Formidlingspris til Amanda Sølvhøj - DTU Kemi\nForside Nyheder Formidlingspris til Amanda Sølvhøj\nFormidlingspris til Amanda Sølvhøj\naf Institut For Kemi\nVed ATV’s årsmøde overrakte uddannelses- og forskningsminister Sofie Carsten Nielsen ErhvervsPhD og Postdoc Foreningens Formidlingspris – en pris, som ATV er medsponsor af. Førsteprisen gik i år til ErhvervsPostdoc Amanda Sølvhøj, der er ansat hos Haldor Topsøe A/S og tilknyttet Institut for Kemi på DTU.\nAmanda Sølvhøj fik prisen for en artikel, hvor hun analyserer, om verdens begrænsede mængder af biomasse mest ressourceeffektivt bør anvendes til at fremstille kemikalier eller til energiproduktion. Og om det overhovedet er en farbar vej at gå.\nPrisen gives for at opfordre ErhvervsPhD- og ErhvervsPostdoc-studerende til at formidle deres forskning til et bredt publikum, og der er tale om en artikelkonkurrence. Artiklerne offentliggøres på videnskab.dk og sciencenordic.com.\n1. præmie: Amanda Sølvhøj, Haldor Topsøe A/S og DTU: Vi skal lave kemikalier og ikke biobrændstof\n2. præmie: Henning Heldbjerg, Dansk Ornitologisk Foreningen og Aarhus Universitet: Hør den lille stær – er den stadig ”åh så fornøjet”?\n3. præmie: Ursula Nana Kehlet, Danish Meat Research Institute ved Teknologisk Institut og Københavns Universitet: Fibre i fremtidens kødprodukter skal gøre dig mere mæt


Vejen mod 100 % klimavenligt strømforbrug - Eusiden\nVejen mod 100 % klimavenligt strømforbrug\nBy mads marts 31, 2019\nVi er ikke i mål endnu. Lad os allerede konkludere det. Men vi er heldigvis godt på vej. Det er vel i virkeligheden sådan, at man skal forstå de sidst par års målinger af danskernes elforbrug, sat op overfor den danske produktion af klimavenlig strøm. Den store forskel på det grønnere Danmark, og tiden før det øgede fokus på miljø og klima, er vores brug af kul og opsætningen af vindmøller. En sidste faktor, som vel nok er den vigtigste i kampen for en 100 % klimavenlig strøm, er opmærksomhed omkring emnet. Her har vi i Danmark taget kvantespring inden for de sidste år, så selv en borgerlig regering nu kan se stemmer og muligheder i et grønnere Danmark\nDet danske CO2-regnskab går mod bunden\nDen store grund til at vi ser CO2-regnskabet gå mod bunden, er de danske kraftværkers skift fra kul til biomasse. Regeringen har sat som et af sine klimamål, at man i år 2030 skal producere strøm uden kul og den udvikling er allerede godt i gang. Samtidig henter vi i Danmark en masse strøm fra vores vindmøller. Der er flere dage om året, hvor hele Danmark kører på ren vindenergi og hvor vi har overflod af energi. Andre dage importerer vi en smule energi fra Sverige, i form af vand-, vind-, og endda atomkraft. Denne forsyningsmåde er dog på et minimum. I flere landsdele er solenergi også med til at lave klimavenlig strøm og man er for eksempel ofte selvforsynet med solenergi i Marstal på Ærø.\nKul er og bliver den største klimasynder og mest forurenende energikilde i Danmark. I 2016 stod kul for en udledning på 11 mio. ton CO2. Det svarer til ca. 28 pct. af hele den samlede danske udledning. Den udvikling er heldigvis ved at vende med brugen af biomasse. Således så man allerede i 2017 så store forbedringer i udledning af CO2 ved afbrænding af kul.\nRegeringen satser på nye ideer\nDet handler i høj grad om at være innovativ og at få de nye gode ideer. I hvert fald, hvis man spørger regeringen, som samtidig med en grønnere omstilling også trækker lidt i bremsen og mener, at de gode løsninger skal have lov til at komme ude hos iværksætterne. En af de nye virksomheder, hvor man satser på salg af klimavenlig strøm, er hos Blue Energy. Blue Energy kalder sig 100 % klimavenligt og tilbyder deres kunder at investere i grønne certifikater for hver kW/h, som en kunde bruger. På denne måde argumenterer Blue Energy, at de og deres kunder støtter miljøet igennem opførsel af nye vedvarende energikilder.\nVejen imod 100 % klimavenlig strøm\nVi er ikke kommet i mål endnu. Men intentionerne og interessen må siges at være der. Allerede nu må man konkludere, at et af de helt store emner ved et kommende folketingsvalg bliver klima og miljø. Derfor kan man måske som dansker godt stadig synes, at tingene går for langsomt, men ikke desto mindre, er intentionerne der endelig for, at det er en problemstilling, som skal tages seriøst.


