenen ud af børn.\nI gymnasiet blev alt sat ind i bokse med analyser og genrer. Det var total ensretning. Det med bøger var nemt. Jeg læste en bog om dagen. Men alle de kreative fag som formning, kor, drama og foto, det var jo det sjove.\nTrine Ladegaard (yderst til venstre i anden række fra oven) med sit dramahold i folkeskolen.\nNoget af det sværeste i min barndom var, at min mor var helt uforudsigelig. Hun var sådan en trold, der sad på en fjeder og sprang op af en æske, når hun pludselig blev rasende. Jeg blev bange som lille og mistede respekten for hende som ældre. Min strategi var at undgå at ”trykke på knappen,” men det var svært at være i.\nJeg mister også nogle gange fatningen overfor min søn, og bagefter slår jeg mig selv i hovedet, men jeg er jo også bare menneske. Bagefter holder jeg min opførsel ud i strakt arm og siger undskyld til min søn. Jeg taler med ham om, hvad der skete. Det er vigtigt, at han lærer, at mennesker ikke er uden fejl. Det afgørende er, hvordan vi håndterer det bagefter.\nMin søn skal være del af vores verden, men vi skal også være del af hans verden. Vi prøver at mødes på midten\nI praksis har jeg lært mange ting af pligter og af at være del af et fællesskab. Det fører jeg videre. Min søn skal være del af vores verden, men vi skal også være del af hans verden. Vi prøver at mødes på midten. For nylig var vi på Kronborg Slot. Det var sjovt for os alle sammen, og det var sjovt at se slottet gennem hans øjne.\nMin søn skal ikke udsættes for ukontrolleret voksenliv\nUforudsigeligheden i min barndom hængte helt sikkert sammen med alkohol. Jeg vil aldrig udsætte min søn for så megen alkohol, røg, fester og ukontrolleret voksenliv, som jeg blev udsat for. Jeg husker ikke festerne som specielt sjove. Jeg var ensom. Fulde voksne er ikke særligt sjove, når man ikke selv er fuld voksen.\nJeg kan huske en nytårsnat, hvor min mor brækkede benet. Jeg var gået hjem fra festen hos naboerne, og min mor kom for at se til mig. Hun faldt, og jeg ringede til min far, som lige skulle afslutte et spil poker.\nEfter et par timer ringede jeg igen, da hun havde smerter og stærkt hævet ben. Måske var det faktisk mig, der ringede efter ambulancen. Jeg delte bajere ud til dem, der var på skadestuen. Min far kom op at slås med en, og en sygeplejerske smed alle andre pårørende end mig ud. Det er sjovt bagefter, men det var ikke sjovt dengang.\nMin søn må gerne komme med til fest, men jeg drikker mig aldrig stjernefuld, når han er med. Dels skal jeg være klar, hvis der sker noget, og så tænker jeg på, hvordan han oplever mig. Det må ikke blive utrygt. Man bliver egoist, når man bliver fuld. Man bliver dårlig til at høre andre og er slet ikke nærværende.\nSådan ser Trine Ladegaard ud i dag. Foto: Lotte Ladegaard\nDe fleste fotos er fra Trine Ladegaards barndom i Skt. Klemens ved Odense. Det vides ikke med sikkerhed, hvem der har taget hvilke fotos.\nJeg modtager ikke honorar, når jeg blogger for POV International. Hvis du kan lide at læse mine artikler, kan du sende et beløb direkte til mig via min Mobile Pay til 27 30 17 89. Det giver mig råd til at skrive mere. Og, nej, det er ikke pinligt at give et bidrag. Jeg bliver mindst ligeså glad, som du gør, når du får løn.\n1970erne1980ernealkoholBarndomkarriereLotte LadegaardnærværOdenseSkt. KlemensTrine Ladegaard


