Min Go Status nr. 6 - Go Dojo Danmark\n326 har set denne side ialt, 1 har set denne side i dag\nI den kommende periode indtil næste status, vil jeg ikke fokusere så meget på ordbogen, men på mere bløde indlæg. Jeg skriver på nogle artikler og et par anmeldelser.\nSEO optimeret alle billeder\nRettet en stavefejl, som har været i flere indlæg\nRettet nogle oversættelser i indlægget ”De japanske Go regler”\nJeg er nu færdig med Go kurset på 321go. Jeg har fået løst alle 3804 opgaver og opnået 12. kyu ifølge kurset. Denne erfaringsgrad tænker jeg mest handler om Go teori og ikke praksis i spil. For at verificere min teoretiske erfaring er jeg begyndt, at løse Go problemer på hjemmesiden ”Goproblems.com”.\nJeg er begyndt, at træne 19×19 Go ved hjælp af Leela AI i et forsøg på, at finde min praktiske erfaringsgrad, når det handler om Go AI. Jeg gemmer alle spil, så jeg kan evaluere mit fremskridt. Disse resultater vil jeg dele, når jeg har nok materiale.\nI midten af august begynder sæsonen igen i Ringsted Go Klub. Her vil jeg forsøge, at få træning i 19×19 Go med ”rigtige” modstandere.\nI øjeblikket overvejer jeg, om jeg skal stille op til Danmarksmesterskaberne i Go, som afholdes 16-18. oktober i Ringsted. Årsagen er, at jeg gerne vil have erfaring med, hvordan en Go turnering foregår. Da jeg endnu ikke har en officielt erfaringsgrad, så skal jeg tilmelde mig med den grad, jeg mener, jeg har, eller som andre erfarne anbefaler mig, at stille op med. Så snart, jeg har nok erfaring med Leela Ai vil jeg lægge en træningsplan. Hvis jeg er tilfreds med fremgangen, så vil jeg tilmelde mig lige før tilmeldingsfristen.\n– Siden er sidst opdateret 26. august 2020 Kl. 21:45\nAntal besøgte sider : 72700


→ De bedste sexmaskiner » Vores anbefalinger | Med prissammenligner ✔\nForside / Guides / Sexmaskine – Se vores bud på de bedste sexmaskiner\nEn sexmaskine kan give dig orgasmer ud over det sædvanlige – formentlig også bedre end en partner vil kunne give dig. Udvalget af sexmaskiner kan virke enormt og uoverskueligt, men fortvivl ej. Vi har nemlig gjort det hårde arbejde og orienteret os dybdegående i det samlede produktudvalg med henblik på finde de bedste sexmaskiner til henholdsvis kvinder og mænd.\nEn sexmaskine er på mange måder noget af det ypperste inden for onaniprodukter, fordi den simulerer sex med en rigtig partner, uden du behøver gøre andet end at nyde oplevelsen.\nEn sexmaskine er dog ikke kun til brug alene. Mange vælger nemlig også at inkludere den i sexlivet med partneren. Det kan være frækt og pirrende at se sin partner blive tilfredsstillet, og en sexmaskine kan derfor bruges som opvarmning inden rigtig sex.\nVores bud på de bedste sexmaskiner\nI det følgende vil du blive præsenteret for vores bud på de bedste sexmaskiner. Først kommer der en liste med de bedste sexmaskiner til kvinder. Herefter kommer der en med de bedste til mænd. Begge lister er i vilkårlig rækkefølge.\nHvert produkt er ledsaget af en letforståelig produktbeskrivelse, så du kan lære maskinerne godt at kende. Ligeledes har vi tilføjet forhandlernes aktuelle priser på de forskellige sexmaskiner, så du kan købe en af maskinerne så billigt som muligt, hvis du ønsker det.\nUdvælgelsen af maskiner tager afsæt i produktanmeldelser, tests, udført af andre, og vores samlede vurdering af de enkelte maskiner. I denne vurdering har vi lagt vægt på følgende parametre: Brandets ry, funktionalitet, materialevalg og pris.\nDe bedste sexmaskiner til kvinder\nLeverer vidunderlige vibrationer\nGiver ekstremt voldsomme orgasmer\nLast updated: 2022-07-02 13:31:00\nHvis du ser frække film på nettet i ny og næ, har du sikkert stiftet bekendtskab med en Sybian, som er kendt for at dele ud af orgasmer, som var det gaver fra julemanden d. 24. december.\nKendt fra Howard Stern og pornofilm\nDen kendte amerikanske radiovært Howard Stern er berømt for at gøre tingene på sin helt egen måde, og således har han flere gange haft kvinder i studiet, som halvt eller helt nøgne har fornøjet sig på en Sybian – ofte med en orgasme som afslutning på det lidt alternative radioindslag.\nOgså i pornofilm er Sybian-sexmaskinen populær, fordi det er yderst frækt at se en kvinde sætte sig til rette, tænde for maskinen, og kort derefter smile lystent når orgasmen gør sit indtog.\nVil du selv prøve, så er denne Sybian fra LoveBotz faktisk en opdateret og bedre udgave af originalen, hvorfor den er endnu bedre og mere effektiv end forgængeren.\nLoveBotz sexmaskinen funger således, at kvinden sætter sig til rette med den påsatte dildo oppe i underlivet, hvorefter maskinen tændes og justeres i intensitet ved hjælp af den tilsluttede fjernbetjening.\nNår maskinen er tændt, vil fantastiske vibrationer gøre, at orgasmen kommer løbende med en fart, der vil gøre Usian Bolt misundelig.\n“En vild oplevelse at se en fræk pige få masser af vilde orgasmer. Top lækker maskine. 5 store stjerner”\nKan rotere og støde op i brugeren på en og samme tid\nDer medfølger to kvalitetsdildoer i forskellige størrelser\nLast updated: 2022-07-02 13:31:01\nHvis du ikke har lyst til at have et stort skrummel af en sexmaskine stående i soveværelset til frit skue for nysgerrige gæster, så er denne måske mere dig.\nVed første øjekast kan maskinen, når dildoen ikke er monteret, sagtens forveksles med et køkkenredskab (Når dildoen er på, er det imidlertid svært at bortforklare, men du kan da altid prøve at bilde snushanen ind, at der er tale om alternativ stavblender…)\nBedre end rigtig sex?\nSexmaskinen kan både rotere og støde op i dig samtidigt, så du får en oplevelse, som ingen ægte penis kan give dig.\nTilslut maskinen en stikkontakt og nyd at blive taget hårdt, blidt eller midt i mellem af maskinen i det tempo, du foretrækker. Sexmaskinen indstilles let til dine behov ved hjælp af fjernbetjeningen eller kontrolpanelet på selve apparatet.\nDer medfølger to King Cock-dildoer i forskellige størrelser.\n“Altså…. Den virker som den skal… Men der skal vist lidt øvelse til.\nPåsætnings dildoen ( den sorte ) faldt af en del gange. Ikke mens den er i gang, men inden. Indtil jeg lige fik styr på den.\nSuper nemt med fjernbetjeningen. Dog larmer den ret meget. […]\nAt man kan indstille den i MANGE og forskellige versioner, gør det kun endnu mere ægte og ej heller for ensformig.\nKunne mærke ret hurtigt, at den uden problem kan give en våd orgasme. !!!!\nEr sikker på den er super sammen med sin partner, hvor man ikke selv er herre over fjernbetjeningen”\nKan tricks, som ingen rigtig penis kan matche\nEn sexmaskine behøver ikke nødvendigvis være et stort skrummel, som larmer, fylder og sluger mere strøm, end det lokale kulkraftværk kan levere, hvilket denne fikse sag er et godt eksempel på.\nLille og håndholdt sexmaskine\nDenne lille håndholdte sexmaskine ligner til forveksling en dildo, og det der da heller ikke helt urimeligt at sammenligne den med en sådan.\nForskellen er dog, at en Magnum Opus – modsat en dildo – laver alt arbejdet for dig. Det eneste, du skal gøre, er at læne dig tilbage, sigte med skaftet, og lade dig tilfredsstille.\nLeverer nydelse som ingen penis kan matche\nApparatet fungerer på den måde, at den ved et tryk på en knap selv kan bevæge sig ud og ind af dit underliv. Er det ikke nok til at give dig en orgasme, så kan den også indstilles til at vibrere, samtidig med at den efterligner en mands bevægelser.\nMed vidunderet får du 7 vibrationsindstillinger og 3 hastigheder at vælge i mellem, og vi forsikrer dig om, at mindst en håndfuld af vibrationsindstillingerne vil kunne få det til at snurre behageligt i dit underliv.\n“Vildt god maskine. Bedste køb NOGENSINDE!”\nDen største og vildeste sexmaskine, der findes\nJustér efter behov og lyst\nkr. 5.995,00 kr. 4.800,00\nLast updated: 2022-07-02 13:31:02\nDet bliver ikke meget større eller vildere end med F-Machine Pro 3, som med garanti kan give dig en tur, som du sent vil glemme!\nSexmaskinernes Rolls Royce\nDet er ikke helt forkert at kalde denne krabat for sexmaskinernes svar på en Rolls Royce, for du finder næppe et mere gennemført produkt, som leverer varen lige så overbevisende som denne.\nDesværre stopper sammenligningen med luksus-bilen ikke ved ydelsen, for ligesom bilen er maskinen også dyr. Rigtig dyr!\nTilfredsstillelse ud over det sædvanlige\nDen ligner godt nok et fremtidsvåben fra en Sci-fi film, men lad dig ikke narre af det misvisende ydre – maskinen er yderst fremragende til det formål, den er tiltænkt, nemlig at tilfredsstille dig. Den kan mætte selv den mest sultne nymfoman med lækker, lækker imiteret pik.\nJustér maskinen efter behov og lyst\nDu får en sexmaskine, som kan justeres og tilpasses nøjagtigt efter dine behov, og så behøver du ikke bekymre dig om, at naboen lytter med, når du er i gang, for maskinen er yderst støjsvag. Eller måske skal du alligevel bekymre dig, for når maskinen er i gang, er det ikke særligt sandsynligt, at du formår at være lydsvag.\nDer medfølger 3 frække dildoer\nkr. 1.295,00 kr. 1.147,00\nPust op, læg dig til rette, tænd og bliv taget i det tempo, du foretrækker.\nSådan lyder proceduren med denne sexmaskine, som får masser af rosende gloser med på vejen af glade forbrugere – mere om det lidt senere.\nPust op inden brug\nFørst og fremmest bemærker du nok, at sexmaskinen adskiller sig fra de andre på listen, idet den skal pustes op, så du har et blødt sted at ligge, mens maskinen står for det hårde arbejde.\nUdover at støde dildoen op i dig, kan maskinen også levere behagelige vibrationer gennem de 3 vibrerende dildoer, som medfølger. Du får:\nEn G-punkt-vibrator (12 cm)\nEn Realistisk dildo (14 cm)\nEn Lilla jelly dildo (17 cm)\n“Ved ikke rigtigt hvad min mand og jeg forventede, men det var en sjov og kinky oplevelse, både for min mand der kunne kigge på, og for mig. God at ligge på, og man bliver hold fast selv om man ligger og vrider sig… Den bruger dog en del batteri, så det er en god ide at købe genopladelige…”\nVil du se flere sexmaskiner til kvinder, så har vi gode nyheder! Udvalget er nemlig stort, og du har således stadig masser af frække sexmaskiner til gode. Tryk på knappen nedenfor, og du vil blive præsenteret for det fulde udvalg af sexmaskiner til kvinder.\nSe flere sexmaskiner her!\nDe bedste sexmaskiner til mænd\nNoget af det ypperste inden for sexmaskiner til mænd\nkr. 849,00 kr. 599,00\nLast updated: 2022-07-03 05:06:59\nDenne opfølger til den i forvejen populære og effektfulde penisvibrator fra Fun Factory er forbedret inden for adskillige parametre i forhold til forgængeren. Netop derfor er denne model noget af det ypperste inden for sexmaskiner til mænd.\nSimpel, men effektiv at bruge\nIndsæt din penis i penisvibratoren og mærk, hvordan behagelige vibrationer stimulerer penishoved og skaft på dit lem. Vibrationerne leveres af to kraftige motorer, som er ekstra lydsvage, så din nabo ikke kan lytte med, når du forkæler dig selv.\nPenisvibratoren er udformet, således den masserer, klemmer, trykker og stimulerer alle de steder på penis, hvor det føles ekstra godt. Dit følsomme penishoved, glans og yderste del af penisskaftet får således kærlig behandling af Cobra II.\nEkstrabladet.dk har kåret Cobra til det bedste sexlegetøj til mænd.\nNogle gange skal det være vildt og voldsomt, andre gange stille og sensuelt – du vælger helt selv, hvad du er i humør til.\nCobra II har imponerende 11 forskellige vibrationsprogrammer, som du let kan skifte mellem ved tryk på en knap.\nHar prøvet den nogle gange efter modtagelsen og det er et godt produkt. Fik en fantastisk udløsning i løbet af et øjeblik første gang, jeg nåede ikke engang hele programmet. Meget kraftige og varierende vibrationer, det bedste legetøj jeg har købt til dato.”\nMeget populær hos forbrugerne\nVil du gerne have kraftige orgasmer uden at løfte en finger, så er er denne maskine et kig værd.\nVed første øjekast ligner det godt nok en mikrofon fra et Late Night-talkshow, men skindet bedrager, for der er tale om et yderst effektivt stykke sexlegetøj til mænd, som med garanti kan levere kraftige orgasmer til brugeren.\nDen roterende sexmaskine stimulerer din penis med 10 forskellige rotationsmønstre og 5 hastigheder. Indsæt penis i maskinen med lidt vandbaseret glidecreme og lad dig tilfredsstille – nemmere bliver det ikke!\nMaskinen er udstyret med en sugekop, som kan sættes på glatte overflader. Gør du det, kan du faktisk bruge maskinen håndfrit og dermed have hænderne fri til andre ting.\nOnanimaskinen er genopladelig, og der medfølger naturligvis en oplader til formålet.\nGiver mig de vildeste orgasmer 🙂 Det er bare synd den støjer så meget. Men så tager jeg bare høretelefoner på så er det ikke så slemt. Det er alle pengene værd:-) Kan varmt anbefales.”\nForbedret udgave af den velkendte fleshlight\nkr. 589,00 kr. 489,00\nLast updated: 2022-07-02 13:31:03\nDu kender sikkert til fleshlights – de er nemlig blevet utroligt populære som onaniprodukt til mænd de senere år, og populariteten er bestemt berettiget, for en fleshlight kan give orgasmer, der matcher dem, som man får, når man dyrker sex med vilde sexnymfer.\nDenne udgave er kommet med på vores liste med sexmaskiner, fordi den fungerer lidt anderledes og bedre end den originale udgave af lommelygten.\nDu får naturligvis den velkendte kvalitet, et materiale som føles som en rigtig kvinde, og et udseende som også let kan forveksles med en ægte vagina.\nDerudover har du i denne udgave også mulighed for at tænde for vibrationer, som stimulerer din penis ekstra meget og dermed sikrer dig, at du ikke skal vente unødigt længe, inden du skyder en stor ladning af sted.\n“Indrømmet. Dette er mit første produkt i denne kategori, men nøj, hvor er jeg imponeret. Nem at gå til og ligger den de 5-10 min i varmt vand, så er det virkelig lækkert. Så glad for at være denne oplevelse rigere. Rengøring var også en af mine bekymringer inden, men dette var virkelig heller ikke et problem. Købte dog det anbefalede rengøringsmiddel og pulver herfra.”\nVil du se flere sexmaskiner til mænd, så har vi gode nyheder! Udvalget er nemlig stort, og du har således stadig masser af frække sexmaskiner til gode. Tryk på knappen nedenfor, og du vil blive præsenteret for det fulde udvalg af sexmaskiner til mænd.\nJeps, vi har skrevet en fantastisk produktguide om sexmaskiner, men rent faktisk er denne langt fra den eneste fremragende produktguide, du finder her på Temptations. Gå meget gerne på opdagelse i vores fulde univers og lær alt det bedste sexlegetøj at kende.\nNu når du har læst om de bedste sexmaskiner, kan du eksempelvis tjekke vores produktguides om de bedste sexdukker, bedste små dildoer, bedste penispumper, bedste buttplugs, bedste kondomer, bedste gagballs, bedste sexgynger, bedste tenga æg, bedste glidecremer og bedste fleshlights.