Nikotin-gift i landbruget skader Europas honningbier | Ingeniøren\nNikotin-gift i landbruget skader Europas honningbier\nOver 30 forskningsresultater peger på, at en gruppe insekticider, der virker som nikotin, skader bier i Europa. I Danmark er giftstofferne tilladt, mens Tyskland og Frankrig har forbudt dem.\nAf Thomas Djursing 2. jan 2013 kl. 06:00 34\nMens honningbier i store dele af det vinterramte Europa sidder musestille i deres stader og holder varmen, er forskere og politikere i stigende grad bekymrede for, om bierne er blevet svækket af for mange skadelige insekticider i de blomster, de har landet på gennem sommeren.\nForskerne er især fokuseret på de såkaldte neonicotider, som over 30 forskningsrapporter nu peger på er en medvirkende årsag til, at bier i store dele af Europa er i tilbagegang og i stigende grad er afhængige af menneskets hjælp til at overleve.\nBekymringen for de små summende insekter bunder i, at hele Europas landbrugsproduktion er dybt afhængig af dem. 84 procent af Europas afgrøder bliver nemlig bestøvet af bier, inklusive frugter, bær, grøntsager og krydderier.\nAlene i Danmark bliver biernes arbejde vurderet til at være mellem 600 millioner og en milliard kroner værd for samfundet.\nBritisk minister slår alarm\nNeonicotider er en forholdsvis ny gruppe af insekticider, der ligesom nikotin klæber sig til receptorer i nervesystemet.\nNeonicotiderne bliver blandt andet brugt i Danmark og blev introduceret med stor begejstring, fordi landmænd så dem som en fornuftig erstatning for de såkaldte pyrotider, der er meget giftige, når de ender i vandmiljøet.\nMed en række nye forskningsresultater i år fra blandt andre USA, Frankrig og Storbritannien er bunken af resultater, der konkluderer, at Neonicotider er skadelige, oppe på over 30 undersøgelser. Den seneste undersøgelse, foretaget af forskere ved University of Exeter i Storbritannien, slår fast, at også humlebier lider under neonicotiderne.\nDet har fået den britiske fødevareminister, Owen Paterson, til at slå alarm.\nTidligere har den britiske regerings holdning ellers været, at der ikke var entydige beviser på, at nenonicotider var skadelige for bier og humlebier, selvom de er forbudt i både Tyskland og Frankrig, men nu er ministeren klar til et forbud. Han kræver dog først en redegørelse fra fødevare- og miljøstyrelsen i Storbritannien.\nTrækker gift ind stadet\nNeonicotider blev introduceret i 1990'erne og virker ved at angribe centralnervesystemet hos bier. De er en kæmpeforretning for store kemikalievirksomheder som Bayer og Syngenta, der producerer dem.\nForsøg fra USA viser, at bierne trækker neonicotider med ind i bistaderne, hvis de for eksempel laver sukker af majs sprøjtet med neonicotiderne.\nDet er især et problem, hvis bierne overvintre på foder iblandet neonicotider, da det øger risikoen for, at hele familien dør, siger lektor Nina Cedergren fra Det Biovidenskabelige Fakultet på Københavns Universitet (KU), der netop har deltaget i en konference i Tyskland om blandt andet nenonicotider og bier.\nSkovflåt-lignende mide største trussel i Danmark\nHvor stor betydning insekticider og pesticider har i forhold til andre trusler mod bifamilier er dog usikkert. Selvom danske forskere ikke har undersøgt effekt af nenonicotider på bier nærmere, 'så har vi ikke på fornemmelsen, at de har en stor betydning for bierne', lyder det fra seniorforsker Steen Lykke Nielsen fra Aarhus Universitet, der er ekspert i virus- og bakteriesygdomme i bier.\nIfølge både Steen Lykke Nielsen og Nina Cedergren virker nenonicotiderne dog anderledes på bierne end typiske pesticider. Hvor pesticider giver bierne en øjeblikkelig forgiftning, er neonicotiderne mere langsomt virkende og dræber ikke bierne øjeblikkeligt, men svækker dem over længere tid.\nHerhjemme får den offentlige bisygdomsbekæmpelse dog meget få indberetninger om pesticidforgiftede bier, siger Steen Lykke Nielsen.\nI Danmark er den altoverskyggende trussel mod bierne den såkaldte varroamide, der er en invasiv art, der stammer fra den indiske honningbi, som kan overleve miden.\nMiden minder om en skovflåt og sætter sig på bierne for at suge blod og overføre sygdomme. Miden er skyld i udryddelsen af stort set alle vilde bier i Danmark, og uden biavlere er det biforskeres vurdering, at Danmark stort set ville være uden honningbier.\n»I Danmark dør bierne typisk som en kombination af varroa-miden, virus og en dårlig sæson, hvor bierne indvintrer i dårlig form,« siger Steen Lykke Nielsen.\nOgså i USA er varroamiden et stort problem. Hvert år dør mellem 30 og 40 procent af bierne i landet, og nogle steder vurderer biavlerne, at det er bedre for bifamilien at bruge pesticider direkte i bistadet for at slå miderne ihjel. Herhjemme bruger man typisk myresyre og oxalsyre til bekæmpelse af miden.\nUndersøgelser af truslerne mod bier i Storbritannien viser også, at naturlige trusler som vejret, manglen på foder og dronningdød ligger øverst på listen over årsager til vinterdød i staderne, mens pesticider ligger nede på en niendeplads.\n»Pesticider har den helt store opmærksomhed både i pressen og blandt forskere. Det er egentlig lidt tankevækkende, når man tænker på, at den største udfordring for bierne f.eks. er vejret eller for danske forhold varroamiden,« siger Nina Cedergren, der dog ikke ser forskningen som uvæsentlig.\n»Pesticiderne kan være en af de faktorer, der gør, at en bifamilie lige netop ikke kan overleve. Så selvom der er mange faktorer, så er det noget vi kan gøre noget ved, i modsætning til vejret,« siger hun.\nOtte-årige får videnskabelig respekt for opdagelse af biers evner 24. dec 2010\nNyt laboratorium skal redde de skrantende honningbier 26. jan 2011\nBiers hjerne skal løse demensens gåde 23. jul 2011\nKan bier lide cola light? 22. okt 2011\nTre nye undersøgelser: Plantegift dræber bier 30. apr 2012\nHonningbiers trick til at skifte roller overrasker forskerne 17. sep 2012\nKunstig hjerne fra honningbi skal styre drone 08. okt 2012\n#1 Deleted User 2. januar 2013 - 09:01\nEin Aber dabei\nHvilke politikere tør i disse (krise-)tider gå imod de mægtige firmaer i den kemiske industri, der åbenbart har forsømt selv at teste sine produkter for biologiske følgevirkninger, inden de sender dem på markederne? Denne her problematik går jo tilbage på opsvinget i den kemiske industri i mellemkrigs-tiden i det 20.århundrede og var grunden til at den økologiske sensibilisering kom i sving efter 2.verdenskrig. Tænk blot på Rachel Carsons 'Det tavse forår' med kampen mod DDT-forureningen.Hvor er miljøpolitikken henne?\n#2 Per A. Hansen 2. januar 2013 - 10:25\nRe: Ein Aber dabei\nTænk blot på Rachel Carsons 'Det tavse forår' med kampen mod DDT-forureningen.Hvor er miljøpolitikken henne?\nVi tænker naturligvis. DDT blev forbudt i mange lande - i Danmark i 1972. Hvad var resultatet? I følge WHO betød det bl.a. ekstra 40 mio. dødsfald af malaria i 1980. Det besvarer spørgsmålet om, hvor miljøpolitikken var henne - forskere lukker øjnene for denne kendsgerning og vil i stedet hellere tale om miljø. Problemet med DDT er at den havde en meget lang halveringstid. Man kan sagtens fremstille DDT i dag, der hurtigt nedbrydes i naturen, det er et spørgsmål om at isolere en bestemt isomer. Men man må nok erkende, at den ide er dødfødt, selv om DDT havde en række glimrende egenskaber, som man savner hos andre af de midler, der erstatter DDT. I øvrigt fremstilles og bruges en del DDT stadigvæk i lande med malariaproblemer.\nAnvendelse af pesticider har betydet, at det blev muligt at brødføde 2-3 mia. flere mennesker. Faktisk skal de gøre det, ellers bliver deres produkter ikke godkendte. Men det er altid en gratis omgang at står på sidelinien og råbe af de multinationale selskaber, der udfører en masse forskning til gavn for alle. Det største problem er, at den forskning er medvirkende årsag til den fortsatte befolkningstilvækst, som politikere eller forskningsverdenen ikke vil røre ved.\n#3 Claus Madsen 2. januar 2013 - 10:35\n»Pesticider har den helt store opmærksomhed både i pressen og blandt forskere. Det er egentlig lidt tankevækkende, når man tænker på, at den største udfordring for bierne f.eks. er vejret eller for danske forhold varroamiden«\n#4 Deleted User 2. januar 2013 - 10:37\ntidsforskydning marketing - tests\nTak for svaret. Men nu var det jo kun et gammelt eksempel. Alligevel viste det ligesom mange andre senere, hvorfor der er brug for miljøbiologer, toksikologer og mange flere, nemlig for at få hold på de negative resultater / bivirkninger som mange produkter medfører i marken. Det er fordi det også er teknikere og analytikere i det hele taget der har fundet på alle de vidundermidler ud fra deres kemiske og fysiske viden, men som oftest uden at der bliver udført de nødvendige tests - inden produkterne bliver markedsført. Det skal jo gå stærkt for ikke at tabe en konkurrencefordel... Angående befolkningsvæksten - jo, da er et problem, men det er også selvskabt, set fra os i den rige verden. Som demografen Nathan Keyfitz argumenterede i 60'erne, var der på det tidspunkt blevet skabt en overbefolkning på ca. 1 milliard mennesker fordi u-landenes befolkningsreguleringer i forbindelse med kolonialismens udplyndringer og omstrukturering af landene ('modernisering') var blevet svækket. Og - mon ikke overbefolkningen bliver udnyttet i dag for at kunne bruge en del af disse mennesker i u-landene og mellemindkomst-landene til at muliggør 'outsourcing' og andre måder at udnytte folkene på?\n#5 Jan Damgaard 2. januar 2013 - 11:04\nRe: tidsforskydning marketing - tests\nAngående befolkningsvæksten - jo, da er et problem, men det er også selvskabt, set fra os i den rige verden. Som demografen Nathan Keyfitz argumenterede i 60'erne, var der på det tidspunkt blevet skabt en overbefolkning på ca. 1 milliard mennesker fordi u-landenes\nBekæmpelse af malaria mm. har nok haft den største indflydelse. Hvis der endelig skulle læses på noget, så fra IFPRI: http://www.ifpri.org/publication/green-rev... Hvad har applied mathematical demography med sagen at gøre?\n#6 Ebbe Holleris Petersen 2. januar 2013 - 11:36\nSå det du skriver er at den den agrokemiske industri har en MEGET stor del af ansvaret for at det overhovedet har kunnet lade sig gøre at opbygge den massive overbefolkning som vi har i dag (og som du så øjeblikket efter skyder ansvaret for på politikere og forskere, samtidig med at du raser over at nogen har den frækhed at mene at det de multinationale selskaber gør er forkert).\nUd over den - for nu at sige det mildt - noget selvmodsigende argumentation, så er det et godt eksempel på en udbredt argumentationsform, nemlig at ignorere at det "problem" som løses af nogle virksomheder i mange tilfælde mere eller mindre er skabt af samme virksomheder. I dette tilfælde at vi behøver disse virksomheders produkter for at brødføde mennesker som i mange tilfælde slet ikke ville være blevet født hvis ikke det havde være for disse virksomheders produkter. Jeg hæfter mig også ved dit ordvalg "... til gavn for alle". Jeg kan forstå at "alle" ikke inkludere de millioner af andre arter der er på denne planet, men kun os mennesker?\n#7 Luke Demosthenes 2. januar 2013 - 13:54\nRe: Re: Ein Aber dabei\nHvad er din baggrund får de håbløst urrealistiske påstande du kommer med?? Det virker ikke som om du bygger dem på faglig viden!!!\nDu skriver "Vi tænker naturligvis. DDT blev forbudt i mange lande - i Danmark i 1972. Hvad var resultatet?"\nUd over de åbenlyse miljøpåvirkninger, påvirker pesticider også mennesker. Bare kig på USA, og se hvor mange mennesker, der lever et usselt liv pga. DDT sprøjtning fra 1940'erne til 1950'erne, for at udrydde malaria. Både mennesker og miljøet er stadig mærket idag. I Florida finder du stadig alligatorer med pesticid mængder i kroppen. Utallige dyrearter er blevet udryddet på den baggrund.\nBrug af gift i landbrug og industri er generelt en dårlig idé, medmindre giften rammer ekstremt specifikt og man kan forhindre spredning i det omgivende miljø (hvilket i mange tilfælde er umuligt).\nDu skriver "Man kan sagtens fremstille DDT i dag, der hurtigt nedbrydes i naturen, det er et spørgsmål om at isolere en bestemt isomer"\nDDT står for "dichlorodiphenyltrichloroethane", og der findes to isomer (p,p'-DDT, o,p'-DDT), som begge er svært nedbrydelige i naturen, og lige giftige. Kombineret har de antiandrogene og østrogene effekter, samt giver genotoksiske og endokrineforstyrrelser. Dette resulterer bl.a. i hormonforstyrrelser og ændringer i gener hos mennesker. Der er ikke noget spørgsmålstegn for hvor giftigt DDT og mange andre pesticider er i miljøet for alle dyr, inkl. mennesker.\n"Men det er altid en gratis omgang at står på sidelinien og råbe af de multinationale selskaber, der udfører en masse forskning til gavn for alle"\nDet er naivt at tro andet end, at multinationale selskabers formål er at tjene penge, bl.a. på deres forskning, eller blive udkonkurreret. Dette er en realitet og fint nok. Det er politikernes ansvar at sætte rammer for denne konkurrence, så alle firmaer (miljøvenlige såvel som ikke miljøvenlige) kan konkurre nogenlunde på samme niveau. Det er universiteterne som udfører forskning til gavn for alle. Dog mindre og mindre pga. at der i højere grad skal søges om private midler til forskningsprojekter (som oftere gives til produktudvikling end grundforskning).\nDerfor er det svært at tage dig seriøst kære Per A. Hansen. Din indledning "Rofl" siger selvfølgelig også en del om din indstillling til andre menneskers mening.\n#8 Jan Damgaard 2. januar 2013 - 15:43\nNu er der nok været mest kontrol med brugen i landbruget, det er mere anden brug der har givet større problemer.\n#9 Mogens Bülow 2. januar 2013 - 20:11\nPå sine gamle dage koncentrede Darwin sig om at forske i og skrive om regneormenes betydning for jorden frugtbarhed. Havde han levet lidt længere, ville han nok være nået til biernes betydning for plante- og dermed også dyrelivet (altså også menneskene) på jorden. Alle levende væsener har en betydning, men der er ikke tvilv om at regneormene´s og bierne´s er blandt de største.\nvh Mogens Bülow, gammel landmand og biavler\n#10 Ib Borup Pedersen 2. januar 2013 - 21:54\nJan og Per\nDet ser ud til at I holder formen, og stadig kæmper en brav kamp for alt som kemiindustrien kommer med, jeg kan dog se at Jans indlæg er meget korte og fattede, det bunder nok i at Jan er biavler og står med et ben i begge lejre. dette gælder ikke for Per der her ikke har noget i klemme.\nDet eneste fornuftige vil være at landbruget meldte ud at vi ikke vil være med til at bruge så problematiske midler. midlerne skader overalt hvor de er, og har en op til årelang nedbrydning i naturen, under visse omstændigheder er der målt 0-nedbrydning, de er vandopløselige, dog ikke et problem i drikkevandet --- endnu, for man måler ikke for dem.\nDebatten i Westminster UK om insektgiften kan følges på disse link;\nhttp://www.parliamentlive.tv/Main/Player.a... http://www.parliamentlive.tv/Main/Player.a... http://www.parliamentlive.tv/Main/Player.a...\nDer er som artiklen siger stadig et eller to møder tilbage i rækken af bevisførelser. Man må sige at politikerne er godt informeret i UK.\nKonventionel Svineproducent Ib Borup Pedersen Mariagervej 483 Hvidsten 8981 Spentrup 20129322\n#11 Bjarke Mønnike 2. januar 2013 - 22:02\nLuke du må være aldeles ny her på siderne.\nJeg synes at du skulle gå ind på Per AHansens hjemmeside og kigge lidt.\nOg spare os for den slags bodegaindlæg\n#12 Hans Henrik Hansen 2. januar 2013 - 22:18\nincl. stunts som dette:\nDin indledning "Rofl" siger selvfølgelig også en del om din indstillling til andre menneskers mening\nSom enhver vil kunne overtyde sig om, står der Ro[b]lf[/b], som er fornavnet på den debattør, PAH henvender sig til!\n#13 Per A. Hansen 3. januar 2013 - 09:54\n, hvorfor der er brug for miljøbiologer, toksikologer og mange flere, nemlig for at få hold på de negative resultater / bivirkninger som mange produkter medfører i marken.\nenig. Men disse specialister har man anvendt i mange år - først ved kemikalikontrollen, senere i Miljøstyrelsen, når midler skulle godkendes. Disse externe specialister du efterlyser har vi altid benyttet i Danmark - det samme gælder i øvrigt for WHO. Hvis der var ting, der blev overset blev midlets godkendelse taget op til ny overvejelse.\nDu viger helt udenom at komme med løsningsforslag på befolkningsproblemet, det samme gør forskere, der i mange år har kørt i tomgang. Kom på banen med forslag. Du må nemlig ikke overse, at benyttelse af kemisk planteværn ganske enkelt er en betingelse for at kunne levere mad nok - og FAO peger da også på at alternativet hertil er opdyrkning af mere skov- og naturarealer.\n#14 Per A. Hansen 3. januar 2013 - 10:52\nUd over de åbenlyse miljøpåvirkninger, påvirker pesticider også mennesker. Bare kig på USA, og se hvor mange mennesker, der lever et usselt liv pga. DDT sprøjtning fra 1940'erne til 1950'erne, for at udrydde malaria.\nden må du gerne dokumentere nærmere - hvad er det for et usselt liv amerikanerne oplevede pga DDT? Hvis det står i en eller anden biologibog, bør den fjernes fra hylderne, for sagen er den, at man blæste store mængder DDT rundt om i byerne - ikke så meget for at tage sig af malaria, men at stoppe epedemier af gul feber o.a. tropesygdomme. Jeg kan da hilse og sige, at rigtig mange lever et fint liv p.g.a. denne foranstaltning, der senere blev erstattet af afvanding. De overlevende har da sikkert fået et langt bedre liv end hvis de var blevet angrebet af malaria/gul feber.