Søndag d. 03. maj 2015, kl. 19.24\nBoligforeninger skal ikke kunne tvinge TV-seere til at betale for mere, end de har brug for.\nKulturminister Marianne Jelved (R) meddelte søndag, at hun vil sætte en stopper for muligheden for, at boligforeninger kan stavnsbinde folk, der vil se fjernsyn, til en bestemt TV-pakke.\nForslaget fra Marianne Jelved, som snart vil indkalde til politiske forhandlinger, møder bred opbakning.\nIfølge Lars Pram, der er direktør i Forbrugerrådet Tænk, er det et vigtigt skridt på vej mod mere frit valg for medieforbruget.\n»Det er en rigtig god nyhed. Vi ved, at der i dag er mange tusinde danskere, der er bundet af fælles TV-løsninger, selvom de ikke ønsker det,« siger han og fortsætter:\n»Men det er kun et af de skridt, der skal til, for at løse problemerne med manglende frit TV-valg. Vi ved, at tre ud af fire danskere betaler for flere kanaler, end de ser. Derfor er der behov for, at forbrugerne får frit TV-valg.«\nEn undersøgelse, som Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen har lavet, viser, at et frit TV-valg vil give lejere en samlet besparelse på 68 millioner kroner. I gennemsnit svarende til 149 kroner om måneden per husstand. Ifølge DR Nyheder skønnes det, at der er omkring 650.000 husstande, svarende til cirka hver fjerde danske husstand, der har fælles TV-forsyning.\nBent Madsen, der administrerende direktør i BL – Danmarks Almene Boliger, bakker også op om forslaget, selvom TV-seerne skal huske på, at der kan være fordele ved at betale for en fælles aftale sammen med sine naboer. Det blev også dokumenteret i rapporten fra Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen, forklarer Bent Madsen.\n»Det er en stor fordel, når man køber ind sammen. Men vi anbefaler også, at den enkelte skal kunne sige nej tak,« siger han og påpeger, at mange boligforeninger allerede i dag giver beboere lov til at træde ud af TV-ordningen.\nIfølge Marianne Jelved er der en stor efterspørgsel efter mere frie rammer for ens TV-valg.\n»Der er en stigende efterspørgsel fra borgere, der føler sig provokeret til at vælge en pakke, som nogen andre har bestemt. Det er en stigende irritation, der begyndte for år tilbage - derfor er det politik vilje til at se på, om vi kan gøre det på en anden måde,« siger kulturminister Marianne Jelved (R) til DR Nyheder.\nPå Christiansborg ser man frem til den kommende diskussion af, hvordan man politisk kan få ændret reglerne for TV-pakkerne.\n»Det er ikke tidssvarende, at man skal være tvangsindlagt til at købe TV-kanaler, man ikke har brug for,« siger Socialdemokraternes medieordfører, Troels Ravn (S), som henviser til, at Folketingets partier i forvejen har sat sig for at se på reglerne i forbindelse med det politiske medieforlig fra sidste år.\nVenstres medieordfører, Ellen Trane Nørby (V), vil også bakke kulturministeren op, men pointerer, at forslaget har været for længe undervejs.\n»Det er rigtig positivt. Men vi andre har i flere år ønsket frit TV-valg, hvor regeringen har afvist det,« siger hun.


Farmors Dukkemuseum – DUKKE – & LEGETØJSDRØMME. (Vi samler og leger stadigvæk).\n© Lene Byfoged\nI Hørve i det smukke bakkede Odsherred ligger Farmors Dukkehus. Et ret nyt museum som ejes af Vibeke Monnick. Vibeke fortalte mig, at da hun var 12 år besluttede hun sig til, at når hun skulle pensioneres, så skulle hun have et Dukkemuseum og man må sige, at det gik i opfyldelse.\nMarilyn Monroe i en fantastisk flot kjole!\nHer er alverdens dukker, dog rigt repræsenteret af Franklin Mints smukke dukker i fantastiske kjoler, som til mindste detalje er kopier af de rigtige kjoler, diverse skuespillere, kongelige og andre har båret.\nJackie Kennedy i sin brudekjole!\nUdover disse dukker er der nationaldukker, lidt antikke dukker, hele serien af Bing & Grøndals dejlige dukker, som vi har skrevet om før, samt en meget stor samling af Royal Copenhagen julefigurer med mere.\nMuseet har også en lille cafe og en spændende butik med både dukker, porcelæn og Vibekes egne håndlavede smykker.\nEt lille udsnit af butikken!\nDen ægyptiske dronning Nefertiti!\nEt besøg værd hvis man er på de kanter.\nSøndergade 11. 4534 Hørve\nTlf. 21 44 92 67. www.farmorsdukkemuseum.dk\nÅben efter aftale hver mandag hele året.\nKvaliteten på billerne er ikke optimale, da de er taget gennem glasruderne.\nUdgivet i september 1, 2015 Forfatter LeneKategorier Museér, Omtale af museer i Danmark\nForrige Forrige indlæg: Miniature som Hobby\nNæste Næste indlæg: Oldenburger Celluloidwarenfabrik