»Tjenestemænd - erhvervssygdom - lægeudvalg - beregningsgrundlag for den i vedtægtens artikel 73, stk. 2, omhandlede erstatning«\nI sag T-4/96,\nDe Europæiske Fællesskabers Domstol ved Timothy Millett, juridisk konsulent for administrative forhold, som befuldmægtiget, og med valgt adresse hos denne på Domstolens sæde, Kirchberg,\nangående en påstand først om annullation af Domstolens afgørelse af 11. april 1995, for så vidt der herved med henblik på beregningen af erstatningen i artikel 73 i vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber blev fastsat en invaliditetsgrad på 6%, og dernæst om, at det fastslås, at sagsøgeren har krav på nævnte erstatning beregnet på grundlag af en invaliditetsgrad på 30% og endelig om betaling af morarenter,\npå grundlag af den skriftlige forhandling og efter mundtlig forhandling den 5. marts 1997,\nSagsøgeren indtrådte i Domstolens tjeneste den (...)\nKort efter sin tiltrædelse blev hun syg og tvunget til at indstille sit arbejde. Den (...) anerkendte det i artikel 13 i bilag VIII til vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber (herefter »vedtægten«) omhandlede Invaliditetsudvalg, at hun led af en vedvarende, fuldstændig invaliditet, som medførte, at hun var ude af stand til at varetage en stilling inden for hendes stillingsgruppe. Den (...) besluttede ansættelsesmyndigheden af egen drift at pensionere hende og tilkende hende en invalidepension i henhold til vedtægtens artikel 78.\nEfter en gunstig rapport udfærdiget af Invaliditetsudvalget den (...) genoptog sagsøgeren sin tjeneste ved Domstolen den (...). Den (...) blev hun dog atter syg og måtte definitivt ophøre med sit arbejde.\nDernæst blev der i Domstolen iværksat to procedurer, som forløb parallelt og uafhængigt af hinanden.\nDen første procedure blev iværksat af Domstolen i henhold til vedtægtens artikel 53, 59 og 78. Den (...) besluttede Domstolens præsident at indbringe sagsøgerens tilfælde for et Invaliditetsudvalg, som endnu en gang anerkendte, at hun led af en vedvarende og fuldstændig invaliditet i henhold til artikel 78. Den (...) besluttede ansættelsesmyndigheden af egen drift at pensionere hende og til atter at tilkende hende en invalidepension i henhold til artikel 78. Det fremgår af sagens akter, at Invaliditetsudvalget under denne procedure ikke behandlede spørgsmålet om, hvorvidt sagsøgerens sygdom var en følge af hendes arbejde (replikkens bilag 2).\nDenne procedure er ikke anfægtet i denne sag.\nDen anden procedure blev iværksat af sagsøgeren i henhold til vedtægtens artikel 73. Da hun mente, at de fysiske og psykiske lidelser, hun led under, var en følge af hendes arbejdsbetingelser, fremsatte hun ved skrivelse af 18. december 1989 en anmodning om, at det anerkendtes, at der var tale om en erhvervssygdom.\nEfter denne anmodning fastslog den af Domstolen udpegede læge, dr. De Meersman, i en lægeerklæring af 4. december 1990, at sagsøgerens sygdom ikke var en »erhvervssygdom ... eller ... en erhvervsmæssig forværring af en bestående sygdom«. På grundlag af denne erklæring og i henhold til artikel 21, første afsnit, i ordningen om dækningen af risikoen for ulykker og erhvervssygdomme hos tjenestemænd ved De Europæiske Fællesskaber (herefter »ordningen«) meddelte ansættelsesmyndigheden den 20. februar 1991 sagsøgeren et forslag til afgørelse, hvori den afslog hendes anmodning om, at det blev anerkendt, at der forelå en erhvervssygdom.\nVed skrivelse af 17. april 1991 anmodede sagsøgeren om, at sagen i henhold til ordningens artikel 21, andet afsnit, blev forelagt et lægeudvalg. Dette lægeudvalg har udfærdiget to erklæringer.\nI sin første erklæring af 3. marts 1993 fastslog det, at »den angst-depressive tilstand, som S. lider af, [var] opstået på grund af hendes arbejde; men at hendes patologiske personlighed [var] for 50%'s vedkommende årsagen til hendes tilstand, 30% [var] en følge af hendes livsforløb og 20% [var] en følge af hendes arbejde«. Udvalget præciserede, at »udøvelsen af sagsøgerens arbejde [var] hverken den væsentlige eller hovedårsagen til den sygdom, som S. lider af«.\nDa ansættelsesmyndigheden fandt, at den ikke kunne træffe afgørelse på grundlag af denne erklæring, anmodede den ved skrivelse af 20. juni 1994 lægeudvalget om at besvare følgende fem supplerende spørgsmål, og således\n»1) fastsætte den vedvarende invaliditetsgrad, som S. lider af\n2) angive, om den pågældende led af en bestående sygdom, inden hendes tiltrædelse af De Europæiske Fællesskaber\n3) i benægtende fald, angive, om det er tilstrækkelig godtgjort, at der foreligger en direkte sammenhæng mellem sygdommen og S.' tjeneste ved Fællesskaberne\n4) i bekræftende fald, angive, om det er tilstrækkelig godtgjort, at sygdommen er blevet forværret, og om der foreligger en direkte sammenhæng mellem denne eventuelle forværring og hendes tjeneste ved Fællesskaberne\n5) om fornødent fastsætte invaliditetsgraden efter denne eventuelle forværring.«\nI en anden erklæring af 12. januar 1995 besvarede lægeudvalget ansættelsesmyndighedens fem supplerende spørgsmål således:\n»1) Første spørgsmål: Den vedvarende invaliditetsgrad, som S. lider af, udgør 30%.\n2) Andet spørgsmål: S. led ikke af nogen sygdom inden hendes tiltrædelse ved De Europæiske Fællesskaber.\n3) Tredje spørgsmål: Den direkte sammenhæng mellem S.' tjeneste ved Fællesskaberne og sygdommen vurderes til 20%. Dette indebærer, at ud fra en skala på 100 har sagsøgerens sygdom for 20%'s vedkommende sin årsag i hendes arbejde, for 50%'s vedkommende i hendes patologiske personlighed og for 30%'s vedkommende i hendes livsforløb.\n4) og 5) Fjerde og femte spørgsmål: Henset til besvarelsen af det tredje spørgsmål er det unødvendigt at besvare disse spørgsmål.«\nAnsættelsesmyndigheden traf på grundlag af denne anden erklæring den 11. april 1995 følgende afgørelse:\n»1) I henhold til ordningens artikel 3, stk. 2, anerkendes det, at S. lider af en vedvarende, delvis invaliditet på 30%, der for 20%'s vedkommende er opstået under eller i forbindelse med tjenesten ved De Europæiske Fællesskabers Domstol.\n2) S tildeles en erstatning på 1 094 745 BFR beregnet på grundlag af 6% (30% x 20%) og under hensyn til summen af hendes grundløn i de tolv måneder inden datoen for lægeerklæringens udstedelse den (...), hvori det fastslås, at der er tale om en sygdom opstået på grund af hendes arbejdsbetingelser, nemlig: den månedlige grundløn 190 060 BFR x 12 måneder x 8 x 6%.«\nDenne afgørelse udgør den anfægtede afgørelse.\nDen 5. juli 1995 indgav sagsøgeren en klage i henhold til vedtægtens artikel 90 over denne afgørelse. Klagen blev afvist ved afgørelse fra Domstolens Klageudvalg den 2. oktober 1995, meddelt sagsøgeren den 16. oktober 1995.\nDet er på dette grundlag, at sagsøgeren ved stævning indgivet til Rettens Justitskontor den 15. januar 1996 har anlagt denne sag. Retten (Fjerde Afdeling) har på grundlag af den refererende dommers rapport besluttet at indlede den mundtlige forhandling uden forudgående bevisoptagelse.\nParterne har afgivet indlæg og besvaret Rettens spørgsmål i retsmødet den 5. marts 1997.\nDen af Domstolens ansættelsesmyndighed trufne afgørelse af 11. april 1995 annulleres, for så vidt der herved med henblik på beregningen af erstatningen i vedtægtens artikel 73 fastsættes en invaliditetsgrad på 6%.\nDet fastslås, at sagsøgeren har krav på erstatning, som omhandlet i vedtægtens artikel 73, beregnet på grundlag af en invaliditetsgrad på 30%.\nOm fornødent annulleres afvisningen af sagsøgerens klage af 2. oktober 1995.\nSagsøgte tilpligtes at betale samtlige sagens omkostninger.\nSagsøgeren har i sin replik desuden nedlagt følgende påstand:\nSagsøgte tilpligtes at betale et foreløbigt anslået beløb på 1 973 541 BFR i rente, beregnet efter en sats på 8% af den erstatning, som sagsøgeren kan gøre krav på i henhold til vedtægtens artikel 73 for tidsrummet 18. december 1989 til 20. juni 1994.\nSagsøgte har i sit svarskrift nedlagt følgende påstande:\nSagsøgeren tilpligtes at bære sine egne omkostninger.\nSagsøgte har i sin duplik desuden nedlagt følgende påstande:\nSagsøgerens påstand, som første gang blev nedlagt i replikken, om, at sagsøgte tilpligtes at betale et beløb på 1 973 541 BFR i rente, afvises fra realitetsbehandling.\nSagsøgte frifindes under alle omstændigheder.\nPåstanden om, at det anerkendes, at sagsøgeren er berettiget til erstatningen i vedtægtens artikel 73 beregnet på grundlag af en invaliditetsgrad på 30%\nSagsøgeren har nedlagt påstand om, at det fastslås, at hun er berettiget til den i vedtægtens artikel 73 omhandlede invaliditetserstatning, beregnet på grundlag af en invaliditetsgrad på 30%. Det fastslås herved, at denne påstand indebærer, at Retten skal pålægge sagsøgte at beregne den nævnte erstatning på grundlag af en bestemt invaliditetsgrad. Fællesskabets retsinstanser kan imidlertid ikke uden at gribe ind i ansættelsesmyndighedens beføjelser rette pålæg til en fællesskabsinstitution (Rettens dom af 13.7.1993, sag T-20/92, Moat mod Kommissionen, Sml. II, s. 799, præmis 36, og af 8.6.1995, sag T-496/93, Allo mod Kommissionen, Sml. Pers. II, s. 405, præmis 32 og 33).\nHeraf følger, at denne påstand ikke kan antages til realitetsbehandling.\nPåstanden om delvis fjernelse af et dokument fra sagen\nSagsøgeren har anført, at sagsøgte i bilag 4 til sit svarskrift i sin helhed har fremlagt den lægeerklæring, som dr. De Meersman udfærdigede den 4. december 1990 (jf. præmis 8). Denne erklæring er ifølge sagsøgeren omfattet af den lægelige tavshedspligt, hvorfor sagsøgte ikke har kunnet fremlægge den uden hendes tilladelse. Under alle omstændigheder er kun erklæringens konklusioner og ikke dens fulde tekst relevant for denne sag. Sagsøgeren har under alle omstændigheder påstået denne erklæring fjernet fra sagen med undtagelse af dens konklusioner.\nRetten finder, at dens afgørelse vedrørende dette spørgsmål må udsættes, så længe behandlingen af parternes anbringender og argumenter ikke indebærer hensyntagen til denne erklæring.\nSagsøgeren har til støtte for sit søgsmål fremført følgende fire anbringender:\nLægeudvalgets erklæringer er ulovlige.\nBegrundelsespligten er tilsidesat.\nVedtægtens artikel 73, artikel 3, stk. 2, og artikel 12, stk. 2, i ordningen og tabellen over invaliditetssatserne i ordningens bilag (herefter »invaliditetstabellen«) er tilsidesat.\nLighedsprincippet er tilsidesat.\nInden parternes argumentation redegøres for de bestemmelser, som er relevante for denne sag.\nVedtægtens artikel 73 hører til bestemmelserne vedrørende social sikring. Artiklens stk. 1 bestemmer bl.a., at tjenestemanden fra tiltrædelsesdagen sikres imod risiko for erhvervssygdomme. Artiklens stk. 2 garanterer visse ydelser ved dødsfald, vedvarende, total invaliditet og vedvarende, delvis invaliditet forårsaget af en erhvervssygdom.\nArtikel 73, stk. 2, litra b), bestemmer, at tjenestemanden i tilfælde af vedvarende, total invaliditet har ret til udbetaling af et engangsbeløb, der er lig med hans årlige grundløn multipliceret med otte, udregnet på grundlag af tjenestemandens månedsløn i de sidste tolv måneder forud for ulykken. Artikel 73, stk. 2, litra c), bestemmer, at tjenestemanden i tilfælde af vedvarende, delvis invaliditet har ret til udbetaling af en del af den under litra b) nævnte erstatning, udregnet på grundlag af invaliditetstabellen.\nBestemmelserne til gennemførelse af vedtægtens artikel 73 er fastsat i ordningen.