\nSom jeg læser dit indlætg, så foretrækker du at folk dør som fluer af malaria og gul feber, frem for at alligatorer får lidt DDT i kroppen? Ret mig, hvis jeg tager fejl, men det står der rent faktisk - indirekte De 40 millioner som WHO skønnede døde pga. man udfasede DDT har du ingen kommentarer til. Hvorfor ignorerer du og Rolf dette tal, som WHO har skønnet var prisen for at udfase DDT - som vi forresten ikke har andet særlig meget i landbruget - det var mest gartnerier og private haveejere, der bruget det i Danmark.\nDDT står for "dichlorodiphenyltrichloroethane", og der findes to isomer (p,p'-DDT, o,p'-DDT), som begge er svært nedbrydelige i naturen, og lige giftige. Kombineret har de antiandrogene og østrogene effekter, samt giver\ndet er ikke helt korrekt - der er 4 isomere, hvoraf vistnok gamma-isomeren let udskilles og nedbrydes. Det var den, jeg hentydede til, og det er en ret simpel sag at isolere den efter kemikeres mening.\nHvad DDT står for ved jeg naturligvis udmærket, men det siger reelt ikke noget om stoffet.\nHvis du med ovenstående mener, at det er en dårlig ide at producere fødevarer nok til at ernære klodens befolkning, så er jeg uenig. Landbruget spreder mindre gift, end du indtager gennem huden i form af hudplejemidler - hvoraf en del har østrogene effekter. Det kun lige for at sætte det lidt i relief.\nBrug af "gifte" - som du betegner det - omfatter en række ugiftige midler. Hvis du skulle være konsekvent burde du kalde drikkevandet for "giftvand" - for der er mere arsenik, uran o.a, tungmetaller, end der er ret harmløse pesticidrester. Du kan finde hele listen hos GEUS - læg mærke til at grænseværtdierne for diee er langt højere end for de ugiftige BAM, som vel nok har lukket de fleste boringer.\nDu kører også på frihjul - hjælp RUC-forskeren Rolf med at finde en løsning på overbefolkningsproblemet - hvad vil i foreslå som løsning?\nEller vil du gerne ned på det befolkningstal vi havde for 50 år siden? Så skal vi ned på 2 mia.\nDer stod ikke Rofl, men Rolf. Det er en nogen hoven betragtning, du mener åbenbart at der er fri lejde for at klandre landbrugets anvendelse af godkendte sprøjtemidler, men er meget ømskindet, hvis man prøver at rette fejl i antagelserne - du mener åbenbart ikke, at landbruget må tage til genmæle?\nDet er universiteterne som udfører forskning til gavn for alle.\nSikkert, men de er ikke gode til at teste midler inden de sendes til godkendelse. Det sørger firmaerne for, og det skal de - ellers bliver midlerne ikke godkendte. Hvis universiteterne skulle stå med ansvaret for pesticider og lægemidler, så tror jeg ikke at NOVO var på banen i dag. Nej - det er ikke universiteternes opgave, men de kan levere så meget andet. -\n#15 Per A. Hansen 3. januar 2013 - 11:07\nRe: Jan og Per\njamen der er da ingen, der er uenig i at de nævnte nikotin-midler forbydes. De anvendes da helle rikke i Danmark såvidt jeg ved, men for biavler er det da en katastrofe, hvis bierne mister deres retningssans. So du kan se så er det ikke mig, der trækker den støvede DDT-hest ud af skabet, og jeg synes da at debattørerne har krav på andet end et par løse bemærkninger, enhver kan så give sit besyv med hvis de har noget at tilføje. Men både de nævnte midler og varraomiden er alvorlige problemer. jeg gad forresten nok vide, hvordan "giftmodstanderne" har af forslag til at bekæmpe varraomiden?\nHar du det - altså uden kemiens hjælp?\nOg så synes jeg fortsat, at det er en luksusholdning at mene, at hverken planter eller dyr må behandles med medicin, antibiotika eller pesticider aht. miljøet, men det alene er forbeholdt homo sapiens.\n#16 Svend Grønlund 3. januar 2013 - 13:42\nRe: Jan og Per, varroamider\n[ jeg gad forresten nok vide, hvordan "giftmodstanderne" har af forslag til at bekæmpe varraomiden? ]\nVi bekæmper skam bæsterne ganske uden gift efter Danmarks Biavlerforenings anbefalinger, dels mekanisk, dels med naturligt forekommende syrer som myresyre, mælkesyre og oxalsyre (se biavl.dk). Pesticider mod varroa-mider er dog tilladt i DK og bruges af nogle (især professionelle?) biavlere.\n#17 Claus Madsen 3. januar 2013 - 14:12\nVi bekæmper skam bæsterne ganske uden gift efter Danmarks Biavlerforenings anbefalinger, dels mekanisk, dels med naturligt forekommende syrer som myresyre, mælkesyre og oxalsyre\nHej Svend Kan du forklare nærmere om hvorfor du hverken anser de nævnte kemikalier for at være "gifte" eller "pesticider"?\nJeg mener, når nu i bruger dem til at forgifte varroamider med.\nVille naturstoffet nicotin heller ikke være hverken gift eller pesticid, hvis det var egnet til formålet?\n#18 Per A. Hansen 3. januar 2013 - 17:14\nmyresyre, mælkesyre og oxalsyre (se biavl.dk). Pesticider mod varroa-mider er dog tilladt i DK og bruges af nogle (især professionelle?) biavlere.\ntak for et præcist svar. Jeg håber det er effektivt nok.\nDe nævnte stoffer er dog langt mere giftige end mange pesticider - og hvis de anvendes mod skadedyr (miderne) - så er de teknisk set pesticider?\nDe nævnte midler i artiklen har ingen fremtid her i landet, jeg håber de fjernes totalt fra markedet overalt på kloden.\n#19 Tine Andersen 3. januar 2013 - 18:06\nRe: Biernes betydning\nDarwin beskæftigede sig faktisk med humlebier. Da nogen bønder klagede over at deres udbytte af rødkløverfrø var for lille, fik de dette gådefulde råd: Få flere katte! Baggrunden var at mus i overtal plyndrede humlebiernes reder for honning og yngel, hvorfor der ikke var nok humlebier til at bestøve- med heraf faldende udbytte af kløver til følge.\nNu er det ovenstående vist nok en anekdote (der findes i flere udgaver), men pointen er, at systemer (netværk) fungerer sammen på måder, der ikke altid virker indlysende før, man ser godt efter.\nOg forresten er ikke kun honningbier i aftagen i DK, mange arter humlebi (Agerhumle fx) er også i stærk tilbagegang, uden at nogen rigtig ved hvorfor, eller bekymrer sig om det.\nMin egen hypotese er, at ændrede dyrkningsmetoder i landbruget med mere intensiv drift og færre steder, hvor der kan gro tidlige forårsblomster/blomstrende buske (færre læhegn), kan have betydning. Tilsvarende forresten også private haver, hvor en "nem" have er en græsplæne... En gammel prydbusk som fx blodribes er meget søgt af humlebier i det tidlige forår.\nEndelig kan dyrenes sundhedstilstand spille en rolle, men erfaring er, at dyr med svækket immunsystem i reglen plages meget af snyltere, som sunde dyr har i mindre antal- og omvendt kan mange snyltere skade helbredet. Det går som så meget andet begge veje.\nMvh Tine- med 11 arter humlebi i haven (den temperede jungle)\n#20 Mogens Bülow 3. januar 2013 - 20:33\nNår vi taler om Darwins "naturbalance" må vil vel desværre huske, at han mente at hvis en art bliver for dominerende i et øko-systen og ikke har "tilstræffeligt" fjender, så begynder arten at udvikle selvdestruktiv adfærd. Det bør vi mennesker have i erindring, for så handler det om hurtigst mulig at befolke nogen andre kloder, for på jorden er vi vist ved at nå grænsen.\n#21 anne thygesen 4. januar 2013 - 01:57\nDer er også kræfter der arbejder på sagen med "overbefolkningen" af mennesker på kolden. Chemtrails med kemikalier af forskellige slags påvirker klimaet. Drivhuseffekten kan man så diskutere om den er der eller den er helt naturskabt uanset hvad vi fortælles af "eksperter"!\nNogen tunger siger: at Aids er menneskeskabt for at få bestemte befolkningsgrupper af vejen og malaria kan i øvrigt helbredes ligesom kræft osv Læs Jim Humble.com find ang. malaria og mange sygdomme, som vi fortælles ikke kan helbredes. I de fattige lande med store befolkninger - har de multi-internationale selskaber allerede føden indenfor døren - og lader andre være forsøgskaniner på vacciner - det siges at Bill Gates "hjælper" de fattige med "gratis" vacciner. Hvor er han da venlig - det kan ikke skyldes en skjult dagsorden som vi ikke har lyst til at indvies i, eller hva? Bare sæt store mobilmaster op forskellige steder i Afrika og spørg en farmer om han mærker forskel på sine myrer, træer og frugter. Får de pludselig ikke frugter de kan leve af! Må de nu importere fra udlandet. Skal de nu have "hjælp fra USA og som en "naturlig" forlængelse af den aid - så kommer der militærbaser og så intensiveres hjælpen yderligere. Folk blir syge af moderne sygdomme. Og de blir svækkede og kan ikke forsvare sig mod de nye "ulandsfrivillige" der blot hjælper. Med et har disse overtaget og dominerer store landområder og kontinenter. De enkelte lande er blot brikker i et meget større spil, vi intet kender til. Men dog er der nogle Wistelblowers rundt om forskellige steder... har de ret i bare noget af det de siger? Hvem ved? Medicinsk hjælp får de fattige nu tidligere farmere - nu får de vestlig medicin, mod malaria og aids - de får at vide at hvis ikke de tager det dør de. Og hvem tør at ikke at tro en læge, man kan jo dø og det er ikke til at spøge med. Ikke hvis man ikke er oplyst og har midler til oplysningen.\n#22 anne thygesen 4. januar 2013 - 02:04\n@Jan Damgaard Hvad mener du?\n#23 Thøger Dahl Lorentzen 4. januar 2013 - 17:43\nMenneket = et skadedyr\nSet med dyreøjne er det meget svært at få øje på et positivt bidrag fra mennesket, de sidste 200-300 år, så længe vi render efter penge magt og materielle goder, vil vi styre mod afgrunden, og tage de uskyldige dyr med, og det går stærkt. men vi tænker kun i vækst penge og arbejdspladser, imens alt er i forfald, vi får flere og flere sygdomme,flere og flere bliver stressede og må have lykkepiller, vi bruger mere og mere energi, trods forudsigelser om det modsatte. Valget er vores eget, vil vi hjerne derudaf i jagten på penge status og materielle goder, imens vi går til i vores eget lort, eller vil vi hvile i os selv og finde værdier i andre emner, såsom naturen og større åndelig udvikling. Det etablerede samfund er selvfølgelig imod en verden uden forbrugere, specielt i DK hvor den ene halvdel laver af den anden på overførsel. alle lever af et system der før eller siden vil bryde sammen, økologisk eller økonomisk, men det kan jo være at vi ser lyset når den ene halvdel er blevet syge, og den anden er blevet sygeplejersker, eller pille fremstiller. Du bestemmer, dit liv er dit ansvar, tag ansvaret tilbage, køb økologisk.\n#24 Jan Damgaard 4. januar 2013 - 18:00\n#25 Deleted User 6. januar 2013 - 00:40\nInfo om bier.\nSom sagt, blot til information, hvis nogen skulle få lyst. http://www.miracleofthehoneybee.com/index.htm Mvh..\n#26 Per A. Hansen 6. januar 2013 - 10:37\nMin egen hypotese er, at ændrede dyrkningsmetoder i landbruget med mere intensiv drift og færre steder, hvor der kan gro tidlige forårsblomster/blomstrende buske (færre læhegn), kan have betydning\nbortset fra kløveravl til frø, så er der ikke mange landbrugsplanter i dag, der skal bruge bier/humlebier til bestøvning. Derimod er der mange planter i haven, der bestøves af bier - især blomstrende træer og buske. Da ikke mange landbrugsafgrøder besøges af bier, så er der nok andre faktorer, der spiller ind, f.eks., er det i naturarealerne man ser bier/humlebier. Jeg tror at en god pleje af grøfte- og -kanter har en stor betydning for især visse humlebier. Man kunne måske overveje at tilså disse med egnede biplanter?\n#27 Per A. Hansen 6. januar 2013 - 10:55\nRe: Menneket = et skadedyr\nDet etablerede samfund er selvfølgelig imod en verden uden forbrugere, specielt i DK hvor den ene halvdel laver af den anden på overførsel. alle lever af et system der før eller siden vil bryde sammen, økologisk eller økonomisk, men det kan jo være at vi ser lyset når den ene halvdel er blevet syge, og den anden er blevet sygeplejersker, eller pille fremstiller. Du bestemmer, dit liv er dit ansvar, tag ansvaret tilbage, køb økologisk.\nfint nok du stiller dig op ved håndvasken og fortæller, at det er de andres skyld - og ikke vil tage medansvar. Fint nok at købe okologisk, hvis der indføres globalt med 100% så er der ikke mad til ca. 2 mia. mennesker. Skidt med det, når bare dyrene har det godt mener du sikkert, men som du sikkert har lagt mærke til, så er der dyb tavshed på rækkerne, når jeg efterlyser løsningsforslag på befolkningsproblemet. Hvis du har svært ved at se hvad mennesker gør ved dyrene, så vil jeg anbefale du tager ud og ser på landbrug med husdyrhold. Alle husdyr skyldes alene landmandens indgreb, heste, får, geder, køer og grise. Husdyrene er velegnede til at udnytte afgrøder, du ikke selv vil spise, de er med til at holde naturarealer i tip-top stand. Indtægterne fra salget af landsbrugsprodukter holder samfundet kørende, og skaffer valuta hjem så du kan tage på ferie i udlandet. Hvis dit eneste bidrag til samfundet er at købe økologisk, så er der plads til forbedringer.\n#28 Preben Rose 6. januar 2013 - 20:19\nSkidt med det, når bare dyrene har det godt mener du sikkert, men som du sikkert har lagt mærke til, så er der dyb tavshed på rækkerne, når jeg efterlyser løsningsforslag på befolkningsproblemet.\nDet mest indlysende ville være, at man undlod at støtte børnefamilierne massivt, som det sker i dag.\nGør det attraktivt at være enlig. (Undlad at brandbeskatte enlige, for at betale børnefamiliernes udgifter).\n#29 Mogens Bülow 11. februar 2013 - 20:36\nGør det attraktivt at være enlig.\n(Undlad at brandbeskatte enlige, for at betale børnefamiliernes udgifter).\nSå enkelt er det nu nok ikke. Mennesket bliver, når vi bliver gamle, (som det eneste dyr) forsørget og passet af næste generation. Vil vi sænke antallet af mennesker på jorden (altså få færre børn) vil vi også være nødt til at se i øjnene, at så skal vi fremover finde os i at dø (blive aflivet), når vi ikke mere kan klare os selv. Hos dyrene er det "naturen" der afliver, men det er jo netop det vi har ændret for menesker. Vi har sejret, "af helvede til" over naturen. Det er vores dilemma. vh Mogens Bülow\n#30 Preben Rose 12. februar 2013 - 21:00\nSå enkelt er det nu nok ikke. Mennesket bliver, når vi bliver gamle, (som det eneste dyr) forsørget og passet af næste generation. Vil vi sænke antallet af mennesker på jorden (altså få færre børn) vil vi også være nødt til at se i øjnene, at så skal vi fremover finde os i at dø (blive aflivet), når vi ikke mere kan klare os selv. Hos dyrene er det "naturen" der afliver, men det er jo netop det vi har ændret for menesker.\nNu påstår jeg ikke det er enkelt; men mit forslag er en konstruktiv omend kontroversiel delløsning.\nMennesket bliver kun passet af næste generation (mere eller mindre direkte efterkommere), fordi den er der. Hvis den enkelte istedet for at bruge pengene på at sætte afkom i verden og/eller betale for andres, brugte samme beløb på en fornuftig opsparing/forsikringsordning, ville vedkommende uden problemer kunne betale for pasning i sin alderdom.\nJeg forestiller mig selvfølgelig, at der stadig ville være mange omend færre, der stadig ville bringe børn til verden. Typisk ville man nok vælge at få et barn i stedet for 2 eller 2 i stedet for flere.\nDet er også diskutabelt, hvor længe vi skal holde liv i de gamle - i mange tilfælde (over)lever de ældre under torturlignende forhold de sidste måneder af livet, med store omkostninger for sundhedssystemet.\n#31 Mogens Bülow 13. februar 2013 - 17:35\nLige nu advarer Rigshospitalet politikerne om at fødselstallet er alarmerede lavt. Hvorfor tror du de gør det? Det er fordi de, i modsætning til dig tilsyneladende, ved at ældre mennesker IKKE kan leve at at have opsparet penge. Penge kan man kun leve af hvis der kan købes noget for dem. Mennesker lever ikke at penge, men af varme-energi og mad-energi. Det skal nogen producere/indfange før end vores opsparing er noget værd. Og det er kun den næste generation, der kan det. Falder den i størrelse, stiger de reelle værdier i pris og inflation sænker opsparingens værdi drastisk. Vi vil få interne kampe i samfundet. Se blot tendensen i USA. Et gammelt vers fra indianerne hedder: "Når den sidste fisk er fanget og det sidste træ er fældet, vil den hvide mand opdage at penge ikke kan spises eller holde os varme vh mogens.\n#32 Per A. Hansen 13. februar 2013 - 19:41\nProblemet er ikke dansk, men globalt, hvor man ikke specielt støtter børnefamilier.\n#33 Preben Rose 13. februar 2013 - 21:15\nGør man ikke - link?\n#34 Preben Rose 13. februar 2013 - 21:31\nLige nu advarer Rigshospitalet politikerne om at fødselstallet er alarmerede lavt. Hvorfor tror du de gør det?\nDet er fordi de, i modsætning til dig tilsyneladende, ved at ældre mennesker IKKE kan leve at at have opsparet penge.\nHer svarer du så selv - forkert!\nHvor ser du at jeg foreslår at man skal have sin opsparing placeret i penge?\nPenge kan man kun leve af hvis der kan købes noget for dem. Mennesker lever ikke at penge, men af varme-energi og mad-energi. Det skal nogen producere/indfange før end vores opsparing er noget værd. Og det er kun den næste generation, der kan det.\nForkert igen - det behøver ikke være næste generation, det kan være andre mennesker der ikke er beslægtede - der mangler som bekendt ikke mennesker.\nFalder den i størrelse, stiger de reelle værdier i pris og inflation sænker opsparingens værdi drastisk. Vi vil få interne kampe i samfundet. Se blot tendensen i USA. Et gammelt vers fra indianerne hedder: "Når den sidste fisk er fanget og det sidste træ er fældet, vil den hvide mand opdage at penge ikke kan spises eller holde os varme vh mogens.\nDet bliver en smule rodet at besvare; men når antallet af mennesker falder vil der bliver flere råvarer og basale goder til rådighed for de tilbageblevne.\nFlere fisk og træer du ved ;o)\nMagtkampe er svære at undgå, det er en del af menneskets natur.