God og dårlig kundeservice | Salg og marketing - 2019\nUdgivet I: Salg og marketing • Visninger: 18211\nGod start fra happyendingsbooks hvis du er i en virksomhed, hvor du sender dine varer til dine kunder, især hvis du sælger på ebay eller andre lignende websteder, er det nemt nok at pakke produktet i en kasse og sende det ud. Men hvis du ønsker at overskride dine kunders forventninger, skal du sætte en "tak" notat med varen.\nGod start fra Happyendingsbooks\nHvis du er i en virksomhed, hvor du sender dine varer til dine kunder, især hvis du sælger på eBay eller andre lignende websteder, er det nemt nok at pakke produktet i en kasse og sende det fra. Men hvis du ønsker at overskride dine kunders forventninger, skal du sætte en "tak" notat med varen. Den 6. december bestilte jeg en brugt bog, kunden er altid rigtig, gennem Amazon.com Marketplace fra happyendingbooks. Bogen ankom en uge senere sammen med en pakningsliste og et brev fra Shirley takker mig og beder mig om at kontakte dem først, før de sender en negativ kommentar til Amazon.com. Det gav mig også instruktioner om, hvordan man sender en positiv kommentar.\nSelvom et formular brev, blev det skrevet i en uformel venlig stil med "Tak! Glenn" håndskrevet over toppen. Papiret blev omgivet af snefnug i modsætning til at være en kedelig hvid eller en anden farve. Shirley underskrev også navnet i blæk.\nDette overraskede mig behageligt; Jeg formoder, at jeg bare var vant til en upersonlig pakke, da jeg bestilte bøger fra forskellige boghandlere. Men denne lille gestus på Shirleys del gjorde transaktionen "personlig".\nFordi det er så nemt for købere at se feedback om sælgere på ebay og andre lignende websteder, er et brev som dette nok standard operativ procedure for disse virksomheder. Men hvis du er en lille forretningsmand, der kigger efter hver eneste kant, skal du overveje den "menneskelige berøring". Det tog Shirley mere sekunder at tilpasse formularbrevet. Ikke alene gav jeg hendes positive feedback på Amazon.com, jeg skrev også en blogindlæg om det:-)\nHans øjenlæge har sløret syn\nOver på returkunden blogger Joe om en hændelse på hans øjenlæge kontor. Hvad kan du gøre for at sikre, at dette ikke sker på dit kontor? Det er klart for mig, at medarbejderen troede, at hendes øvrige opgaver var vigtigere end at se patientens behov.\nHvis jeg var øjenlæge, ringede jeg til et medarbejdermøde og sørgede for, at alle forstod, at uden patienter er der ingen lønningsliste. Øjenlægen har brug for at kommunikere hans eller hendes vision (ordspillet) om, hvordan man tager sig af patienterne. Og passe på patienter i ikke kun ansvaret for lægen og sygeplejerskerne, men det er også kontorets medarbejderes ansvar.\nHmm. Jeg spekulerer på, om lægen er skyldig i "tunnel vision" med fokus på medicin, men ikke hele "patient service oplevelse."\n"Jeg tror, du har nået" kundetilfredshed ", når kunderne vender tilbage til din butik, fordi de vil, ikke fordi de skal.\n-Richard T. Takata, administrerende direktør, Eagle Hardware & Garden, Inc.\nSom citeret i "Kunden er altid Ret" af Armen J. Kabodian\nDEN GUY, Del 2: Vær den Guy\nForbindelsen mellem innovation og vækst


Af John Ahle Petersen jpe@ugeavisen.dk 09. januar 2017 kl. 10:17\nMed et besøgstal på 370.000 i fjor er der noget at leve op til, men Slotssøbadet fik succes med sit åbent hus i denne weekend. Slotssøbadet har netop overstået en operation af de større: At udskifte beklædningen af det store konkurrence-bassin. Og souschef Edvard Køhsen glæder sig over, at alt er gået godt.- Nu har vi haft vand i bassinet i en uge, så hvis der var utætheder i nogle af svejsningerne, så ville vi vide det nu.For at markere, at hele badet atter er til rådighed for gæsterne, var der et stort åbent hus-arrangement i lørdags med et væld af aktiviteter og et afsluttende pool-party frem til klokken 23.Gæsterne takkede ja til invitationen og myldrende ind straks fra morgenstunden. Det glædede souschefen, der har noget at skulle leve op til. For badets besøgstal for i fjor landede på 370.000, hvilket er næsten lige så godt som året før.