\nOrdningens artikel 3 definerer begrebet erhvervssygdom således:\n»1. Som erhvervssygdomme anses de sygdomme, som er optaget i den europæiske liste over erhvervssygdomme bilagt henstilling af 22. maj 1990 fra Kommissionen (EFT L 160, s. 39), samt i eventuelle tillæg hertil, for så vidt tjenestemanden under tjenesten ved De Europæiske Fællesskaber har været udsat for risiko for at pådrage sig disse sygdomme.\n2. Ligeledes anses som erhvervssygdom enhver sygdom eller forværring af en bestående sygdom, som ikke findes på den i stk. 1 nævnte liste, når det er tilstrækkelig godtgjort, at den er opstået under eller i forbindelse med tjenesten vedFællesskaberne.«\nArtikel 12 fastsætter de garanterede ydelser efter vedtægtens artikel 73, stk. 2, litra b) og c), således:\n»1. I tilfælde af tjenestemandens vedvarende, totale invaliditet som følge af en ... erhvervssygdom, udbetales der ham det i vedtægtens artikel 73, stk. 2, litra b), fastsatte beløb.\n2. I tilfælde af tjenestemandens vedvarende, delvise invaliditet som følge af en ... erhvervssygdom udbetales der ham et engangsbeløb, som beregnes på grundlag af de satser, som er fastsat i invaliditetstabellen, som er optaget i bilaget.«\nInvaliditetstabellen angiver med bestemte procenter satsen for vedvarende, delvis invaliditet, som tjenestemændene kan rammes af. Den bestemmer også, at for et tilfælde af invaliditet, som ikke er nævnt i tabellen, bestemmes invaliditetsgraden ved at anvende tabellen analogt.\nOrdningens artikel 19 bestemmer, at ansættelsesmyndigheden træffer afgørelse om anerkendelse af en sygdoms erhvervsmæssige oprindelse samt om fastsættelse af graden for vedvarende invaliditet på grundlag af de konklusioner, som er afgivet af den eller de af institutionerne udpegede læger, og, hvis tjenestemanden anmoder herom, efter høring af lægeudvalget. Artikel 23, stk. 1, bestemmer, at lægeudvalget består af tre læger: den første udpeges af ansættelsesmyndigheden, den anden af tjenestemanden og den tredje af disse to læger i fællesskab. Efter arbejdets afslutning anfører lægeudvalget sine konklusioner i en erklæring, som tilsendes ansættelsesmyndigheden og tjenestemanden.\nFørste anbringende om ulovligheden af lægeudvalgets erklæringer\nSagsøgeren har anført, at lægeudvalgets erklæringer af henholdsvis 3. marts 1993 og 12. januar 1995 på to punkter er ulovlige.\nFor det første har lægeudvalget ved procentvis at have angivet de forskellige sygdommes grunde overskredet grænserne for det hverv, ansættelsesmyndigheden havde givet det. Ansættelsesmyndigheden havde nemlig ved sit tredje spørgsmål i sin skrivelse af 20. juni 1994 anmodet lægeudvalget om at »angive, om det var tilstrækkelig godtgjort, at der foreligger direkte sammenhæng mellem sygdommen og S.' tjeneste ved Fællesskaberne«. Lægeudvalget har ved i sin erklæring af 12. januar 1995 at have besvaret dette spørgsmål bekræftende opfyldt sin opgave, hvorfor det ikke tilkom det at foretage procentvise angivelser, som ansættelsesmyndigheden ikke havde anmodet om.\nFor det andet er en sådan procentvis angivelse hverken bestemt eller krævet i vedtægtens artikel 73, ordningens artikel 3, stk. 2, og artikel 12, stk. 2, eller i invaliditetstabellen. Sagsøgeren har herved henvist til de argumenter, hun har fremsat til støtte for hendes tredje anbringende. Lægeudvalget har herved tilsidesat begrebet erhvervssygdom og invaliditetssats, som omhandlet i disse bestemmelser, hvorfor dets konklusioner må anses for retsstridige (Domstolens dom af 26.1.1984, sag 189/82, Seiler m.fl. mod Rådet, Sml. s. 229, og af 10.12.1987, sag 277/84, Jänsch mod Kommissionen, Sml. s. 4923).\nSagsøgte har bl.a. anført, at sagsøgeren har anlagt en alt for snæver og formalistisk holdning med hensyn til begrebet lægeudvalgets »hverv«.\nRetten finder, at lægeudvalgets opgave må behandles på grundlag af ordningens artikel 19 og 23.\nI henhold til fast retspraksis er formålet med de nævnte bestemmelser at overlade lægelige sagkyndige vurderingen af alle de lægelige spørgsmål, som er relevante i forbindelse med den ved ordningen indførte forsikringsordning. Deres formål er i tilfælde af tvist at opnå en endelig afgørelse af alle lægelige spørgsmål (jf. f.eks. Domstolens dom af 21.5.1981, sag 156/80, Morbelli mod Kommissionen, Sml. s. 1357, præmis 18 og 20, af 29.11.1984, sag 265/83, Suss mod Kommissionen, Sml. s. 4029, præmis 11, og af 4.10.1991, sag C-185/90 P, Kommissionen mod Gill, Sml. I, s. 4779, præmis 24).\nDet fremgår af denne retspraksis, at lægeudvalget er betroet et omfattende hverv, som består i at forelægge ansættelsesmyndigheden alle de lægelige vurderinger, der er nødvendige for ansættelsesmyndighedens afgørelse vedrørende anerkendelsen af, at tjenestemandens sygdom er af erhvervsmæssig oprindelse, samt for fastsættelsen af graden af den vedvarende invaliditet.\nAf effektivitetshensyn er det dog ønskeligt, at ansættelsesmyndigheden, når den indbringer et spørgsmål for lægeudvalget, klart og præcist angiver, hvilke spørgsmål den ønsker at opnå en endelig lægevurdering af. Ansættelsesmyndigheden kan i øvrigt, når den modtager en erklæring fra lægeudvalget, ved en supplerende anmodning præcisere spørgsmålene eller fremsætte nye spørgsmål med henblik på at opnå de ønskede vurderinger (jf. herved Rettens dom af 23.11.1995, sag T-64/94, Benecos mod Kommissionen, Sml. Pers. II, s. 769, præmis 46 og 58). I disse tilfælde er lægeudvalget naturligvis forpligtet til klart og præcist at besvare ansættelsesmyndighedens spørgsmål. Ansættelsesmyndighedens anmodninger kan imidlertid ikke være til hinder for, at lægeudvalget meddeler ansættelsesmyndigheden yderligere lægelige konstateringer, som kan hjælpe den ved dens afgørelse.\nI denne sag har lægeudvalget i sine erklæringer af henholdsvis 3. marts 1993 og 12. januar 1995 fastslået, at tre forhold havde kunnet bidrage til sagsøgerens sygdoms opståen. Lægeudvalget har endvidere foretaget en procentvis angivelse af disse forhold.\nRetten finder, at lægeudvalget, selv om det ikke udtrykkeligt var blevet anmodet om at foretage en sådan angivelse, i henhold til det hverv, som påhviler det i henhold til ordningens artikel 19 og 23, var beføjet til at tilstille ansættelsesmyndigheden disse angivelser.\nRetten bemærker med hensyn til sagsøgerens argument, hvorefter den anfægtede procentvise angivelse hverken er bestemt eller krævet i vedtægtens artikel 73, ordningens artikel 3, stk. 2, og artikel 12, stk. 2, eller i invaliditetstabellen, at dette argument vedrører sagsøgerens tredje anbringende. Argumentet vil derfor blive behandlet under dette anbringende.\nHeraf følger, at sagsøgerens første anbringende ikke er begrundet.\nAndet anbringende om en tilsidesættelse af begrundelsespligten\nSagsøgeren har anført, at lægeudvalgets erklæringer af henholdsvis 3. marts 1993 og 12. januar 1995 ikke i tilstrækkelig grad er begrundet. De indeholder ikke nogen rationel beskrivelse af sammenhængen mellem resultaterne af de lægelige undersøgelser som beskrevet i erklæringerne og de konklusioner, de indeholder (Rettens dom af 12.7.1990, sag T-154/89, Vidrányi mod Kommissionen, Sml. II, s. 445, præmis 48).\nErklæringerne angiver ikke grundene til, at lægeudvalget efter først at have fastslået en tilstrækkelig årsagssammenhæng mellem sagsøgerens tjeneste og sygdom - hvilken konstatering var tilstrækkelig til at fastslå, at der var tale om en erhvervssygdom (jf. nedenfor, præmis 64) - fortsatte sit arbejde og konkluderede, at nævnte sygdom for 20%'s vedkommende var opstået på grund af sagsøgerens tjeneste, for 30%'s vedkommende på grund af hendes livsforløb og for 50%'s vedkommende på grund af hendes patologiske personlighed. Desuden indeholder de konstateringer, der foretages i erklæringerne, hverken nogen forklaring på, hvorledes lægeudvalget nåede frem til den nævnte procentvise angivelse, eller størrelsesforholdet mellem de tre sygdomsårsager, eller betydningen af begreberne »livsforløb« og »patologisk personlighed«.\nDa ansættelsesmyndighedens afgørelse af 11. april 1995 således er baseret på lægeerklæringer, som ikke er tilstrækkeligt begrundet, må den ifølge sagsøgeren ligeledes anses for retsstridig og bør derfor ophæves.\nSagsøgte har bestridt, at anbringendet kan antages til realitetsbehandling med henvisning til, at sagsøgeren ikke har fremsat det i klagen (Rettens dom af 27.11.1990, sag T-7/90, Kobor mod Kommissionen, Sml. II, s. 721, præmis 34, 35 og 36, af 12.3.1996, sag T-361/94, Weir mod Kommissionen, Sml. Pers. II, s. 381, præmis 27-34, af 6.6.1996, sag T-262/94, Baiwir mod Kommissionen, Sml. Pers. II, s. 739, præmis 40, 41 og 42, og af 11.6.1996, sag T-118/95, Anacoreta Correia mod Kommissionen, Sml. Pers. II, s. 835, præmis 43).\nUnder alle omstændigheder er ifølge sagsøgte erklæringerne af 3. marts 1993 og 12. januar 1995 tilstrækkeligt begrundet.\nAnbringendets antagelse til realitetsbehandling\nRetten finder, at det er unødvendigt at afgøre, om sagsøgeren i klagen har fremført anbringendet om en tilsidesættelse af begrundelsespligten, idet den mener, at anbringendet under alle omstændigheder kan fremmes til realitetsbehandling.\nI henhold til fast retspraksis er anbringendet om manglende begrundelse af en institutions retsakt en ufravigelig procesforudsætning, der som sådan under alle omstændigheder kan tages under påkendelse ex officio af Fællesskabets retsinstanser (jf. bl.a. Domstolens dom af 20.3.1959, sag 18/57, Nold mod Den Høje Myndighed, Sml. 1954-1964, s. 131, org. ref.: Rec. s. 89, af 1.7.1986, sag 185/85, Usinor mod Kommissionen, Sml. s. 2079, præmis 19, og af 20.2.1997, sag C-166/95 P, Kommissionen mod Daffix, Sml. I, s. 983, præmis 24, samt Rettens dom af 27.2.1997, sag T-106/95, FFSA m.fl. mod Kommissionen, endnu ikke trykt i Samling af Afgørelser, præmis 62). Heraf følger, at en sagsøger ikke kan fortabe retten til at fremsætte dette anbringende, blot fordi det ikke er fremsat i klagen (Rettens dom af 14.7.1994, sag T-534/93, Grynberg og Hall mod Kommissionen, Sml. Pers. II, s. 595, præmis 59, og nævnte dom fra Domstolen i sagen Kommissionen mod Daffix, præmis 25).\nDet bemærkes, at de rent lægelige vurderinger, som lægeudvalget har fremsat, skal anses for endelige, når de er tilvejebragt på de forskriftsmæssige betingelser (Domstolens dom i nævnte sag Suss mod Kommissionen, præmis 9-15, og af 19.1.1988, sag 2/87, Biedermann mod Revisionsretten, Sml. s. 143, præmis 8; Rettens dom i sagen Vidrányi mod Kommissionen, nævnt ovenfor, præmis 48, af 26.9.1990, sag T-122/89, F. mod Kommissionen, Sml. II, s. 517, præmis 16, og af 14.1.1993, sag T-88/91, F. mod Kommissionen, Sml. II, s. 13, præmis 39), og at den judicielle prøvelse kun kan omfatte lægeudvalgets forskriftsmæssige sammensætning og virksomhed (nævnte domme i sagen Morbelli mod Kommissionen, præmis 18, 19 og 20, i sagen Suss mod Kommissionen, præmis 11, i sagen Biedermann mod Revisionsretten, præmis 8, og i sagen Kommissionen mod Gill, præmis 24) samt spørgsmålet om lovligheden af de udtalelser, det afgiver. Heraf følger, at Retten er beføjet til at undersøge, om udtalelsen indeholder en begrundelse, der gør det muligt at bedømme det grundlag, som de i udtalelsen indeholdte konklusioner hviler på (Domstolens dom af 12.1.1983, sag 257/81, K. mod Rådet, Sml. s. 1, præmis 17), og om det er godtgjort, at der foreligger en rationel sammenhæng mellem de lægelige vurderinger, udtalelsen indeholder, og de konklusioner, lægeudvalget er nået frem til (nævnte dom i sagen Jänsch mod Kommissionen, præmis 15, og Rettens dom af 27.2.1992, sag T-165/89, Plug mod Kommissionen, Sml. II, s. 367, præmis 75, og af 30.5.1995, sag T-556/93, Saby mod Kommissionen, Sml. Pers. II, s. 375, præmis 35).