Take me Home - Gossip - Movellas\n”Heey!” Griner jeg og lukker Louis, Liam og Niall ind i huset. ”Hvordan går det?” Spørger jeg da vi går ind i stuen og smider os i møblerne. ”Ganske godt” siger Niall og Liam nikker. ”Fint, hvad med…?” Spørger Louis og ser indgående på mig. ”Det går rigtig fint!” Siger jeg og er glad for at det faktisk er rigtigt. Cathrina er stadig oppe på værelset men jeg regner med at hun kommer ned om lidt. Eller måske skal jeg gå op og hente hende? Jeg vælger at vente lidt og se. ”Louis fortalte om Cath…” Liam ser spørgende, men samtidig bekymret på mig. ”Ja… Det var virkelig noget lort i starten men det går bedre nu. Men hun er stadig meget skrøbelig” fortæller jeg. Jeg kan mærke en knude i maven og ser ned på mine hænder som er foldet i skødet. ”Vil du… Fortælle om det? Det hjælper nogen gange at snakke om det?” Siger Liam. ”Ja…” Jeg overvejer om jeg skal fortælle dem det hele men jeg er bange for at begynde at græde igen. Og jeg ved ikke om Cathrina vil komme ned midt i det hele og se mig sidde og tude. Det er hverken godt for mig eller hende. Men jeg har også brug for at snakke med dem om det. Jeg har brug for at komme ud med det hele. ”Jeg fortæller det hele men jeg vil gerne skåne mig selv lidt…” Forklarer jeg. Drengene nikker forstående. ”Cath og jeg har været bedste venner næsten hele vores liv. Igennem hele vores ungdom stod vi sammen og hun betød alt for mig. Vi var aldrig mere end bedste venner men jeg har altid elsket hende. Jeg ville bare ikke ødelægge vores enestående venskab, så derfor holdt jeg mund med det. Da hun flyttede sammen med sin kæreste, snakkede vi ikke sammen mere. Det var også lige der, vi blev sat sammen i X-faktor og blev berømte. Jeg snakkede lidt med hende i starten men derefter kunne jeg ikke få kontakt til hende” fortæller jeg og kan mærke knuden i maven vokse. ”Du har da aldrig snakket om hende?” Niall ser undrende på mig og Louis rejser sig og sætter sig ved siden af mig. ”Det gjorde for ondt… Jeg troede, at hun havde droppet mig” forklarer jeg. ”Åh.. Men hvor var hun? Hvad er der sket med hende?” Spørger Liam. ”Hun havde, som sagt, en kæreste…” Begynder jeg.\nEfter en god halv time sidder jeg alligevel med røde øjne og våde kinder. Louis sidder med armen om mig og Liam sidder på den anden side af mig. Jeg har fortalt alt hvad jeg ved og jeg kunne ikke holder tårende tilbage. Det er så irriterende for jeg vil ikke være så sårbar. Jeg skal være den stærke og den der holder hovedet højt. Men det er så svært. Og alligevel har jeg sagt til mig selv at det er sidste gang jeg bryder sammen sådan her. Fra nu af skal jeg være stærk. ”Hvor er Cath egentlig?” Spørger jeg for at tænke på noget andet. ”Det ved du vel?” siger Niall. Jeg nikker og rejser mig op for at finde hende. ”Øhm… Mate” kalder Louis bag mig. ”Har du tjekket medierne de sidste dage?” Jeg ser et øjeblik, forvirret på ham men så går det op for mig hvad han mener og jeg tager mig til hovedet. ”Fuck! Fuck fuck fuck” hvisker jeg og ser op på dem. ”Er det slemt?” Spørger jeg med ængstelse i stemmen. ”Altså næsten alle sladderblade har skrevet om det” siger Liam. ”Vores twitter er spammet med spørgsmål og mange forskellige medier har kontaktet os med spørgsmål” fortsætter Louis. ”Men vi har ikke svaret på noget af det” tilføjer han. Jeg sukker højt og bider mig i læben. Selvfølgelig har paparazzierne fået en masse billeder, af da jeg fandt Cathrina og selvfølgelig er alle chokkerede og vildt nysgerrige. Og hvad har medierne ikke fundet på? Jeg har ikke lyst til at hører svaret men jeg spørger alligevel: ”Hvad… Hvad har de skrevet?” ”Det er faktisk ikke så slemt. Men de har skrevet om at hun måske er en gammel kæreste og ellers ikke noget specielt” siger Niall. Jeg sukker lettet. ”Godt… Jeg går op og henter hende, men lad være med at sige noget om det, til hende” siger jeg og går ovenpå.\nJeg banker forsigtigt på døren og jeg kan ikke lade være med at være lidt nervøs for hvad der venter mig. Der kommer intet svar så jeg åbner forsigtigt døren. Henne ved skrivebordet sidder hun med ryggen til, bøjet over noget. Hun vender sig hurtigt om da hun hører mig og lægger en hånd på det der ligger på bordet. ”Undskyld hvis jeg forstyrrede” siger jeg. ”Nej nej det er okay” siger hun. ”Drengene er her… Kommer du ned? Jeg regner med at vi laver noget mad og ser en film” siger jeg. ”Øhm… Ja, det vil jeg gerne” siger hun lidt tøvende. ”Hvis du ikke vil så…” ”Nej det er helt fint! Jeg er også ved at være sulten” siger hun og rejser sig med et lille smil. Jeg bliver helt overvældet da hun kommer hen imod mig. Det pæne tøj klæder hende fantastisk. Hendes hår ser slet ikke slidt ud når det er sat op og hun er så smuk og så sart at jeg kunne kysse hende. Jeg stopper mig selv med det samme og går efter hende. Sådan må jeg ikke tænke. Det kan hun slet ikke klare lige nu. Tag dig nu sammen!\nJeg går først ind i stuen med Cathrina lige i hælene. ”Det her er så resten af bandet” siger jeg og slår ud med hånden mod de andre som hurtigt rejser sig op. Cathrina placerer sig lidt genert, halvt bag mig. ”Hej! Du har mødt mig en gang før men det er ikke sikkert at du kan huske mig…” Starter Liam. ”Jo jeg kan godt huske dig. Liam, ikke?” siger hun og smiler. Liam ser helt overrasket ud og jeg smiler. Tænk hvor meget der er sket på den uge, siden de så hinanden første gang. ”Jo” smiler han og rækker hånden frem. Hun tager den men ser genert ned. Bagefter kommer Louis hen. ”Louis?” spørger hun og han griner. ”Nemlig!” Han giver hende også hånden. Til sidst kommer Niall. ”Hej! Jeg er Niall, hvis du ikke kan huske det” smiler han og giver hende hånden. ”Det tøj klæder dig virkelig!” roser han og hun rødmer og kigger ned. ”Tak” hvisker hun smilende. ”Nå, skal vi ikke lave noget pizza?” Spørger jeg og de andre kommer med forskellige positive udråb.\nJeg læner mig mæt tilbage og lader den sidste rest pizza ligge på tallerkenen. Jeg føler mig overrasket tilpas sammen med de andre. Jeg var helt vildt nervøs før de kom men efter at vi lavede mad og spiste sammen har jeg egentlig fået det helt godt. Drengene er lette at være sammen med og for første gang i umindelige tider har jeg grint og haft det sjovt. Og pizzaen smagte godt. ”Du lader ikke bare det sidste ligge!” Råber Niall og de andre griner. ”Du må da gerne spise den” griner jeg. ”Top!” Siger han og trækker min tallerken til sig. Jeg bliver først overrasket men da han propper det hele i munden på en gang, kan jeg ikke lade være med at grine. Han smiler til mig med munden fuld af mad og jeg ser grinende på Harry som sidder og ryster smilende på hovedet. ”Du er så underlig” griner Louis. ”Pizza skal ikke gå til spilde! MAD skal ikke gå til spilde!” Siger Niall. ”Hvem vil se en film?” Råber Harry og springer op. Jeg ser overrasket på ham. Jeg har ikke set ham så glad og frisk den sidste uge. Men det gør mig glad at se ham sådan. Så jeg rejser mig også op og smiler. ”Mig!” siger jeg. Faktisk vil jeg helst op og have lidt fred nu. Jeg er træt og har ondt i hovedet men jeg vil ikke gøre ham bekymret og jeg vil egentlig også gerne være sammen med de andre så jeg holder ud.\nVi går ind i stuen og drengene vælger en film og sætter den på. Det er en komedie, det er egentlig fint nok. Jeg sætter mig ved siden af Harry og Niall smider sig ved siden af mig. Jeg har faktisk bare lyst til at læne mig op ad Harry og sove men jeg holder mig vågen og griner sammen med de andre selvom jeg ikke følger med i filmen.\nDa filmen er slut skal de andre til at hjem. Det siger alle sammen farvel og jeg får et kram af Niall. Harry lægger let en hånd på min ryg da vi følger dem ud til døren. Det giver først et sæt i mig men jeg forholder mig roligt. Det føles underligt men det er ikke decideret ubehageligt. Bare meget… Underligt. ”Vi ses!” Siger Liam og smiler en sidste gang til mig inden han åbner døren. Men i stedet for den kølige forårsluft, træder han ud i en kæmpe flok paparazzier og journalister. De begynder med det samme at blitze løs og råbe højt. Til min store forskrækkelse kigger mange af dem på mig, som står lige bagved Liam. ”Væk Cath!” Hvæser Harry og rykker mig hurtigt bag over så jeg bliver skjult af ham. ”Av” bider jeg igen og gnider min arm. Mit hjerte banker hurtigt og mine øjne er spærrede helt op. Hvad sker der derude? Hvorfor er de her? Liam har smækket døren i igen og han står nu og trykker på sin mobil. ”Vi bliver nødt til at få fat i Simon eller en eller anden anden” siger han og tager telefonen op til øret. ”Er du okay?” spørger Harry blidt og lægger hænderne på mine skuldre. Jeg kan mærke at jeg ryster men jeg nikker bare. ”Hvorfor…?” Hvisker jeg. ”Cath… Kom lige med herind” siger han og fører mig ind i stuen igen. Han placerer mig i sofaen og sætter sig ved siden af mig. ”Det er sådan, at når vi nu er verdenskendte, så gør medierne alt for at få billeder og historier om os. Da jeg fandt dig, var der selvfølgelig paparazzier der tog billeder af dig og alt det andet. Nu har de så fundet ud af at du er her og nu vil de gøre alt for at få svaret på alle deres spørgsmål og ikke mindst få nogle afslørende billeder” forklarer han. ”Afslørende?” ”Ja, hvis de kan få et underligt billede så kan de finde på alle mulige løgnhistorier om os” siger han. ”Men… Gør de det? Hvad sker der?” Jeg forstår ikke rigtigt hvad han mener. Vil det skade mig? Eller hvad? ”Der sker ikke noget søde. Jeg skal nok passe på dig” siger han og stryger forsigtigt hånden over min arm. Jeg nikker bare. ”Ingen får lov til at rører dig” forsikrer han mig.\nIgen, skriv meget meget gerne hvad I synes! Vil virkelig gerne have noget respons! Og det er jo vanvittigt at der er 30 der nu følger med! Tak igen <3