- Det er et fald på 5000 gæster. Men hvis man husker, at vi har haft ekstra mange lukkedage i 2016 - blandt andet på grund af Nordiske Mesterskaber - så svarer det til, at vi har haft en lille stigning. Det er vi meget tilfredse med på et tidspunkt, hvor mange svømmehaller oplever et fald i antallet af gæster, siger Edvard Køhrsen.Ved åbent hus-arrangementet var der bl.a. præsentation af en helt ny type vand-fitness, Velaaqua, som badet åbner hold med straks i årets begyndelse. Badet har som udgangspunkt købt ti af de særlige vand-cykler, der skal bruges til øvelsen, der træner styrke og balance.\nSlotssøbadet fik i fjor et besøgstal på 370.000 gæster. Året inden - altså i 2015 - lå det dog 5000 højere. Allan fra Kolding er med i opløbet i "Alene i vildmarken"


Længere frist for årsrapport i kaotisk tid - DI\nFrist forlænget: 30 dage mere til at få 2020-tal på plads\nErhvervsminister Simon Kollerup og Folketinget kommer erhvervslivets ønske om længere frister for årsregnskab og selvangivelser i møde i erkendelse af, at coronakrisen gør det umuligt at nå i mål med oplysningerne til tide for mange virksomheder.\nFolketinget forlænger frist for at aflevere årsrapport for 2020 til 30. juni, og Skat følger med. Det hjælper virksomheder i en kaotisk tid, siger DI-direktør Lars Sandahl Sørensen.\nMange virksomheder kæmper med at få sat to streger under alle poster i årsregnskabet efter det corona-ramte 2020. Derfor giver et bredt flertal i Folketinget med kort varsel erhvervslivet en ekstra måned til at få tallene på plads.\nRegnskaberne skal derfor først indsendes til Erhvervsstyrelsen den 30. juni, hvilket imødekommer et ønske fra mange virksomheder.\n- Mange står som følge af Covid-19 midt i en kaotisk tid, hvor de udover årsrapporter også skal afregne endeligt i forhold til kompensationspakkerne. Der er derfor et stort behov for mere tid og ro til at færdiggøre deres årsrapporter og til at afvikle generalforsamlinger forsvarligt, siger DI’s adm. direktør Lars Sandahl Sørensen.\nKollerup: Glad for hurtig opbakning\nFleksibilitet og en hurtig reaktion fra myndighederne er derfor vigtig.\n- Og det må vi sige, at vi har fået her. Det vil vi gerne kvittere for. Det er godt for dansk erhvervsliv og dermed godt for Danmarks vej ud af denne krise, siger DI-direktøren.\nErhvervsminister Simon Kollerup forstår erhvervslivets behov for ekstra tid.\n- Det er nu engang vigtigt, at der er styr på årsrapporterne og ikke mindst efterkontrollen med kompensationspakkerne. Jeg er derfor glad for, at vi hurtigt har fået Folketingets opbakning til at skyde fristen, siger Simon Kollerup i en pressemeddelelse.\nUdskydelsen kommer efter en opfordring initieret af Dansk Industri, der i marts henvendte sig til en række erhvervsorganisationer med forslaget om sammen at arbejde for en fristforlængelse.\n3 måneders forlængelse i særlige tilfælde\nUdover forlængelsen på en måned til hovedparten af landets virksomheder, vil virksomheder med særlige udfordringer få tre måneder ekstra indtil den 31. august.\nDet drejer sig blandt andet om virksomheder med væsentlige udenlandske aktiviteter, hvor det kan være vanskeligt at skaffe regnskabsmateriale på grund af coronakrisen. Eller hvis det på grund af ejerkredsen ikke er forsvarligt at afholde en hel eller delvis elektronisk generalforsamling inden for den normale frist.\nLæs mere i lovforslaget her\nVirksomhederne som vil udnytte muligheden for en 3-måneders forlængelse forventes at skulle meddele dette til Erhvervsstyrelsen på indberet@erst.dk senest 5 måneder efter regnskabsårets afslutning.