\nDet er på grundlag af disse principper, at det må undersøges, om der i denne sag foreligger »en rationel sammenhæng« mellem de lægelige vurderinger, som lægeudvalget har fremsat, og de konklusioner, det er nået frem til.\nRetten fastslår, at lægeudvalgets erklæring af 3. marts 1993 detaljeret beskriver de mange lægeundersøgelser, som sagsøgeren har været underkastet. Lægeudvalget har ved flere lejligheder rettet spørgsmål til sagsøgeren og har taget hensyn til hendes noter, bemærkninger og kommentarer. Lægeudvalget har gennemgået alle sagens akter samt sagsøgerens tidligere helbredsproblemer. Lægeudvalget har således bl.a. kunnet fastslå, at sagsøgeren allerede havde gennemgået to depressive perioder i (...) og i (...); af hendes karakter var »nøjeregnende og perfektionistisk«; at hun »ikke ... tålte stresset i forbindelse med hendes arbejde«; at hun befandt sig i en »afvænningstilstand fra ethvert lægemiddel«; og at hendes angsttilstand beroede på en »opdigtet (eller katastrofal) forudanelse om fremtiden«.\nRetten finder, at alle disse forhold tilstrækkeligt klart angiver grundene til, at lægeudvalget har kunnet identificere og vurdere omfanget af sagsøgerens forskellige sygdomsårsager. Det bemærkes med hensyn hertil, at de lægelige sagkyndige, som lægeudvalget er sammensat af, ved udarbejdelsen af deres konklusioner ikke blot baserer sig på sådanne objektive forhold som ovenfor anført, men også på den erfaring, de har erhvervet på det pågældende område. Trods den betydelige rolle, som denne erfaring spiller, kan den ikke udgøre et forhold, der skal begrundes.\nArgumentet om, at de anfægtede erklæringer hverken angiver begrundelsen for eller måden, hvorpå lægeudvalget har fastsat procentvise angivelser af sagsøgerens tre sygdomsårsager, må derfor forkastes.\nMed hensyn til den nøjagtige betydning af udtrykkene »livsforløb« og »patologisk personlighed« bemærker Retten, at lægeudvalgets opgave alene er at afgive rent lægelige udtalelser med udelukkelse af enhver retlig vurdering (jf. f.eks. Domstolens dom af 21.1.1987, sag 76/84, Rienzi mod Kommissionen, Sml. s. 315, præmis 9-12, og nævnte dom af 26.9.1990, F. mod Kommissionen, præmis 15). Retten finder i denne sag, at betydningen af udtrykkene »livsforløb« og »patologisk personlighed« ikke blot fremgår af den almindelige forståelse af disse udtryk, men også af de lægelige vurderinger, der bl.a. er foretaget af sagsøgerens personlighed og forhistorie.\nDet må følgelig fastslås, at lægeudvalget i sin erklæringer har godtgjort en rationel sammenhæng mellem dets lægelige vurderinger, og de konklusioner, udvalget ernået frem til.\nHeraf følger, at sagsøgerens andet anbringende ikke er begrundet.\nTredje anbringende om tilsidesættelse af vedtægtens artikel 73, af ordningens artikel 3, stk. 2, og artikel 12, stk. 2, og af invaliditetstabellen\nSagsøgeren har anført, at proceduren i vedtægtens artikel 73, i ordningens artikel 3, stk. 2, og artikel 12, stk. 2, og i invaliditetstabellen indeholder to adskilte faser.\nDen første fase består i at afgøre, om tjenestemandens sygdom er en erhvervssygdom, som omhandlet i ordningens artikel 3, stk. 2. Ansættelsesmyndigheden og i givet fald lægeudvalget skal herved undersøge, om det er tilstrækkelig godtgjort, at tjenestemandens sygdom er opstået i eller under tjenesten ved De Europæiske Fællesskaber. Når årsagssammenhængen mellem sygdommen og den pågældende tjeneste er godtgjort, har tjenestemanden ret til invaliditetserstatningen i vedtægtens artikel 73, stk. 2.\nMed henblik på at godtgøre denne årsagsforbindelse kræver ingen bestemmelse, at tjenesteudøvelsen skal være den eneste, den væsentligste eller den overvejende årsag til tjenestemandens sygdom. Tværtimod er den årsagsforbindelse i henhold til nævnte dom i sagen Plug mod Kommissionen (præmis 81) godtgjort, når der foreligger en tilstrækkelig direkte sammenhæng mellem den pågældende sygdom og hendes tjenesteudøvelse. I denne forbindelse er nævnte dom i sagen Seiler m.fl. mod Rådet, som sagsøgte senere har henvist til i præmis 74, ikke relevant. Dels fordi dommen alene vedrører fortolkningen af begrebet erhvervssygdom i tilfælde af en forværring af en bestående sygdom, og dels fordi dommen er afsagt tidligere og altså blevet erstattet af dommen i sagen Plug mod Kommissionen.\nUnder alle omstændigheder er det i denne sag tilstrækkelig godtgjort, at sagsøgerens sygdom er en erhvervssygdom. Lægeudvalget havde såvel i sin erklæring af 3. marts 1993 som i erklæringen af 12. januar 1995 fastslået, at der bestod en direkte sammenhæng mellem hendes sygdom og hendes tjeneste ved Fællesskaberne.\nDen anden del af proceduren består i at fastsætte graden af den vedvarende invaliditet, som tjenestemanden er ramt af, og på grundlag af den grad beregne den invaliditetserstatning, som udbetales hende i henhold til vedtægtens artikel 73, stk. 2.\nSagsøgeren har herved anført, at i henhold til artikel 73, stk. 2, litra c), har den tjenestemand, som lider af en vedvarende, delvis invaliditet, ret til udbetaling af en del af den invaliditetserstatning, der gælder i tilfælde af vedvarende, total invaliditet, og at denne del i henhold til ordningens artikel 12, stk. 2, beregnes på grundlag af tjenestemandens invaliditetsgrad, og at denne grad fastsættes på grundlag af de satser, som er angivet i invaliditetstabellen eller analogt hermed (Domstolens dom af 2.10.1979, sag 152/77, B. mod Kommissionen, Sml. s. 2819).\nDet fremgår af denne procedure, at spørgsmålet vedrørende erhvervsudøvelse udelukkende spiller en rolle i den første del af proceduren med henblik på at vurdere, om der foreligger en tilstrækkelig sammenhæng mellem tjenestemandens sygdom og udøvelsen af tjenesten ved Fællesskaberne. Dette forhold spiller derimod ingen rolle i procedurens anden del. I tilfælde af vedvarende, delvis invaliditet skal den del af erstatningsbeløbet, som er fastsat i vedtægtens artikel 73, stk. 2, litra c), nemlig i alle tilfælde svare til den invaliditetsgrad, som tjenestemanden er ramt af.\nStørrelsen af tjenestemandens invaliditetserstatning burde følgelig være beregnet på grundlag af hendes totale invaliditetsgrad, nemlig 30%. Dette beløb skal altså udgøre 30% af den erstatning, der gælder i tilfælde af vedvarende, total invaliditet.\nRetten bemærker, at ansættelsesmyndigheden i denne sag retsstridigt har taget hensyn til den erhvervsmæssige udøvelse i procedurens anden del. Ansættelsesmyndigheden har nemlig ved beregningen af hendes invaliditetserstatning multipliceret invaliditetsgraden (30%) med den del, der alene svarer til de erhvervsmæssige årsager til hendes sygdom (20%), uden herved at have taget hensyn til den del, som svarer til de ikke-erhvervsmæssige årsager til denne sygdom, nemlig sagsøgerens patologiske personlighed (50%) og hendes livsforløb (30%).\nSagsøgte har således ifølge sagsøgeren tilsidesat den ovenfor nævnte procedure og derfor krænket de under anbringendet fremførte bestemmelser.\nSagsøgte har vedrørende sagsøgerens argumenter fremsat henholdsvist et principalt og et subsidiært anbringende.\nSagsøgte har principalt anført, at formålet med den i vedtægtens artikel 73 omhandlede forsikringsordning og med ordningen består i at yde tjenestemændene erstatning, såfremt deres sygdom er en følge af deres tjeneste ved Fællesskaberne. Den maksimale erstatning, sagsøgte således kunne yde sagsøgeren i denne sag, skal derfor svare til den del af den vedvarende, delvise invaliditet (30%), som beroede på sagsøgerens tjenesteydelse (20%). Dette beløb udgør altså 6% (60% x 20%) af den erstatning, der gælder i tilfælde af vedvarende, total invaliditet.\nSubsidiært har sagsøgte, såfremt vedtægtsbestemmelserne ikke gør det muligt at opdele det erstatningsbeløb, der skal udbetales sagsøgeren, anført, at sagsøgeren ikke kan kræve nogen erstatning i henhold til vedtægtens artikel 73. I dette tilfælde er sagsøgerens sygdom nemlig ikke en erhvervssygdom, som omhandlet i ordningens artikel 3, stk. 2. Sagsøgte har herved henvist til nævnte dom i sagen Seiler m.fl. mod Rådet (præmis 19), hvori Domstolen ifølge sagsøgte fastslog, at når tjenestemandens sygdom beror på såvel arbejdsforhold som andre forhold, kan ansættelsesmyndigheden og i givet fald lægeudvalget kun konkludere, at der foreligger en erhvervssygdom, såfremt udøvelsen af tjenesten ved Fællesskaberne var »den afgørende årsag« til tjenestemandens sygdom. Dette kriterium er ifølge sagsøgte imidlertid ikke opfyldt i denne sag.\nIndledningsvis bemærkes, at i ordningen om dækning af risikoen for erhvervssygdomme i vedtægten har tjenestemændene alene ret til ydelserne i vedtægtens artikel 73, stk. 2, såfremt det forudgående er godtgjort, at deres sygdom er en »erhvervssygdom«, som omhandlet i ordningens artikel 3.\nRetten finder det hensigtsmæssigt på grundlag af de af parterne fremførte argumenter først at redegøre for begrebet »erhvervssygdom« i ordningens artikel 3.\nOrdningens artikel 3, stk. 1, bestemmer, at de sygdomme, som er optaget i »den europæiske liste over erhvervssygdomme« nævnt tidligere i præmis 31, er erhvervssygdomme »for så vidt tjenestemanden under tjenesten ved De Europæiske Fællesskaber har været udsat for risiko for at pådrage sig disse sygdomme«. Artiklens stk. 2 bestemmer, at en sygdom, som ikke er optaget i nævnte liste, også er en erhvervssygdom, »når det er tilstrækkelig godtgjort, at den er opstået under eller i forbindelse med tjenesten ved Fællesskaberne«.\nDet fremgår såvel af denne bestemmelse som af tabellen over de former for invaliditet, som omfattes af invaliditetstabellen, at begrebet erhvervssygdom skal omfatte en lang række sygdomstilfælde.\nHvis tjenestemandens sygdom således udelukkende, væsentligt, overvejende eller hovedsageligt er opstået som følge af hans tjenesteudøvelse, er der tale om en erhvervssygdom, som omhandlet i nævnte artikel 3, stk. 2 (jf. herved Domstolens dom i sagen Seiler m.fl. mod Rådet, præmis 19, og i sagen Benecos mod Kommissionen, præmis 46).\nDenne bestemmelse ville imidlertid ikke opfylde det tilsigtede formål, såfremt anerkendelsen af en erhvervsmæssig årsag til en tjenestemands sygdom burde begrænses til et enkelt tilfælde. Der består nemlig tilfælde, der er mere indviklede, hvor en tjenestemands sygdom beror på flere årsager, erhvervsmæssige og private, fysiske eller psykiske, som hver især har bidraget til dens opståen. Det tilkommer i dette tilfælde lægeudvalget at afgøre, om tjenesten ved Fællesskaberne - hvorledes kan man i øvrigt vurdere denne faktors indflydelse i forhold til de øvrige private faktorer - har direkte sammenhæng med tjenestemandens sygdom, f.eks. som værende det forhold, der var årsag til sygdomsudbruddet (jf. herved nævnte domme i sagen K. mod Rådet, præmis 20, Rienzi mod Kommissionen, præmis 10, og Plug mod Kommissionen, præmis 81).\nRetten fastslår i denne sammenhæng, at ansættelsesmyndigheden ved at tildele sagsøgeren en erstatning i henhold til vedtægtens artikel 73, stk. 2, litra c), har anerkendt, at hun var ramt af en erhvervsmæssig sygdom, som omhandlet i ordningens artikel 3, stk. 2.\nDet må derfor undersøges, om ansættelsesmyndighedens beregning af erstatningsbeløbet er i overensstemmelse med vedtægtens artikel 73, stk. 2, og ordningens artikel 12 samt invaliditetstabellen.\nDer må endvidere tages hensyn til formålet med og karakteren af disse bestemmelser.