SU | DejligDansk\nLIDT FOR MEGET – BUT THAT´S ALL RIGHT\nnovember 9, 2013 Line Karen\tSkriv en kommentar\nJeg er langt fra shopaholic. Jeg vælger mine indkøb med omhu og shopper “lidt, men godt”. Det er man også nødt til, når man bor alene med 2 børn og har SU som primær indkomst…. Men jeg får alligevel altid overbevist mig selv om, at man godt må købe mere, hvis det er virkelig billigt. Som i “halv pris og derunder”. Så da jeg tog til weekendens lagerselv hos Soft Gallery, havde jeg allerede inden ankomsten sat en grænse på max. 4 items, 2 til hver af ungerne. Mmmm. Sådan gik det ikke. Det blev til de 6 som ses på billedet. Og så er det da ok, at grænsen blev overskredet, ikke? Det er jo lækkert (hvad er ikke lækkert fra Soft Gallery?), og til en helt ok pris. Bella havde allerede sommerfugle-kjolen på til dagens fødselsdag. Billede kommer på bloggen i morgen. Sammen med de allermest mega-cool hjemmesko, der nogensinde er lavet til børn. Ever!


Nordjyske Bank: Vi har lanceret en række tiltag | SkagensAvis.dk - lokale nyheder fra Skagen\nAfdelingsdirektør i Skagen, Mads Andersen.\nNordjyske Bank: Vi har lanceret en række tiltag\n29. marts 2020 - kl. 13:51 - af Michael Egelund (WebRedaktør)\nNordjyske Bank oplever at de økonomiske konsekvenser som følge af coronavirus, nu er så markante, at de påvirker mange af bankens kunder.\n“Vi har et stort ønske om at hjælpe så mange som muligt sikkert igennem den krise, vi sammen er havnet i – og i den forbindelse har vi lanceret en række tiltag” fortæller afdelingsdirektør i Skagen, Mads Andersen.\nVi vil sørge for at foreningslivet og bankens leverandører kan få fremrykket betaling for kontraktindgåelser og ydelser. Det betyder, at foreninger, der har indgået kontraktlige sponsoraftaler med banken blot skal kontakte banken og vi vil sørge for forudbetaling. Ligeledes vil vi her i denne tid sikre at alle regninger til banken betales straks ved modtagelse af opkrævning. Det gør vi for at sikre mest muligt likviditet til foreningslivet og virksomheder her i den svære tid.\nVi følger en lang række borgmestres opfordring til at støtte lokale medier og indrykker helsides annoncer i dagblade og ugeaviser.\nVi tilbyder gebyrfri bevilling af henstand i op til 3 måneder på boliglån, billån, leasingaftaler og forbrugslån.\nVores rådgivere står i det hele taget klar og godt klædt på til at rådgive og vejlede vores kunder i denne, for mange, meget svære situation. Vi er tæt på vores kunder. Det giver os mulighed for at træffe hurtige beslutninger og lave fleksible løsninger med baggrund i de konkrete behov. Det gælder såvel erhvervskunder som privatkunder.\nSe mere på nordjyskebank.dk\nEmail en kopi af 'Nordjyske Bank: Vi har lanceret en række tiltag' til en bekendt