\nSKAT forlænger frister for selvangivelser\nSkatteministeren har den også annonceret, at selvangivelsesfristen for virksomhederne også bliver udskudt til den anden side af sommerferien. Dermed skal selskabsselvangivelserne først indleveres den 31. august. Uden denne fristforlængelse ville selvangivelsesfristen falde sammen med de forlængede frister for årsrapporten, og dermed skabe en anden pukkel.\nLæs mere om SKATs forlængelse her\nI DI er man ekstra godt tilfreds med, at fristerne ses i sammenhæng, og at regeringen også på dette punkt har lyttet til erhvervsorganisationernes fælles henvendelse. Skatteministerens udmelding skaber arbejdsro i virksomhedernes regnskabsafdelinger.


Saxo bliver nyoversat\nNæste forår udkommer den første komplette nyoversættelse af Saxos "Gesta Danorum" siden Jørgen Olriks version, der blev færdigudgivet i 1912.\nTirsdag d. 26. oktober 1999, kl. 06.00\nForskningslektor Peter Zeeberg har løst opgaven på grundlag af en ny, kritisk udgave af Saxos næsten 800 år gamle latinske tekst.\nEndelig skete det: Saxos mægtige middelalderværk, den næsten 800 år gamle latinsk-sprogede Danmarkskrønike "Gesta Danorum", er blevet nyoversat fra ende til anden, og det eneste, der mangler, er at trykke bogen, så Det Danske Sprog & Litteraturselskab kan udsende den som planlagt i foråret 2000.\nDet er forskningslektor ved Københavns Universitet Peter Zeeberg, der har løst den vanskelige opgave at erstatte Jørgen Olriks oversættelse fra 1908-12, som er den hidtil nyeste. Og at den nye version virkelig bliver en sproglig opdatering, der rykker, vil kunne ses allerede på titelbladet, hvor ordet "Danmarkskrønike" erstattes af det langt mere nutidigt klingende "Danmarkshistorie".\n"Titlen er i sig selv et udtryk for, at et lag af romantik er blevet skrællet væk," bekræfter Peter Zeeberg, der har brugt næsten fire år på arbejdet.\nIfølge Peter Zeeberg bør der ideelt set højst gå 50 år mellem hver nyoversættelse af et klassisk værk. Men som han også peger på: De mange års fravær af en nutidsdansk Saxo skyldes, at "Gesta Danorum" er en endog meget kompliceret tekst, som man ikke sådan bare lige oversætter. "Det er svær latin, og en masse af det er på vers, der skal oversættes til vers, fordi værket jo netop byder på et samspil mellem poesi og prosa."\nI "Gesta Danorum" giver ærkebiskop Absalons klerk Saxo sit, i udstrakt grad konstruerede, bud på danskernes historie - fra kong Dan og frem til sin egen samtid. Værket, som Saxo skrev på sølvalderlatin, idet han efterlignede klassisk latin fra kejsertidens Rom, blev første gang trykt i Paris i 1517, og den første danske oversættelse var Anders Sørensen Vedels fra 1575.\nDen allernyeste danske version af "Gesta Danorum" er ikke en oversættelse, men en genskrivning af tidligere oversættelser til nutidsdansk, som forfatteren Helle Stangerup har stået for. Hendes Saxo-version, der allerede har fået megen presseomtale, udkommer i to bind på forlaget Aschehoug på torsdag, men i øvrigt er det, ifølge Det Danske Sprog & Litteraturselskab, et rent tilfælde, at det danske bogmarked inden for så kort tidsrum får både en genskrivning og en nyoversættelse.\n"At Helle Stangerup havde genskrevet Saxo, kom også som en nyhed for os," siger selskabets direktør, Iver Kjær.\nPeter Zeebergs nye Saxo-oversættelse bygger på et stykke tiltrængt ny forskning, som Saxo-eksperten dr. phil. Karsten Friis-Jensen fra Københavns Universitet netop har afsluttet. Han har - på grundlag af eksisterende kilder - udarbejdet en ny, revideret tekstkritisk udgave, der forsøger at komme så tæt som muligt på Saxos ikke-eksisterende originalmanuskript.\nKarsten Friis-Jensens version udsendes også næste år, i form af en kommenteret, videnskabelig værkudgave, hvor den latinske tekst står side om side med Peter Zeebergs oversættelse. Men det er nyoversættelsen uden latinsk tekst, der udkommer først, i både en dyrere og billigere version, begge med illustrationer af kunstneren Maja Lisa Engelhardt.