\nDet bemærkes herved først, at den ved artikel 73 ydede dækning beror på en almindelig forsikringsordning (Domstolens dom af 8.10.1986, forenede sager 169/83 og 136/84, Leussink-Brummelhuis mod Kommissionen, Sml. s. 2801, præmis 11). Som sagsøgte med føje har anført, er formålet med denne ordning bl.a. at yde tjenestemændene erstatning, for så vidt som den sygdom, som har forvoldt deres vedvarende invaliditet, er opstået under deres tjeneste ved Fællesskaberne.\nDesuden bemærkes, at vedtægtens artikel 73, stk. 2, og ordningens artikel 12 og invaliditetstabellen skal gøre det muligt med hensyn til erstatningen til tjenestemænd at tage hensyn til alle de forskellige sygdomssituationer, der omfattes af artikel 3, stk. 2, idet bestemmelserne ellers ikke ville have deres tilsigtede virkning.\nRetten bemærker endvidere, at denne udlægning støttes af ordlyden af ordningens artikel 3 og især af artikel 3, stk. 1. Det fremgår nemlig af denne bestemmelse, at begrebet »erhvervssygdom« beror på en sammenhæng mellem dels tjenestemandens sygdomstilstand, og dels hans tjenesteudøvelse ved Fællesskaberne. Det er udelukkende »for så vidt« denne sammenhæng foreligger, at sygdommen kan anses for en erhvervssygdom.\nHeraf følger, at ansættelsesmyndigheden, når lægeudvalget fastslår, at flere erhvervsmæssige og private årsager hver især direkte har bidraget til en tjenestemands sygdom, skal tage hensyn til denne lægelige vurdering ved beregningen af erstatningen i henhold til vedtægtens artikel 73, stk. 2.\nDet kan desuden heller ikke udelukkes, at lægeudvalget på grundlag af de forskellige undersøgelser, det har foretaget eller på grund af dets erfaring på det pågældende område, mener, at det kan vurdere eller fastsætte i den ene eller anden form, i hvilket omfang tjenestemandens tjenesteudøvelse har bidraget til sygdomsudbruddet. Når en sådan vurdering fremgår klart og præcist af lægeudvalgets konklusioner, kan ansættelsesmyndigheden tage hensyn til den i beregningen af nævnte erstatning.\nAnsættelsesmyndigheden har således med føje på grundlag af vedtægtens artikel 73 og ordningen besluttet at tildele sagsøgeren en erstatning, der udgør 6% af erstatningen for vedvarende, total invaliditet.\nHeraf følger, at sagsøgerens tredje anbringende ikke er begrundet.\nFjerde anbringende om tilsidesættelse af lighedsprincippet\nSagsøgte har bestridt, at dette anbringende kan antages til realitetsbehandling under henvisning til, at sagsøgeren ikke har fremført det i sin klage af 5. juli 1995.\nSagsøgeren har imod dette argument bl.a. henvist til Domstolens dom af 30. oktober 1974 (sag 188/73, Grassi mod Rådet, Sml. s. 1099) og af 1. juli 1976 (sag 58/75, Sergy mod Kommissionen, Sml. s. 1139) og anført, at dette anbringende hverken ændrer klagens årsag eller dens indhold. Ifølge sagsøgeren anfægtes ved anbringendet gyldigheden af den fordeling, som lægeudvalget har foretaget mellem de tre sygdomsårsager. I sin klage har hun allerede udtrykkeligt anfægtet denne fordeling. Hun har under sagen alene ændret denne anfægtelse, idet hun har fremført den under et særskilt anbringende, som er nært knyttet til det tredje anbringende.\nSagsøgeren har med hensyn til realiteten anført, at ansættelsesmyndighedens beregning af erstatningsbeløbet strider mod lighedsprincippet. Hun har til støtte herfor fremført fire argumenter.\nSagsøgeren har først anført, at ansættelsesmyndighedens beregningsmåde indebærer, at størrelsen af erstatningsbeløbet i vedtægtens artikel 73, stk. 2, litra c), står i modsat forhold til vigtigheden af de private årsager til tjenestemænds sygdom. I tilfælde af en erhvervssygdom vil de tjenestemænd nemlig, som på grund af visse arbejdsbetingelser ved Fællesskaberne er blevet mere sårbare på grund af deres personlighed og deres livsforløb ved udelukkelsen af de private årsager til deres sygdom, oppebære en erstatning, som er mindre end den, som de tjenestemænd, der ikke har samme personlighed, eller som ikke har været udsat for de samme livserfaringer, kan oppebære. Denne forskelsbehandling er ubegrundet. Formålet med vedtægtens artikel 73 og ordningen er nemlig ifølge sagsøgeren at yde alle tjenestemænd samme dækning mod risikoen for erhvervssygdom uanset deres personlighed eller livserfaring.\nSagsøgeren har dernæst anført, at den anfægtede beregningsmetode indebærer, at erstatningsbeløbet i vedtægtens artikel 73, stk. 2, litra c), uden nogen objektiv begrundelse er forskelligt, afhængigt af om der er tale om en erhvervssygdom eller en »erhvervsforværring« af en bestående sygdom. Hvis nemlig en tjenestemand, som sagsøgeren, rammes af en erhvervssygdom efter tiltrædelsen af tjenesten ved Fællesskaberne, fastsættes erstatningsbeløbet alene på grundlag af den del af den vedvarende, delvise invaliditetsgrad, som beror på tjenesten ved Fællesskaberne. En tjenestemand derimod, som inden tiltrædelsen ved Fællesskaberne lider af en sygdom på grund af hans patologiske personlighed og livsforløb, og hvis beståendesygdom forværres under udøvelsen af tjenesten, vil derimod oppebære et erstatningsbeløb, som beregnes på grundlag af den samlede grad af hans vedvarende, delvise invaliditet, herunder også den del, som beror på private årsager til denne invaliditet (patologisk personlighed og livsforløb).\nSagsøgeren har for det tredje anført, at hverken vedtægten, ordningen, ansættelsesmyndigheden eller lægeudvalget angiver den måde, hvorpå lægeudvalget skal identificere og fordele de forskellige faktorer, som har bidraget til udbruddet af den erhvervssygdom, som tjenestemanden lider af. Kun en forudgående fastsættelse af denne beregningsmåde kan ifølge sagsøgeren forhindre, at lægeudvalget behandler et tilsvarende eller lignende tilfælde forskelligt.\nSagsøgeren har for det fjerde anført, at den fordeling med præcise procentandele, som lægeudvalget har foretaget af sagsøgerens tre sygdomsårsager, er rent teoretisk. Hendes sygdom er en følge af en række snævert forbundne faktorer, hvorfor det er umuligt at afgøre, om sagsøgerens sygdom, hvis en af disse faktorer ikke forelå, ville være brudt ud.\nRetten bemærker, at efter fast retspraksis indebærer reglen om, at der skal være overensstemmelse mellem den forudgående administrative klage og stævningen, idet stævningen ellers kan afvises, at et anbringende, der fremsættes for Fællesskabets retsinstanser, allerede er blevet fremført under den administrative procedure, for at ansættelsesmyndigheden tilstrækkeligt præcist kan være bekendt med de klagepunkter, som de pågældende fremfører mod den anfægtede afgørelse. Det fremgår ligeledes af retspraksis, at selv om de for Fællesskabets retsinstanser nedlagte påstande kun kan indeholde de »klagepunkter«, som hviler på samme grundlag som dem, der er angivet i klagen, kan disse klagepunkter dog uddybes ved fremsættelse af anbringender og argumenter, der ikke nødvendigvis figurerer i klagen, men som er snævert forbundet hermed (jf. herved bl.a. Domstolens dom af 14.3.1989, sag 133/88, Del Amo Martinez mod Parlamentet, Sml. s. 689, præmis 9 og 10, og Rettens dom af 29.3.1990, sag T-57/89, Alexandrakis mod Kommissionen, Sml. II, s. 143, præmis 8 og 9, og i nævnte sag Allo mod Kommissionen, præmis 26).\nDet bemærkes endvidere, at eftersom den administrative procedure er uformel, og de berørte som regel på dette stadium handler uden bistand fra en advokat, bør administrationen ikke fortolke klager restriktivt, men tværtimod indtage en smidig holdning ved behandlingen af dem (nævnte dom i sagen Del Amo Martinez mod Parlamentet, præmis 11).\nRetten har i denne sag fastslået, at sagsøgerens klage af 5. juli 1995 ikke blot ikke indeholder noget anbringende om tilsidesættelse af lighedsprincippet, men heller ikke indeholder noget andet forhold, som, selv om sagsøgte bestræbte sig på at fortolke klagen så vidt som muligt, gjorde det muligt for sagsøgte at udlede, at sagsøgeren ville påberåbe sig dette princip.\nSagsøgerens fjerde anbringende må under disse omstændigheder afvises fra realitetsbehandling.\nDet fremgår af det anførte, at sagsøgerens påstand om annullation af sagsøgtes afgørelse af 11. april 1995 må forkastes, for så vidt som afgørelsen fastsætter en invaliditetssats på 6% ved beregningen af erstatningen i vedtægtens artikel 73.\nPåstanden om, at sagsøgte tilpligtes at betale et beløb på 1 973 541 BFR\nSagsøgeren har i sin replik endvidere nedlagt påstand om, at sagsøgte tilpligtes at betale et beløb på 1 973 541 BFR (jf. præmis 19). Sagsøgeren ønsker med denne påstand at få godtgjort den skade, hun skal have lidt på grund af de forskellige fejl og undladelser, som sagsøgte har begået ved behandlingen af hendes sag.\nRetten bemærker herved, at i henhold til procesreglementets artikel 44 skal parterne angive søgsmålets genstand i stævningen. Selv om procesreglementets artikel 48, stk. 2, under visse omstændigheder gør det muligt at fremsætte nye anbringender under sagens behandling, kan denne bestemmelse under ingen omstændigheder fortolkes således, at den gør det muligt for en sagsøger at fremsætte nye påstande for Fællesskabets retsinstanser og herved ændre sagens genstand (jf. f.eks. Domstolens dom af 25.9.1979, sag 232/78, Kommissionen mod Frankrig, Sml. s. 2729, præmis 3, og af 18.10.1979, sag 125/78, Gema mod Kommissionen, Sml. s. 3173, præmis 26, samt Rettens dom af 18.9.1992, sag T-28/90, Asia Motor France m.fl. mod Kommissionen, Sml. II, s. 2285, præmis 43, og af 5.6.1996, sag T-398/94, Kahn Scheepvaart mod Kommissionen, Sml. II, s. 477, præmis 20).\nSagsøgeren har imidlertid under sagens behandling til sin annullationspåstand føjet en påstand om erstatning, hvorved det oprindelige søgsmåls genstand er blevet ændret (Rettens dom af 21.3.1996, sag T-10/95, Chehab mod Kommissionen, Sml. Pers. II, s. 419, præmis 6).\nDet fastslås endvidere, at sagsøgerens erstatningspåstand ikke står i snæver forbindelse med annullationspåstanden. Da der er tale om en tjenestemandssag, er spørgsmålet, om den kan antages til realitetsbehandling, afhængig af, at den i vedtægtens artikel 90 og 91 fastsatte forudgående administrative procedure er forløbet forskriftsmæssigt. Dette ville uomgængeligt have krævet, at sagsøgeren først ansøgte ansættelsesmyndigheden om at få godtgjort den lidte skade og dernæst i givet fald indgav en klage over afslaget på ansøgningen (Rettens dom af 25.9.1991, sag T-5/90, Marcato mod Kommissionen, Sml. II, s. 731, præmis 49 og 50, af 16.7.1992, sag T-1/91, Della Pietra mod Kommissionen, Sml. II, s. 2145, præmis 34, af 8.6.1993, sag T-50/92, Fiorani mod Parlamentet, Sml. II, s. 555, præmis 45 og 46, samt nævnte dom i sagen Weir mod Kommissionen, præmis 48, og i sagen Chehab mod Kommissionen, præmis 67).\nEn sådan forudgående administrativ procedure fandt imidlertid ikke sted i denne sag.\nHeraf følger, at sagsøgerens påstand om, at sagsøgte tilpligtes at betale et beløb på 1 973 541 BFR ikke kan antages til realitetsbehandling.\nFor så vidt endelig angår sagsøgerens påstand om, at den af dr. De Meersman den 4. december 1990 udfærdigede lægeerklæring fjernes fra sagens behandling (jf. ovenfor præmis 24), finder Retten det ikke nødvendigt at tage stilling hertil, idet nærværende dom ikke tager hensyn til dette dokument.\nDet følger af det anførte, at sagsøgte må frifindes.\nI henhold til procesreglementets artikel 87, stk. 2, pålægges det den tabende part at betale sagens omkostninger, hvis der er nedlagt påstand herom. I henhold til samme reglements artikel 88 bærer institutionerne dog selv deres egne omkostninger i tvister mellem Fællesskabet og dets ansatte. Følgelig bærer hver part sine omkostninger.\nDe Europæiske Fællesskabers Domstol frifindes.