Se de værste AMU-svindlere - Avisen.dk\nPrivate firmaer malker statskassen for skattemillioner.\nBragt første gang 7.juni 2011\nTivolis ledelse fik sig en ordentlig rusketur i karrusellen, da det kom frem, at den gamle have havde fået statstilskud til personalesamtaler ved at maskere dem som AMU-kurser. Henrik Petit/EKKO\nTivolis medarbejdere var rystede over episoden. Selv beklagede Tivoli, der understregede, at de aldrig havde lavet bevidst AMU-fusk. Bjarke Ørsted\nDe ansatte i virksomheden Jysk Telemarketing blev sendt på lange AMU-kurser, som gav virksomheden 2,6 millioner kroner fra staten. Problemet var bare, at medarbejderne ikke havde været på kurserne. Det hævdede de i Operation X på TV2. Maria Fonfara/Polfoto (Arkivbillede)\nJysk Telemarketings direktør erkendte efterfølgende over for Avisen.dk, at der var foregået fiflerier med AMU-kurserne. Men ikke bevidst. Direktøren sendte ansvaret videre til en handelsskole, som havde indgået aftale om de påståede AMU-kurser. Screendump\nDer blev røre i den konservative andedam, da lokalformanden i Glostrup, Per Hatting pludselig var en del af Undervisningsministeriets kulegravning af AMU-området. Den skal komme svindel til livs. Den konservative formand er mistænkt for at have svindlet med statskronerne i firmaet 2HR, der har haft AMU-aftaler med fem godkendte skoler. Jens Dresling\nPartifælle Charlotte Dyremose synes, det er brandhamrende ærgeligt, at der er svindel med AMU-midler. Men personsager vil hun ikke kommentere. Per Hatting selv var overrasket over at være en del af kulegravningen med fusk af AMU-midler. Den havde han ikke haft kendskab til, før Avisen.dk fortalte ham om det. "Jeg vil med sindsro imødese udfaldet af de undersøgelser - og så er jeg stensikker på, at det vil være en blåstempling af, at vi gør tingene korrekt", sagde Hatting. Jens Dresling/Polfoto\nFlertal vil stramme kontrol med AMU-kurser


Danskere med type 2-diabetes kender ikke deres risiko for hjertekarsygdom - Diabetes\nSikr dine efterladte hos Alm. Brand Pension\n24. oktober 2018 Tilbage\nHar du talt med din læge om din risiko for hjertekarsygdom? Hvis du har type 2-diabetes, burde du gøre det, for hjertekarsygdom er en af de hyppigste og mest alvorlige følgesygdomme til diabetes.\nEn ny undersøgelse med svar fra 931 danskere med type 2-diabetes viser, at det langt fra er alle, der er bevidste om deres risiko for hjertekarsygdom: I undersøgelsen svar en ud af fire, at de ikke har talt med – eller ikke kan huske at have talt med – deres læge om risikofaktorer for hjertekarsygdomme.\n- Undersøgelsen bekræfter, at der er grund til at tage kombinationen af type 2-diabetes og hjertesygdom meget alvorligt. Den manglende viden gør, at patienter risikerer at blive syge og dø for tidligt, og det skal der gøres noget ved, siger faglig direktør Kristian Johnsen fra Diabetesforeningen.\nMere information til danskere med type 2-diabetes om deres risiko for hjertekarsygdom er afgørende for at flere bliver bevidste om risikofaktorerne. Det arbejder Diabetesforeningen på ved blandt andet at oplyse medlemmerne om risikofaktorerne, give gode råd og vejlede om sammenhængen mellem diabetes og hjertekarsygdom.\nTal med din læge om risikoen for hjertekarsygdom, hvis du har type 2-diabetes. En fjerdedel af alle med type 2-diabetes mindes ikke at have talt med lægen om den alvorlige følgesygdom, viser ny undersøgelse.\nI 2016 udgav Diabetesforeningen vejledningen ”Hjertet og diabetes”, som var udarbejdet i samarbejde med førende hjertelæger, og i 2017 satte Diabetesforeningens medlemsblad fokus på diabetes og hjertekarsygdom i et stort tema.\n- Patienterne skal være mere opmærksomme på symptomerne på hjertekarsygdom. Men samtidig skal systemet indrettes, så patienterne øjeblikkelig kan blive set af en specialist, når der er tegn på hjertekarsygdom. Der kan gøres meget mere både fra patienternes side og fra sundhedssystemet, så langt færre med type 2-diabetes dør for tidligt af hjertesygdom, siger faglig direktør Kristian Johnsen.\nDer er et stort vidensbehov, viser undersøgelsen ”Taking Diabetes to Heart”: En ud af fire med type 2-diabetes vurderer, at de har ingen eller lav risiko for hjertekarsygdom.\nI samme undersøgelse fremgår det, at over halvdelen af deltagerne har forhøjet blodtryk, mens 17 procent angiver at have oplevet brystsmerter, som er et af symptomerne på hjerteproblemer.\nDiabetesforeningen mener, at undersøgelsen bør give anledning til en forstærket informationsindsats både overfor mennesker med type 2-diabetes og overfor behandlere. Det gælder ikke mindst de praktiserende læger, der har den tætteste kontakt med langt størstedelen af patienterne med type 2-diabetes:\n- Sammenhængen mellem type 2-diabetes og hjertekarsygdom er tydelig og alvorlig. Den sammenhæng bør være ligeså tydelig, når patienterne taler med deres behandlere, så der kan komme langt mere fokus på, at diabetes risikerer at føre til hjertekarsygdom selv i en tidlig alder. Der spiller de praktiserende læger en afgørende rolle, siger Kristian Johnsen.\nDiabetesforeningen deltager meget gerne i at oplyse yderligere om diabetes og hjertekarsygdom, ligesom Diabetesforeningen også har opfordret sine medlemmer til at deltage i den nye undersøgelse. Undersøgelsen er gennemført af den internationale diabetesforening, International Diabetes Federation (IDF), i samarbejde med medicinalfirmaet Novo Nordisk.\nVejledningen Diabetes og Hjertet\nTema fra medlemsbladet om diabetes og hjertet