Sunny Sushi & Lounge, Wilmington - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nSunny Sushi & Lounge, Wilmington\nUSA North Carolina (NC) North Carolina Coast Wilmington Restauranter i Wilmington Sunny Sushi & Lounge\n141 N Front St, Wilmington, NC 28401-3944+1 910-833-5788Website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,5 115 anmeldelserFremragende73 %Rigtig god10 %Gennemsnitlig6 %Dårlig6 %Frygtelig5 %Restaurantens åbningstider Lukket KØKKENER Japansk, Sushi, Asiatisk, Fusion PRIS $$ - $$$VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING 141 N Front St, Wilmington, NC 28401-3944Alle oplysninger Forbedr denne registreringEr denne restaurant kørestolsegnet?Ja Nej Ved ikke Er dette en thailandsk restaurant? Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til forretningsmiddage?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant romantisk?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant familievenlig?Ja Nej Ved ikke Har denne restaurant en bar?Ja Nej Ved ikke Er der gode glutenfri retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant udendørsservering?Ja Nej Ved ikke Tager denne restaurant imod reservationer?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til frokost?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Anmeldelser (115)Medlemsvurdering Fremragende43Rigtig god5Gennemsnitlig2Dårlig4Frygtelig2Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (56)Engelsk (115)Sprog Dansk (56)Engelsk (115)Se, hvad de rejsende siger: 1-10 af 56 anmeldelser\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejKelley WWilmington, North Carolina213Anmeldt 18 februar 2017 Restauranten lukket Februar 2017Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejAnthony TGlassboro, New Jersey3320Anmeldt 25 oktober 2016 God mad, dårlig serviceMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejLaura NWilmington, North Carolina2Anmeldt 19 oktober 2016 Super Sushi!Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejCherokee C11Anmeldt 23 september 2016 fra mobile enheder MehhHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejJames9228Longs, South Carolina12Anmeldt 1 april 2016 fra mobile enheder Ingen konkurrence.MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejkevind1207Wilmington, NC3410Anmeldt 20 november 2015 fra mobile enheder Overrasket!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejJanis AStorbritannien175106Anmeldt 15 november 2015 Kan kun tale for den thailandske madMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejIcedHockeyWilmington, North Carolina5824Anmeldt 26 september 2015 FrygteligtHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejClaira KWilmington, North Carolina5026Anmeldt 11 august 2015 Lækker Sushi og Cool StemningMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejBrianinMDWilmington, North Carolina7235Anmeldt 1 juli 2015 Fantastisk asiatisk madMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nForrigeNæste123456Opdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenCopper Penny758 anmeldelser 0,09 km væk Chops Deli280 anmeldelser 0,02 km væk Manna213 anmeldelser 0,11 km væk Beer Barrio115 anmeldelser 0,08 km væk Seværdigheder i nærhedenHistoric District866 anmeldelser 0,21 km væk Expo 21633 anmeldelser 0,1 km væk Front Street Brewery47 anmeldelser 0,14 km væk Ironclad Brewery51 anmeldelser 0,12 km væk Forbedr denne registrering\n10:00 am - 10:00 pm10:00 am - 10:30 pm\n10:00 am - 10:30 pm12:00 am - 10:00 pm\n141 N Front St, Wilmington, NC 28401-3944 (Tidligere SunnySushi & Lounge)