Modenhed for digitalisering i Retail SMV’er - ReshapeRetail\nUdgivet i 16. januar 2019 24. april 2020 af re@reshaperetail.dk\nDer findes ikke mange artikler, teorier eller modeller, der behandler udfordringerne for Små og Mellemstore virksomheder (SMV) indenfor Retail. Derimod er der i hobetal, der omhandler udfordringerne i forhold til større virksomheders organisationer, hvor man ofte har selvstændige siloer/afdelinger for IT, salg, finans etc. Jeg vil derfor flytte fokus over på de små og mellemstore virksomheder (SMV’er), kendetegnet ved mindre organisationer på under 250 ansatte, der ofte kun består af 1-10 mand på hovedkontoret, der skal spænde over flere afdelingers ansvar.\n(figur 1 – egen tilvirkning baseret på EU recommendation 2003/361)\nIfølge organisationen SMV Danmark er der mere end 20.000 virksomheder, der repræsenterer over 80% af dansk erhvervsliv, og for EU er det 99%. Det er derfor en procentvis større andel af dansk erhverv, der ikke falder ind under de gængse teorier og modeller.\nJeg vil tage udgangspunkt i praksis på baggrund af de seneste strategiprojekter, som jeg har udført for SMV kunder, der er sammenfattet i figur 2 nedenfor:\nFigur 2 – Opsummeret SMV strategi i praksis\nHvor moden er Retailbranchen til digitalisering\nJeg fokuserer på SMV’er i Retailbranchen, hvor jeg med udgangspunkt i nuværende modeller og teorier diskuterer dem ud fra SMV’ernes organisatoriske udfordringer samt modenhed til digitalisering. Jeg vil komme ind omkring følgende spørgsmål:\nIT’s rolle i SMV’erne og forekommer der de rette kompetencer?\nHvor stor er modenheden hos små og mellemstore virksomheder?\nVil organisationen kunne håndtere både at arbejde som den plejer at gøre samtidigt med at den udvikler nye forretningsmodeller?\nIT’s rolle i organisationen\nI de fleste SMV’er, er der oftest ikke ansat en CIO eller ressourcerne til egen intern IT-afdeling, der skal definere og fastlægge IT’s rolle i virksomheden. I ’figur 2’ fremgår det at virksomheden oftest er karakteriseret af en stab af medarbejdere der arbejder indenfor forskellige funktioner. Der er derfor ingen IT ansvarlig eller afdeling, men oftest en CFO, der også håndtere IT, da det bliver betragtet som en del af bogholderiet at anskaffe økonomisystemer. Baggrunden for IT’s lave indflydelse er manglende forståelse samt manglende teknologisk indsigt i IT-strategi. IT opfattes oftest som ”et nødvendigt onde” og i bedste tilfælde at ”IT er en support funktion og ikke en partner”.\nHvem har ansvaret for IT i SMV\nUdviklingen indenfor nye IT-teknologier foregår eksponentielt, og det stiller krav til virksomhederne at vælge de rigtige løsninger, hvor konkurrencen ikke kun omhandler traditionelt offline versus online, men mere om hvordan man bryder de traditionelle værdikæder og går mod netværksbaserede økosystemer (Weill and Woerner 2015). Her omtales vigtigheden af hvorledes CIO’s rolle ændrer alt, alt efter hvordan deres tid fordeles mellem interne og mere eksterne kundeorienterede aktiviteter. I de større virksomheder går tidsanvendelsen henimod at indlejre IT systemer, virksomhedsprocessor samt eksterne kundeorienterede projekter.\nNår vi kigger på SMV’erne, er udfordringen at ansvaret i virksomheden oftest er funktionsopdelt, og at IT udføres med en ekstern samarbejdspartner, der leverer og servicere de nødvendige systemer. På grund af at virksomhederne er funktionsopdelte, er der ikke nogen der påtager eller får placeret ansvaret for IT og dermed misser de muligheden for at anvende IT’s strategiske rolle til at skabe innovation og øge profitten. Sammenligner vi det med figur 2, ser vi tilsvarende at IT oftest anvendes til at omkostningseffektivisere, men uden målsætninger til at følge op på om, hvorvidt det har været succesfuldt.\nDigitalisering opnås gennem ledelse\nFor at kunne hamle op med den eksponentielle udvikling indenfor IT, er det vigtigt at have de rigtige ledere til at optimere performance gennem deres IT-investeringer (Preston, Leidner and Chen 2002). Derfor skal fremtidens medarbejder og ledere gennem sit lederskab kunne håndtere to dimensioner, den strategiske beslutningsautoritet i organisationen samt strategiske lederskabsformåen. Dette kræver ressourcerne til at kunne ansætte de rette kompetencer og fastholde dem i virksomheden i fremtiden. Jævnførende figur 2 findes der ikke kompetencerne til at tænke tankerne for at optimere performance, og ej heller ressourcerne til at investere i IT systemer. I SMV’erne gælder det oftest at CEO’en / CFO’en oftest har ansvaret for IT, hvorfor det behandles som den ’mekaniske ledertype’ tilgang, hvor eksterne skal sikre at systemerne fungere upåklageligt. Herudover er der ikke kompetencerne eller forståelsen internt for at skulle ansætte en CIO til at sikre bedre performance eller øge IT investeringer. Dette er som udgangspunkt i manglende forståelse og en holdning til at IT er en service og et nødvendigt onde.\nRetailmarkedet er kendetegnet ved at være et turbulent ’disrupted’ marked, hvor nye digitale konkurrenter dukker op, og hvor det er tid til at SMV’er evaluerer trusler og muligheder for at gå til angreb ved at udvikle forretningen hen imod det digitaldrevne økosystem (Weill and Woerner 2015). For virksomhederne er det vigtigt at søge hen imod en transformation på to dimensioner, dels gennem mere viden omkring deres kunder og dels ved at operere i et digitalt økosystem jævnførende figur 3 – De 4 forretningsmodeller.\nFigur 3 – Bearbejdet efter Weill and Woerner (2015) – Thriving in an Increasingly Digital Ecosystem\nMed udgangspunkt i de 4 forretningsmodeller i den digitale æra, variere de ud fra hvor meget SMV’en vil styre værdikæden eller drive et økosystem i forhold til omfanget de kender til deres slutkunders mål. For de store retail kæder betyder det at de bevæger sig henimod ’Omnichannel business’, hvor de ønsker komplet forbrugerindsigt gennem integration af værdikæderne.\nMin erfaring er at SMV’er forsøger at forretningsudvikle henimod omnichannel, men opnår oftest kun en tostrenget kanalstrategi med egne butikker og e-commerce platform. SMV’erne kender oftest ikke til begreberne eller forstår sammenhængen bag omnichannel, der er en integration af Back-end og front-end for kunne tilbyde en samlet kundeoplevelse. Løsningen bliver derfor to kanaler, hvor der ikke samles data omkring deres kunders mål eller integreres mellem de forskellige systemer.\nDette er jævnførende figur 2 her, hvor SMV’erne oftest ikke har ressourcerne eller kompetencerne til at sætte sig ind i hvordan man får integreret en samlet omnichannel kanalstrategi. Her drejer det sig først og fremmest om at opnå de operationelle driftskompetencer samt have en nul-fejls-kultur, der er bygget op omkring gamle rutiner og strukturer de ønsker skal ændres. Der er derfor ikke overblikket til at igangsætte yderligere aktiviteter, end eksisterende IT-systemer samt ingen til at lede eller styre et nyt udviklingsprojekt der fokusere på helt nye teknologier og tankegange.\nHåndtering af både det nye og fastholde det bestående\nDe små og mellemstore virksomheder har oftest en uhensigtsmæssig fastlåst måde at opfatte problemer på, hvorfor det er nødvendigt at tilføre nye kompetencer udefra (Jacobsen/Thorsvik 2013 s. 336). For større virksomheder er det en ressourcemæssig overkommelig fremgangsmåde, men for SMV’er handler det i høj grad om, hvorvidt de er i stand til at absorbere/opsluge viden uden for organisationens grænser. Dette er et problem, da SMV’er ikke har evnen eller mulighederne for at håndtere de to læringsformer hhv. udnyttelse og udforskning. Kendetegnet for organisationer der har en stor opslugende kapacitet (Jacobsen/Thorsvik 2013 s. 337) er et mangfoldigt personale, egen forskning og udvikling, hvilket er direkte modstridende de muligheder SMV’er generelt har internt. Jævnførende figur 2 har SMV’er ikke en organisation, men er funktionsopdelt og kan derfor ikke absorbere/opsluge ekstern viden, da man ikke har kompetencerne eller ressourcerne hertil.\nDette medfører, at selv når SMV’er ser at de trues på deres forretning, har de svært ved at tilpasse organisationen til at konkurrere, da de er indrettet efter en mere traditionel måde at tænke på. De ender derfor i ”succesfælden” (Jacobsen/Thorsvik 2013 s. 339), da de kun tænker på, at forbedre det de allerede kan (udnyttelse), og ikke er i stand til at tilpasse sig den nye situation (udforske nyt). Denne måde at skulle udøve både udnyttelse og udforske nyt på lige fod, sammenfattes i forskningen som den ambidekstrale organisation (Jacobsen/Thorsvik 2013 s. 338). Ud fra teorien kan store virksomheder fremme udforskningen af nye muligheder ved at allokere ressourcerne hertil gennem at lave en enten strukturel dekobling (to formelle enheder) eller i en temporal dekobling (tidsforskudt i samme enhed). Se figur 4 – ambidekstrale organisation.\nFigur 4 – Bearbejdet ud fra Clayton Christensen (Jacobsen & Thorsvik 2013) – Hvordan organisationer fungere\nKigger vi derimod på SMV’erne har de oftest ikke de interne ressourcer eller kompetencer til at tænke på en eksplorativ fase (udforske nyt), når der ikke engang kan etableres en eksploitative fase (udnyttelse), hvor man gør det man gør bedre. Ud fra figur 2 har SMV’er i praksis en formel og hierarkisk funktionsopdelt ansvar- og rollefordeling, der arbejder relativt kortsigtet, hvor fokus er på inkrementel og styret innovation, det vil sige gøre det vi gør bedre på samme måde som tidligere. Potentialet for en ambidekstrale udvikling i SMV’erne vil derfor lide under manglende kompetencer, samt manglende indsigt i IT’s potentiale og strategiske rolle i organisationen.\nModenheden hos SMV’er\nAfslutningsvis vil jeg med udgangspunkt i generationsmodellen (Kræmmergaard 2018), diskutere modenheden hos SMV’er i Retail. Overordnet er modellen baseret på 4 generationer af IT og digital modenhed, hvor den som udgangspunkt anvender størrelsen af organisationerne.\nKræmmergaard (2018) / Digital transformation\nDette ses i forbindelse med at hoppet fra generation 2 til 3-4 kræver en større strategisk forståelse af IT’s vigtighed for udvikling af virksomheden, og en større organisation for at kunne implementere nye strukturer samt processer for effektivisering og reducering af omkostningerne. Kigger vi på de understøttende tankesæt omkring digitalisering og digital transformation, vil det kræve helt nye måder at tænke organisationer på, hvis SMV’erne skal følge med over i transformationsprocessen på sigt. Jævnførende diskussionen omkring SMV’er agere som ambidekstrale organisationer, vil det være en udfordring, da de ikke har kompetencer samt ressourcer til ændrer deres organisationers strukturer (Jacobsen/Thorsvik 2013 s. 339). Jævnførende figur 2 så er SMV’er i praksis højest på vej eller i gang med at implementere generation 1, og de vil have svært ved i sin nuværende form at komme videre i modellen.\nHvor står SMV i Retail\nSom det fremgår er der nogle klare udfordringer i forhold til at kunne udføre en digitalisering og ikke mindst en digital transformation for SMV’er i Retail. Og her skal der samtidigt tages højde for hvorvidt virksomhederne er i fare for at blive ’disrupted’, pga. manglende organisatorisk størrelse, kompetencer samt modenhed.\nFor at imødegå ’disruption’ skal SMV’erne have afklaret deres modenheden, der på nuværende tidspunkt ifølge ’Generationsmodellen’ kun nået til eller i gang med Generation 1. Det vil sige en digitalisering af virksomheden ved at ’sætte strøm til’, for at forbedre det de allerede gør. Selv en digitalisering vil dog stadig kunne medføre store ændringer i organisationen, da det vil kræve nye måder at arbejde på, alternativt store omkostninger i forbindelse med investeringer i nye teknologier.