OXYGEN OG FEDT, GODE HVER FOR SIG, MEN IKKE SAMMEN – Magasinet fra AGA\nOXYGEN OG FEDT, GODE HVER FOR SIG, MEN IKKE SAMMEN\nDet er alment kendt at oxygen understøtter forbrænding. Men hvordan går det, når forskellige substanser udsættes for oxygen? Her beskriver vi, hvad der sker, når oxygen kommer i kontakt med olie og fedt, og hvordan risiciene skal minimeres.\nEn lille gnist er nok\nOlier og andre smøremidler indeholder som regel forskellige kulbrinter, et perfekt brændstof i kombination med oxygen, som jo er yderst oxiderende. Med disse to komponenter til stede er en gnist nok til at skabe forudsætninger for en nærmest eksplosiv brand. Selv små mængder fedt/olie kan reagere på oxygen. Til og med selvantænding kan forekomme i visse tilfælde. Endnu værre bliver det, hvis komprimeret oxygen kommer i kontakt med fedt eller olie, f.eks. i en regulator eller i en rørinstallation, hvor trykstød og såkaldt adiabatisk kompression kan forårsage antænding.\nHvordan skal man så minimere risiciene ved håndtering af oxygen? Det er rent faktisk enkelt. Sørg for at undgå fedt og olie i forbindelse med oxygen. Men hvordan gør man det i praksis? I mange tilfælde har man ikke styr på, hvordan ventiler, regulatorer og andre gasforsyningskomponenter er smurte. En pludselig oxygenlækage i slanger og andet udstyr kan fx få dramatiske følgevirkninger, hvis fedt findes i nærheden.\nNogle enkle tips\nVi ønsker ikke at overdrive risiciene. Med korrekt håndtering og det rette udstyr skabes forudsætningerne for sikker brug af oxygen. Her følger nogle enkle tips, som giver øget sikkerhed ved brug af oxygen:\nSmør aldrig regulatorer, ventiler (og andet udstyr, som kommer i kontakt med oxygen) med olie og fedt. Skal mange bruge smøremiddel, skal man anvende specialfedt/-olie, som er beregnet til at blive brugt sammen med oxygen. Sørg for at sikre, at alle komponenter i gasforsyningssystemet er godkendt til at blive brugt sammen med oxygen.\nKontrollér slanger og tilslutninger med jævne mellemrum for at undgå lækage. Sørg for, at alle serviceaftaler på gasforsyningssystemet og eventuelle gasvogne overholdes. Selv den lille gasvogn er omfattet af loven om egenkontrol.\nSelv små fedt- og oliemængder kan være problematiske. Sørg for, at tøj, hænder og eventuelt værktøj er rengjort og affedtet ved arbejde med oxygen.\nÅbn oxygenflaskens ventil forsigtigt.\nAlle ved, at propanflasker bør opbevares lodret, også selvom det til …


rankings, citationer, journal impact factor (JIF), journal citation reports (JCR)\nJournal Impact Factors (JIF) er konstrueret af Eugene Garfield i 1955 som et værktøj til at vurdere tidsskrifter med, som var uafhængig af tidsskriftets størrelse. Værktøjet skulle bruges til at vurdere hvilke tidsskrifter, der var mest relevante at indeksere i ISI Science Citation Index (SCI). JIF anvendes i stigende grad som indikator for tidsskrifters akademiske betydning – f.eks. i forbindelse med at skulle vælge et tidsskrift at sende sit manuskript til.\nJIF udregnes for det enkelte tidsskrift ved at summe antallet af citationer afgivet i et givet år til artikler/reviews/letters/notes, der er publiceret i tidsskriftet de foregående to år og dividere med antallet af artikler/reviews i disse år. F.eks.:\nJIF udgives årligt i produktet Journal Citation Reports, der er en del af Thomson Reuters Web of Knowledge. Data, der anvendes til at beregne JIF er således afgrænset af Thomson Reuters Web of Science, og optællingen af citationer indeholder således kun referencer fra artikler o.l., der er indekseret i databasen.\nSelvcitationer og JIF\nNogle tidsskrifter får en JIF selvom tidsskriftet ikke selv bidrager med citationer i universet. Det vil sige at nogle tidsskrifters JIF er beregnet inklusiv selvcitationer (citationer fra tidsskriftets egne artikler til egne artikler), mens andre tidsskrifters JIF er beregnet eksklusiv selvcitationer.\nLæs mere om dækningen af Thomson Reuters Web of Science .\nJIF har løbende været under luppen og der findes en lang række artikler, der opstiller fordele, ulemper og anvendelighed af JIF – både med hensyn til indikatorens værdi i forhold til at kunne vurdere et tidsskrifts betydning, men også i forhold til en stigende tendens til at benytte indikatoren til at vurdere forskeres og institutioners impact (se en kort gennemgang i Garfield (1999)). Nogle kritikere påpeger bl.a. hvor let det er at manipulere med indikatoren, mens andre primært forholder sig til ulemperne ved grundlaget for selve beregningen.\nForskelle på referencepraksis gør det svært at sammenligne JIF\nNogle forskningsområder benytter mange referencer i deres publikationer, mens andre benytter få. Det kan blandt andet ses, at artikler indenfor historie i gennemsnit har 48 referencer, mens biblioteks- og informationsvidenskab har omkring 15 (Glänzel og Schoepflin, 1999, s. 41). Indenfor forskellige domæner benyttes litteratur desuden i kortere eller længere tid. Dette betyder, at der indenfor nogle emneområder kan gå lang tid, før publikationer modtager deres første citationer, mens at litteraturen indenfor andre forskningsområder hurtigere forældes. Glänzel og Schoepflin (1999) viser f.eks., at medicin benytter litteratur, der gennemsnitligt er 7-8 år gammel, mens historie benytter litteratur, der gennemsnitligt er 39-40 år gammel.\nAntallet af referencer pr. tidsskriftsartikel, samt hastigheden hvormed nye publikationer bliver optaget som referencer, influerer på det gennemsnitlige antal forventede citationer pr. publikation, idet publikationer indenfor nogle emneområder hurtigere vil modtage flere citationer end publikationer indenfor andre.\nJIF og databasedækning\nDa der er stor forskel på hvor godt Web of Science dækker enkelte forskningsområder, og da enkelte forskningsområder kan have meget forskellige publiceringspraksis (publikationstyper; samt brug af referencer), er der stor forskel på hvor anvendelig JIF er til at vurdere et tidsskrifts akademiske betydning. Som tommelfingerregel kan man sige, at JIF lettere kan anvendes indenfor de våde end de tørre områder, og at JIF ikke bør sammenlignes på tværs af forskningsområder.\nSom forsker og studerende ved et dansk universitet har du muligvis adgang til Journal Citation Reports og Web of Knowledge via dit uddannelsesbiblioteks licenser. Kontakt dit lokale bibliotek for mere information.\nEugene Garfield (1999). Journal impact factor: A brief review (editorial). In: Canadian Medical Association Journal (CMAJ), Vol. 161, Iss. 8, pp. 979-980. http://www.cmaj.ca/content/161/8/979


Ledige sommerhuse Genner Strand Sommerhus i Genner Strand , Østjylland - HolidayHome4You.dk\nDu er her: Sommerhuse > Østkysten > Sommerhuse Genner Strand\nSommerhuse i Genner Strand , Østjylland\nHer finder du, hurtigt og nemt, ledige sommerhuse i Genner Strand her hos HolidayHome4You. Tag et tur til Genner Strand i Østjylland, i et af vore dejlige sommerhuse og få dig en dejlig ferie i naturen i Østjylland. HolidayHome4You har et stort udvalg af både store og små sommerhuse i Genner Strand og vi har sikkert også et sommerhus som passer til dine behov og ferieønsker. Via vores enkle søgesøgefunktion finder du hurtigt og nemt sommerhuse i Genner Strand som er ledige og kan bookes online.\nSommerhus i Ajstrup Strand\nI Ajstrup ved Hadsund ligger dette hyggelige sommerhus p� k�mpe grund med sk�n natur. I bor dejligt ugenert og har adgang til hele tre terrasser. Huset rummer en en stor stue med alkove og et lille sovev�relse. Her er ogs� et stort sovev�relse med masser af plads. Lav mad sammen i det store k�kken og slap af i spaen der st�r i badev�relset...\n15000 m. til vandet\nSommerhus i L�rkelunden/�er Strand\nSommerhus L�rkelunden/�er Strand\nDette flotte feriehus vil uden tvivl kunne d�kke de fleste ferieg�sters dr�m om det ideelle feriested uanset �rstid. Det er bygget af f�rsteklasses materialer og virkelig smagfuldt m�bleret og godt indrettet med blandt andet en fors�nket stue med br�ndeovn. Huset er veludstyret, hvad ang�r s�vel de tekniske hj�lpemidler i det dejlige k�...\nVelkommen til et herligt ferieophold i dette feriehus. Huset er bygget af de bedste materialer og indrettet efter mange �rs erfaring fra lignende huse. Det er velegnet til s�vel en som to familier, med bl.a. fire gode sovev�relser, alle med gode og komfortable senge, en 20 m2 stor hems og to store badev�relser. Samlingspunktet er uden tvivl det...\nSommerhus i Knebel\nH�jtbeliggende sommerhus med dejlig stort gr�sareal rundt om huset. Huset er m�bleret i skandinavisk stil, som giver lyse rum, og vinduerne hj�lper ogs� med til at give lys i rummene. K�kkenet ligger i �ben forbindelse med stuen, s� her kan I ”kokkerere” samtidig med at der spilles spil i stuen og alle kan hygge sig me...