\nFør SMV’er begynder at tænke i digitalisering og digital transformation, skal ejerne/lederne have sparring til at kunne tænke, hvordan de kan ’udnytte’ samt ’udforske ny viden’ uden for virksomheden. Det vil sige, hvordan de får de rigtige kompetencer enten tiltrukket eller udviklet internt, gennem enten en udvidelse af ressourcerne eller ved eksterne konsulenter.\nDen største udfordring i Retail er oftest de manglende ressourcer, og derfor vil en direkte udvidelse af organisationen eller anvendelse af eksterne ressourcer være mindre sandsynlig. En alternativ løsning kunne derfor være en ændring i organisationen og medarbejdernes kompetenceniveau samt roller og ansvarsområder.\nHvordan kommer SMV i gang med digitalisering…\nFor at opnå et kompetenceløft bør der udvikles et uddannelsesforløb for hvert niveau i virksomheden der modsvarer det nuværende kompetenceniveau. Nedenstående ’ramme’ er foreløbigt forslag til hvordan virksomheden kan igangsætte deres rejse mod digitalisering i fremtiden.\nUd fra en modenhedsanalyse af SMV’erne skal virksomheden fastlægge deres fremtidige strategi og målsætninger, for at kunne måle og følge op på hvorvidt de når deres mål. Herunder fastlægges ligeledes organisationens IT-parathed og modenhed.\nHerefter skal der udvikles et uddannelsesforløb, der modsvarer ledelsens praktiske niveau samt ligeledes et uddannelsesforløb for ledere og medarbejdere i butikkerne til at kunne forstå og få indsigt i anvendelsen af ny teknologi.\nDer skal samtidigt igangsættes opbygningen af netværksgrupper på tværs af ledelsen af SMV’erne for at kunne understøtte udviklingen af deres digitale strategier og implementeringen heraf. Her vil det være ideelt med netværksgrupper der er sammensat indenfor SMV’ernes erhvervsorganisationer, for eksempel Dansk Erhverv etc.\nOrganisationen skal løbende følge op med sparringspartnere om de har opnået de ønskede kompetencer, ressourcer og hvorvidt der skal laves en todelt organisationsændring.\nNæste skridt er hvor virksomheden skal igangsætte deres strategiske valg om hvorvidt de skal lave simple tilpasninger, digitalisere eller hoppe ud i en digital transformation.\nMålet vil være at strategien skal give det økonomiske råderum for SMV’en til at udvikle organisationen fremover gennem at ansætte de rette ressourcer og kompetencer for den fremtidige digitale udvikling.\nEgen tilvirkning (Robert Erichsen 2018)\nUdgivet i Digitalisering, ProjekterTagget #Digitalisering, #Modenhed, #Nyeforretningsmodeller


16. marts 2018, 11.24\nVi skyder nu vores sommerprogram i gang og åbner for tilmeldingen onsdag den 21/3-18 kl 10.00\nCrossGym Tirsdag sommer\nGrossGym torsdag sommer\nGrossGym søndag sommer\nJunior/springbørn sommer 2005-09\nTurbo sommer 2008-10\nMini Turbo sommer 2010-12\nDrengespring sommer 2006-10\nParkour tirsdag sommer 8-12 år\nParkour sommer fra 2014 tirsdag\nParkour sommer fra 2014 onsdag\nPower teen dance\nDisse hold fortsætter\nSoljump (ingen ledige pladser)\nSoljump mini (ingen ledige pladser)\nZumba Fittness (få ledige pladser)\nRetro-Latin-Dance (få ledige pladser)\nStrong By Zumba (ingen ledige pladser)\nEffektiv Pilates (ingen ledige pladser)\nBody and mind Fittness (få ledige pladser)\nCheerleading (træner til og med maj, ingen ledige pladser)\nJump4fun (træner til august, stadig ledige pladser)\nInden længe bliver programmet for den nye sæson løbende lagt på nettet. Vi åbner for tilmeldingen allerede i juni måned, for på denne måde at se om vi kan imødekomme flere ønsker, hvis der skulle opstå lange ventelister. Vi glæder os meget til at afprøve vores nye storhold. Datoen for tilmeldingen bliver sendt ud senere.\nIngen prøvetræning på Soljump i 2018\nDet øvede spring/rytmehold Soljump med piger og drenge fra årgang 2008-2001 eller efter aftale afholder ingen prøvetræning i år. Henvendelser fra gymnaster udenfor Solrød GF angående holdet kan ske på mail til soljump@gmail.com. Internt i SGF tager man venligst fat i instruktørteamet.\nPrøvetræning Soljump mini 2018\nDer er prøvetræning på Soljump mini tirsdag den 8/5 + 15/5 i Idrætscenter Hal C 17.15 – 19,15, man skal kunne deltage begge dage.\nSoljump mini er holdet for dig som vil noget mere med din gymnastik. Smidighed, styrke og konditionstræning er en naturlig del af opvarmningen. Vi kommer til at træne en del grundtræning, men også bygge videre på de niveauer som gymnasten er.\nDer vil blive stillet krav til den enkelte gymnast, både i hallen og i fremmøde. Rytme er en del af træningen også, vi skal lave nogle fede serier som vi kan vise når vi skal til opvisning.\nDette er et letøvet hold. Du skal kunne 3 ud af 4 ting, araber-flik uden pause, Kraftspring med en lille hånd, Håndstand i det fri, Salto i trampolinen.\nVi tager på en weekendstræning, hvor der vil komme ekstra omkostninger, holdet deltager i mindst 5 opvisninger.\nVi træner onsdag 17.00 – 18.30, samt 1 dag om måneden i weekenden. Der er mødepligt på holdet.\nDette hold er for årgangene 2006 og 2010\nTilmeldingen skal ske på soljump@gmail.com, hvor gymnastens navn, årgang skal skrives\nVi afholder vores store lokalopvisning søndag den 6. maj, programmet kommer snart. Vi er spændte på at se alle holdene på gulvet. Der vil til opvisningen være mulighed for at købe et gruppebillede af sit hold til 40 kr. Det kan bestilles i hal B samt på bordet i hal A. Der vil blive solgt lodsedler som støtter Børnefonden samt Soljump’s tur til Italien til sommer. I Sportscafeen serverer de lækre sandwich og andre gode ting. Sæt dagen af, det bliver en festlig dag :-)\nVil du i form, så er CrossGym i Solrød Gymnastikforening måske dig.\nGF forsikring har kåret Emilie som et overskudsmenneske under Corona.\nTilmelding til Solrød Gymnastikforening åbner den 14/6 kl 18.00\nÅrets ungdos frivillig i SGF, Julie Helbo Jensen


10 rækkehuse samt 3 lejligheder 15 min Århus\n32 boliger på Stationsvej i Thorsager\nFor investorerFor udviklereTilmeld nyhedsbrev\n20 min nord for Århus bygges 32 boliger, der er opført som dobbelt-huse med en garage imellem. Disse boliger ligger direkte til lille skovområde.\nFra Stationsvej er der to adgangsveje ind på projektområdet, der forgrener sig ud til boligerne. Alle beboerne kan køre helt hen til deres bolig, da dobbelthusene er udformet med en garage. Boligerne har en privat terrasse foran huset og imellem boligerne skabes, der grønne passager og områder, der både kan være private og mere offentlige til alle beboerne.\nI planen er der anlagt stier, der forbinder projektområdet og området mod vest med skoven. Omkring disse stier er der friholdt to større fællesarealer, der kan fungere som et samlingspunkt i området og det giver samtidig udsyn og adgang til skoven. Disse fællesarealer forgrønnes for at trække skoven ind på området og i byen.\nDette projekt ligger tæt på et andet projekt, FundBricks har rejst kapital til i Rønde og disse 17 rækkehuse er nu bygget og udlejet.\nEn super bebyggelse i et område i vækst.\nFor investorerFor udviklereOm osPremiumKontakt\n10 lejligheder på Fredericiagade 84 i København K - Tranche 2\nBlogPresserumOfte Stillede SpørgsmålRisici og vilkår


Kwik Spar udsat for røveri – igen | SkagensAvis.dk - lokale nyheder fra Skagen\nKwik Spar udsat for røveri – igen\n12. februar 2012 - kl. 14:38 - af Michael Egelund (WebRedaktør)\nInden for kort tid har Kwik Spar på Ulrik Plesnersvej været udsat for tyveri. I går aftes ved 20 tiden kom en 21 årig lokal mand ind i forretningen og truede sig til et mindre pengebeløb, og løb derefter ud af forretningen.\nDer gik dog ikke lang tid før den 21 årige mand blev arresteret. Han blev, af en lokal betjent, genkendt på forretningens nye, og må man sige, effektive overvågningssystem, som købmanden har investeret i siden den seneste røveri for kort tid siden.\nDen 21 årige har indrømmet at det var ham der stod bag lørdagens røveriet.\nEmail en kopi af 'Kwik Spar udsat for røveri - igen' til en bekendt


Reloop Beatmix 4 MKII DJ Controller til Serato hos Gear4Music.com\nDesignet til Serato DJ Software\nUSB Bus drevet, kompatibel med Mac og Windows\n16 performance Pads og 2 høj kvalitet Jog hjul\nIndbyggede effekter motor af iZotope\nDen Reloop Beatmix 4 MKII er en fire-kanal DJ controller designet til både hjemme-og klub. Featuring 2 høj kvalitet jog hjul med aluminium plader, er Beatmix 4 MKII perfekt til cueing og ridse dine yndlingsnumre. Den 16 multi farvede pads kan bruges til loops, prøver og hot cues, mens den indbygget audio lydkort giver dig med et udvalg af input og output. Designet til brug med Serato DJ software, er Beatmix 4 MKII MIDI-klar og helt USB bus drevet.\nProdukt Ref: 73805\nKlik her for at købe Reloop Beatmix 4 MKII DJ Controller til Serato og dit valgte tilbehør\nDesignet til at udføre DJ's\nBeatmix 4 MKII er udstyret med en Ergonomisk udformet 4-kanals mixer layout, optimeret for den klub, så du kan udføre intuitivt. Den dedikerede EQ og få kontrol, høj kvalitet linje faders, letløbende crossfader og 16 flerfarvede tromme pads give dig med uendelige kreative muligheder og er den perfekte foundation for enhver præstation.\nDen sofistikerede Serato sampler control tillader dig at starte og stoppe prøver via den pad udvalg mens Split tilstand giver mulighed for at control både cue point og udløse prøver samtidigt.\nOmfattende studie-kvalitet effekter\nDen indbyggede effekter motor af iZoptope kan manipuleres kreativt inden for Serato via de to uafhængige FX enheder. Hver enhed indeholder tre roterende kontrol og en endeløs encoder. Ud over FX udvælgelse og kombination af tre FX samtidig tillader Beatmix 4 MKII dig at justere FX kvantisering.\nDen integrerede lydkort giver dig med to hovedtelefon forbindelser - 3,5 og 6,3 mm jackstik - som er ideel til monitor du mix, en mikrofonindgang med separat volume control og en RCA master output for tilslutning af dit lydsystem.\n4-dæk Serato performance pad controller\nNem plug 'n' spille drift; Du skal blot tilslutte din computer og begynde at blande dine spor\n16 flerfarvede tromme pads for at introducere loop-prøver og hot cues\nFarvekodede udløser pads give dig visuelle tilbagemeldinger om mode og funktion\nSplit tilstand; Cue og sampler tilstand kan kombineres\nBelyst jog hjul giver visuel feedback af virtuelle nål position (Serato DJ kun)\nErgonomisk og intuitiv mixer/controller design\nDedikeret 3-bånds EQ control og få control pr. kanal\nSP-6 sample bank control med dedikeret prøve lydstyrkefaderen\nQuick-spring kan du hurtigt søge for et spor\nSlank profil og stort jog hjul med premium aluminium plader\nSuperior ridser integration\n2 FX enheder til at kontrollere virkningerne (FX motoren af iZotope)\nIntegreret USB audio club lydkort\n14-bit pitch fader med pitch bend control knapper\nStore transport sektion med stammen og sync kontrolelementer mus-mindre playlist navigation\n2 x hovedtelefon monitor output på frontpanelet; 3,5 og 6,3 mm jackstik\n6,3 mm jack mikrofonindgang med volume control\nSKIFT knapper til andet lag control\nASIO drivere (kerne kompatibel) med minimal ventetid og højeste lyd egenskaber (Mac/PC)\nProblemfri hardware integration for Serato DJ og DJ Intro\nMIDI-klar; kompatibel med de fleste populære DJ software\nUSB bus drevet; ingen strømforsyning, der kræves\nInput: 1 x mikrofon (6,3 mm)\nUdgang: 1 x 2 x hovedtelefon monitor (3,5 og 6,3 mm), Master Out (Stereo RCA)\nDimensioner: 558 mm x 317 mm x 41 mm\nOmfatter: Serato Intro 4 kanal gengivelse, USB-ledning og hurtig Start Guide\nOperating System: OS X 10.6/10.7/10.8+ (tjek venligst Serato.com For opdateringer)\nMin. monitoropløsning: 1280 x 720\nOperating System: Windows 7 (tjek venligst Serato.com For opdateringer)\nBemærk: AMD processorer anbefales ikke og officielt understøttes ikke. Hvis du har et stort bibliotek, vil du drage fordel af at have mere RAM end sæt i ovenstående krav.


Skeppshult dyb støbejernspande Ø 28 cm – Køkkenfreak\nHjem Skeppshult dyb støbejernspande Ø 28 cm\nSkeppshult dyb støbejernspande med en Ø på 28 cm. Håndtaget er lavet af valnød og er behageligt at holde på. Panden er en tung sag og vejer 3,5 kg.\nVedligeholdelse af stegepande af støbejern.\nI den daglige rengøring af panden skal du blot bruge en børste og varmt vand uden opvaskemiddel. Du skal helst vaske panden, mens den stadig er varm. Panden af støbejern må ikke komme i opvaskemaskinen.\nNår du har vasket stegepanden skal du sikre dig, at den er fuldstændig tør. En god metode til dette er, at opvarme støbejernspanden på komfuret. Hvis overfladen på panden er brun eller på en anden måde ulækker, kan det være en god ide at give stegepanden en mere grundig rengøring. For at gøre dette skal du først dække bunden af støbejernspanden med groft salt og lidt vand. Så skal du varme stegepanden godt op i 1-2 min. indtil alt vandet er fordampet. Derefter skal du skylle alt salt af og tørre panden med køkkenrulle eller lignende papir. Stegepanden af støbejern vil nu have en grå overfade, hvilket betyder, at stegepanden er klar til at blive mættet af olie eller "brændt ind med olie" igen.\nFor at oliere eller brænde olien ind i stegepanden igen skal du hælde et tyndt lag rapsolie på stegepanden. Derefter skal du opvarme støbejernspanden godt op enten på komfuret eller i ovnen. Efter 10 - 15 min., når olien er holdt op med at ryge og stegepanden af støbejern igen er mættet af rapsolie og blevet sort, er stegepanden klar til brug.\nEr støbejernspander svære at vedligeholde?\nDette er ikke tilfældet med støbejernspander fra Skeppshult. Skeppshults pander er brændt ind med rapsolie af god kvalitet på fabrikken og er derfor klar til brug med det samme. Som kunde skal du derfor blot skylle panden med varmt vand for at fjerne eventuelt støv fra produktionen.\nDerudover består overfladen på støbejernspanden af naturlige stoffer, hvilket har følgende to fordele:\n1: overfladen er dækket af olie, hvilket forhindrer maden i at hænge i støbejernspanden og denne overflade bliver kun bedre med brugen af panden. Denne belægning forbedres når olien hærdes ved høje temperaturer og forbedrer den seasoning Skeppshult fabrikken har lavet.\n2: Eftersom støbejernspanden kun er seasoned og ikke emaljeret eller har anden former for belægning giver støbejernspander et naturligt jerntilskud til maden. Et supplement som er godt for kroppen.\nSkeppshults pander er lavet af naturlige og rene ingredienser. Dette gør dem til det miljøvenlige alternativ til de coatede aluminiumspander.\nSkeppshults støbejernspande er tung at bære på. Alle Skeppshults støbejernspander har en 5 mm. tyk base som sikrer, at varmefordelingen i panden er glidende og dette forhinderer støbejernspanden i at miste varme, når du lægger mad på panden. En anden fordel ved tyngden på støbejernspanden er dens evne til at klare høje temperaturer. Endivdere er bunden på Skeepshults støbejernspander buet indad for at kompensere for den udvidelse der sker når jernet opvarmes. På den måde runder bunden ikke når den opvarmes og bliver derfor ikke deform, hvilket ofte sker med stegepander med en væsentlig tyndere bund.\nHvordan produceres Skeppshults stegepande af støbejern?\nSkeppshult har produceret pander og gryder af støbejern sinde 1906. Produktionen starter med at råjern og andre metaller opvarmes til 1500 grader i Skeppshults ovne. Denne process skaber det støbejern som er basen i alle Skeppshults produkter. Skeppshult bruger, til denne proces, kun energi fra vind og hydrokraft.\nFormningen af støbejernet kræver specielle forme som kan modstå meget høje temperaturer. Til dette bruger Skeppshult forme lavet af hårdt presset sand. Processen med at presse sandet er meget tidskrævende og yderst vigtig for et godt resultat. De to halvdele af sandformen presses sammen hviket skaber en hul form som det flydende støbejern hældes i. Når støbejernet er kølet af skilles de to halvdele ad og stegepanden er formet.\nSandformen kan kun bruges en gang og derfor er hvert af Skeppshult produkter unikke. Sandet fra formen genbruges til en ny form. Det næste skridt i processen er håndslibning og blæsning af stegepanden for at skabe den rette skruktur på panden inden den brændes ind med lokalt produceret rapsolie. Raspolien giver stegepanden dens naturlige non-stick evne. Til sidst i produktionen sætte håndtagene på og stegepanden pakkes, klar til at komme videre til kunden.\nI gennemsnit går hvert produkt gennem en kvalitetskontrol 10 gange, før det forlader produktionsområdet. På grund af dette holder Skeppshult’s produkter i rigtig mange år, selv om det bliver udsat for metal redskaber og høj varme. Skeppshult giver 25 års garanti på selve støbejernet, på alle deres produkter.\nSkeppshult produkterne har en utrolig lang levetid, som også er forklaringen på at Skeppshult giver 25 års garanti på selve støbejernet.\nSkeppshult er i dag det eneste sted i Skandinavien, hvor der fortsat er produktion af køkkengrej i støbejern.\nSkeppshult dyb støbejernspande Ø 28 cm


Mand dømt for at rive valgplakater ned | Sjælland | DR\nMand dømt for at rive valgplakater ned\nDen dømte undgår dog fængselsstraf.\nEn 22-årig mand blev i dag dømt ved Retten i Næstved for at rive valgplakater ned. (Foto: DR Nyheder / Miralem Garagic)\nAf Camilla Faurholdt-Löfvall og Thor Bill\n7. nov 2018 | opdateret 7. nov 2018\nEn 22-årig mand er fundet skyldig i hærværk på valgplakater under kommunalvalget sidste år.\nTo mænd var i dag tiltalt for at have revet mindst 35 valgplakater ned i Ringparken i Slagelse under kommunalvalget.\nDer kunne dog kun føres sag mod den ene mand, da den anden sidder varetægtsfængslet i Aarhus i en anden sag.\nSenioranklager Rune Jensen havde på forhånd fortalt, at han gik efter fængselsstraf, og i retten i Næstved lød anklagerens påstand på mindst 14 dage bag tremmer.\nSelvom den 22-årige endte med at blive dømt skyldig, undgik han dog fængselsstraf.\nI stedet blev manden idømt fire dagbøder af 200 kroner, samt en erstatning til de to socialdemokratiske byrådskandidater på 250 kroner til hver.\nBlandt beviserne var en overvågningsvideo fra Jacob Dampes vej i Ringparken, der viser to personer pille valgplakater ned og putte dem ind i den tiltaltes storebrors bil.\nPå videoen kunne det også ses, at der i forvejen lå valgplakater i bilen. To lokale betjente fortalte i deres vidneudsagn, at de kunne genkende de to tiltalte fra videoen.\nDen tiltaltes forsvarsadvokat, Jesper Storm Thygesen, måtte erkende, at den 22-årige mand var identificeret på videoen, men mente også, at der kun var tale om ganske få valgplakater og at det ikke betød fængselsstraf.\nForsvarsadvokaten kan godt forstå, at man tager en sag om nedtagelse af valgplakat alvorligt, men mener dog ikke, at netop denne sag var egnet.\n- Det man ser på overvågningsvideoen, er at to personer tager to valgplakater ned. Så siger anklagemyndigheden, at hvis de har taget de to valgplakater ned, så har de nok fjernet alle valgplakater i Slagelse Kommune. Det kan man ikke helt sige, og det var så også det retten var enig i, siger Jesper Storm Thygesen.\nKandidat: Det er politisk motiveret hærværk\nHos anklagemyndigheden var senioranklager Rune Jensen tilfreds med, at den 22-årige mand blev dømt for hærværk. Men samtidig synes anklageren, at sagen er mere alvorlig end som så.\n- I et demokratisk samfund har vi ret til uhindret at stille op til kommunalvalg og gøre vores stemme gældende. Begynder man at tage plakater ned, så prøver man i et eller andet omfang at forhindre den demokratiske proces, siger Rune Jensen.\nDet var også derfor, at anklageren gik efter fængselsstraf.\nAnklagemyndigheden vil nu sammen med statsadvokaten vurdere, hvorvidt de vil anke dommen.\nLæs også:To mænd risikerer fængsel for at rive valgplakater ned\nDe to socialdemokratiske byrådskandidater Ali Yavuz og Miralem Garagic, hvis valgplakater forsvandt, var begge fortørnede over hærværket under valgkampen. Forud for retssagen var særligt Miralem Garagic ikke i tvivl om, at hærværket var politisk motiveret.\n- Jeg ved ikke, om det er personligt rettet mod mig. Jeg synes bare, at det er et angreb mod demokratiet og de punkter, jeg gik til valg på. Eksempelvis at man skal se mere menneskeligt på integrationen, sagde han.\nArtiklen er opdateret kl. 13:00 med reaktioner fra forsvaret og anklageren.


Serviceeftersyn nær Middelbart | Professionelt bilservice\nHos MJ Autoservice tilbyder vi grundige serviceeftersyn af din bil til konkurrencedygtige priser. Vi giver 3 års garanti på alle reservedele, vi udskifter, og vi sørger for at yde en service, der netop passer til dig og din bils behov. Et serviceeftersyn behøver på ingen måde at være en omfattende omgang, men både tid og pris vil naturligvis afhænge af, hvor meget der skal laves på din bil. Et typisk serviceeftersyn vil bl.a. indeholde:\nKontrol af lygter og lys\nKontrol af viskere og andre bevægelige dele\nKontrol af styretøj, støddæmpere\nKontrol af udstødningssystemet og dækmønstret\nDertil vil et serviceeftersyn typisk også omfatte smøring af hængsler, tjek og eventuel udskiftning af olie samt tjek af bremsevæske, kølervæske og sprinklervæske. Er der andet, din bil har behov for at få tjekket op på, foretager vi naturligvis gerne også yderligere tjek, og vi gør det gerne i en dialog med dig undervejs, så du ikke får nogle ubehagelige overraskelser, når du modtager regningen.\nProfessionelt udstyr til professionel bilservice\nHos MJ Autoservice går vi ikke ned på kvalitet, heller ikke når det kommer til vores eget udstyr. Alt vores udstyr afspejler vores høje sans for kvalitet og er sammen med vores dygtige medarbejdere med til at levere det flotte endelige resultat på din bil. Vi har alle de nyeste originale testere til mærkerne:\nDertil har vi en HYDRIVE maskine til brint motor-rens samt en maskine til skylning af gearkasser. Sidst men ikke mindst har vi adgang til de biltekniske data, så du kan trygt overlade Din bil til os.\nHos MJ Autoservice tilbyder vi konkurrencedygtige priser, der matcher vores udførte arbejde. Vi sætter en dyd i at aflevere din bil tilbage med resultater i top og med en flot finish, der er svær at overse. Det kan være svært at sætte en fast pris på, hvad et serviceeftersyn vil komme til at koste dig, da det kan variere enormt meget alt efter bilens mærke og alder, og prisen vil naturligvis også komme an på, hvor meget der skal laves på din bil.


Mijama - Single ankerpunkt\nEt ankerpunkt er et permanent anker, der er monteret i overfladen af taget, væggen loftet m.m. Denne type af faldsikring kan anvendes alene eller i kombination med en midlertidig sikkerhedsline, der monteres mellem de to ankre. Hvis et ankerpunkt anvendes alene, så vil brugeren være sikret direkte til ankeret. Kombinationen med en midlertidig sikkerhedsine vil tilbyde mere bevægelsesfrihed. Et ankerpunkt kan også benyttes til en horisontal sikkerhedsline (XSLinked og LinkedPro)\nVores single ankerpunkter\nEt ankerpunkt består altid af et anker, en bundplade og et fastgørelsespunkt. Med kun tre baser XSBase pladen, XSMD og Xtrusion, er det muligt at skabe en løsning til næsten alle typer af overflader. Skal der kun anvendes et ankerpunkt så kan vi tilbyde to typer af fastfgørelsespunkter, et sikkerhedsøje, som kan rotere 360 grader eller et sikkerhedsøje, der kan benyttes til arbejde på skrå tage eller til arbejde udført fra reb/rapelling med en max. hældning på 15 grader. Dette fastgørelsespunkt kan også benyttes som et supplement til et ankerpunkt til en horisontal sikkerhedsline.\nVi tilbyder modulære ankerpunkter, hvilket betyder, at det er muligt at udstyre ankerpunktet med forskellige funktionaliteter eller med ekstra ydeevne. For at du får det bedste valg af udstyr til dit projekt, så skal du forholde dig til en række faktorer, herunder længden og antallet af hjørner, antallet af brugere og behovet for udvidelser. Kontakt os så vi i fællesskab kan finde den bedste løsning til dit projekt.\nHent nedenstående brochure for at at få en vejledning.\nTryk for at hente Fall Arrest brochuren