Sådan bruges tøjgadget til at holde polstrede møbler uplettede\nDer er nogle dele af et hus, der bare føles umulige at rengøre grundigt, og i min bog er polstrede møbler en af dem. Hvem ved endda, hvor meget gunk der kunne have lagt sig i fibrene gennem årene — ew!\nHyggelige tekstildækkede stykker, som sofaer og stole, er nogle af de mest anvendte genstande i hele dit hjem; alligevel, medmindre de glider over, er det ikke som om du bare kan kaste dem i vasken hver uge eller når de bliver snavsede.\nSelvom du er ekstra forsigtig og formår at undgå krummer og snavs fuldstændigt, vil tegn på slid på grund af regelmæssig brug uundgåeligt begynde at dukke op efter et par år.\nOg når du taler om store billetpolstrede genstande (som en sofa!), Hvis du vil have dine penge værd, skal du have dem til at forblive skarpe i meget længere tid end det.\nSelvom vi stadig ikke har opdaget nogen hacks til møbelpleje for magisk at rette alvorlige spild, kan disse to overraskende tøjvaskemaskiner faktisk hjælpe.\nTypisk er dette værktøjs formål at "barbere" de stofpiller, der kan bygge op på alt for slidt tøj. Dens interne roterende knive skærer alle flossende fibre eller piller af og efterlader en mere jævn (og nyere udseende!) Finish.\nJeg kan dog godt lide at bruge det på mine polstrede møbler i stedet. Det barberer stofpiller af højkontakt stofdækkede områder, som sædehynder og sofaarmlæn, og sletter mange års brug på et øjeblik.\nVed let tryk skal du blot græde dit stofskraber over det slidte område et par gange og bevæge sig langsomt, så de blide beskæringsblade kan gøre deres arbejde. Undgå bare at bruge på ekstremt sarte stoffer som silke, og test altid et lille, iøjnefaldende område først for at være sikker.\n2. Deodorant fjerner svamp\nDer er nogle polstringsstoffer, du virkelig ikke bør blive våd, især hvis det er et stof, der ikke passer godt til traditionelle rengøringsprodukter, eller hvis du er bekymret for, at farvestofferne kan blø. Plus, du vil også undgå at gennemvædre batting inde, så den ikke vokser meldug og begynder at lugte.\nHollywood modehemmelighederDeodorant fjerner svamp$6\nSå bortset fra smarte polstringsspecifikke rengøringsmidler - der aldrig synes at fungere så godt for mig alligevel - har du ikke mange muligheder.\nDet er her, en deodorant, der fjerner svamp, kommer ind. Du ved, den slags du bruger på dit tøj til at gnide deodorantstriber eller makeup-udstrygninger på dit tøj.\nGør forsigtigt en deodorant, der fjerner svampen over det snavsede område i små, cirkulære bevægelser for tørre rod. Med et par passeringer vil den forsigtigt polere det tørrede gunk uden at falme dit stof og efterlade et grimt misfarvet sted.\nMens jeg også bruger det på tøjet, har jeg opdaget, at denne praktiske tøjvask-gadget gør vidundere på mine polstrede møbler. Det er meget effektivt til at pudse ud små områder med sammenklædt gunk, som f.eks. Madophold, der er blevet gnedet i stof.\nRengøring med eddike er lettere, end du tror - Sådan gør du det\nJeg prøvede en virtuel Reiki-session - Sådan følte det sig\nAt pakke en blæksprutte til rejser er en spilskifter | Nå + godt\nNew York Citys første dedikerede opsvingstudie


LV-CHP2000indu1 x 22.145,00 DKK\nSøges el kædetalje? Effektive elektriske kædetaljer i mange variationer.\nLaubjerg Vinsch har bredt sortiment af el kædetaljer. Søger du en elektrisk kædetalje? Laubjerg Vinsch har bredt sortiment af el kædetaljer. Udvalget er produceret af de absolut bedste leverandører.\nAlle modeller er lavet i et godt og moderne design i kompakt størrelse. Dette gør, at modellerne er nemme at installere. Modellerne er konstrueret med en speciel gearkonstruktion, hvilket gør produkterne meget støjsvage. Derudover er alle produkter af høj sikkerhed og med pålidelig drift bl.a. med sikring ved strømafbrud, automatisk stop op/ned-funktion og krog der sikrer mod overlast. Modellerne kan leveres enten med eller uden elektrisk/manuel løbekat. Alle modeller leveres med certifikat i henhold til gældende regulativer.\nSe kurv “LV-CHP2000indu” er blevet tilføjet til din kurv.


Rejse Deal: Fly til Miami for 2.214,- kroner - InsideFlyer DK\nAir France og KLM har lige nu gode priser på rejser til Miami. Vi kigger på efteråret og har fundet priser fra 2.214,- kroner for en returbillet.\nDet er i god tid at bestille sine billetter til efteråret, men i denne weekend er der foreksempel dobbelt point på SAS Mastercard. Så det kunne være en grund til at købe flybilletter – også selvom det er med Skyteam.\nVil du spare mest muligt er prisen på 2.214,- kroner for en returbillet. Der skal du så have to stop undervejs, hvilket ikke er det optimale med mindre man jagter flest mulige Flying Blue XP for de billigste penge.\nAlternativt kan du nøjes med et stop i Paris og flyve med Air France til Miami for 2.514,- kroner for en returbillet.\nDu finder selv flere datoer her, hvor du også kan booke din billet.


Billigt sommerhus 10-2007 udlejes i Skiveren\nSommerhus, 10-2007, Skiveren\nEt klassisk dansk og hyggeligt indrettet sommerhus - beliggende på en stor grund i et skønt naturområde. Ikke langt fra huset ligger Skiveren Camping, som er en 4 stjernet campingplads med indkøbsmuligheder, forskellige børne- og voksenaktiviteter samt, restaurant og iskiosk. Sommerhuset egner sig til 4 personer. Ferieboligen er på 53 m² og er bygget i 1979. I 1998 gennemgik ferieboligen en delvis renovering. Det er ikke tilladt at medbringe husdyr. Ferieboligen er udstyret med 1 energibesparende varmepumpe. Frysekapacitet på 30 liter. Der er desuden brændeovn. Ferieboligen er beliggende på en 2280 m² stor naturgrund. Der er 1500\nm til havet. Nærmeste forretning er beliggende i en afstand af 1500 m. Til ferieboligen hører 10 m² åbent terrasseareal. Desuden er der 10 m² overdækket terrasse. Parkering ved ferieboligen. Der er i alt 2 soveværelser. Sovepladserne fordeler sig på: 2 sovepladser i dobbeltseng. 2 sovepladser i enkeltsenge. Køkkenet er udstyret med 1 køleskab. Der er 4 induktionskogeplader, varmluftovn. Der er 1 badeværelse med bruseniche og 1 toilet. I ferieboligen er der 1 TV.1 Chromecast. Radio. Der er mindst 4 danske kanaler. 1-3 norske kanaler. 1-3 tyske kanaler. Der er trådløst internet til rådighed.


Det kulturrige område Amer Fort Road er elsket for sit slot, og kvarteret tilbyder seværdigheder som for eksempel Hawa Mahal og Jal Mahal.\nHvis du er vild med at shoppe, kan du besøge Station Road under dit ophold i Jaipur. Få stillet din shoppetrang ved at tage til Ajmer Road, M.I. Road og Sansar Chandra Road.\nHvis du er vild med at shoppe, kan du besøge M.I. Road under dit ophold i Jaipur. Få stillet din shoppetrang ved at tage til Ajmer Road, Sansar Chandra Road og Station Road.\nHvis du er interesseret i lokale, religiøse steder, kan du kigge forbi Pink City — hjemsted for Hawa Mahal. Jaipur byder på andre seværdigheder, du kan lægge vejen forbi, som f.eks. Bypaladset, Nahargarh Fort (Tigerfortet) og Jal Mahal.\nHvis du har planer om at tage på sightseeing i Pink City, er Bypaladset blot et af monumenterne, du kan opleve. Jaipur byder på mange andre populære seværdigheder, du kan opleve, som f.eks. Hawa Mahal.\nBesøgende er vilde med Jaipur, især grundet områdets sine historiske seværdigheder og sine haver. Snyd ikke dig selv for at tage på en tur med masser af sightseeing under dit ophold i området. Du kan lære mere om historien i Jaipur ved at besøge topseværdigheder som Hawa Mahal og Nahargarh Fort (Tigerfortet). Bypaladset og Jal Mahal er to andre populære seværdigheder, som du kan besøge.


Når Mit selvværd har en Stor Betydning? | mettesforandring Når Mit selvværd har en Stor Betydning? – mettesforandring\nDet gør Ondt og jeg er Flov\nHalløj På Bloggen :) Så blev det Tirsdag igen og nu skal der åbnes endnu mere op. Som jeg li\nNår Mit selvværd har en Stor Betydning?\nSå blev det sørme Onsdag igen og i morgen er det Veje dag.\nI går skrev jeg her på Bloggen om noget som er MEGET grænseoverskridende for mig og det er stadig et MEGET ømt emne for mig.\nDen var IKKE med et smil på læben da jeg skrev dette nej det var med en KÆMPE klump i halsen fordi det påvirker mig en del.\nMen hvor er det virkelig VILDT at jeg har fået så Meget respons for det indlæg både fra folk som jeg kender og Ikke kender.\nJeg er Meget Åben og Ærlig og det har jeg det rigtig godt med for så kommer det ud selvom det gør ondt nogle gange når jeg sidder og skriver det.\nFor mig hjælper det at få det ud på skrift eller jeg siger det højt for jo mere jeg går og gemmer på det jo mere ked af det bliver jeg.\nDet har givet mig nogle slag i hovedet når jeg har været åben og ærlig og i starten var det ikke sjovt fordi jeg blev ked af det MEN jeg kan mærke at jeg er blevet mere Stærk og bedre til at lade det gå videre.\nMed hensyn til det her med min krop og at jeg ikke er glad for den som den ser ud lige nu har jeg som sagt valgt at prøve at få den strammet op ved egen hjælp da jeg for det første ikke er så meget til de fitness centre og noget andet er også økonomien.\nNu har jeg klaret det her vægttab helt Alene og jeg har lært Utrolig Meget omkring mig selv og ja det ville være endnu en KÆMPE sejr hvis jeg kunne få strammet op ved at lave mine egne øvelser.\nJeg har det faktisk Rigtig godt med at kunne gøre det her alene men også at prøve mig frem.\nDen livsstil jeg har fået mig nu er jo en som jeg skal kunne leve med i MANGE år.\nJeg er som sagt en person som gerne ville kunne vise mig selv at jeg godt kan det her og at jeg skal stole noget mere på mig selv.\nIgen så har jeg ikke været god til at tro på mig selv før i tiden og nu hvor selvtilliden den bare er i TOP Så skal jeg ENDELIG blive ved med at holde den.\nJEG KAN SELV, JEG VIL DET SELV OG JEG GØR DET\nDet var det fra Mig i dag nu vil jeg tage en gå tur til IKEA trods at det virkelig står ned i stænger.\nI morgen kalder vægten og det er spændende hvad den siger??\nHalløj På Bloggen :) Så blev det Tirsdag igen og nu skal der åbnes endnu mere op. Som jeg lige skrev ja så skal der åbnes endnu …


Samsø deltager med 3 generationer på Cop21 i Paris - Energiakademiet.dk - Energiakademiet.dk\nBy Malene Lundén in Nyheder · 4. november 2015 · No comments\n#WeAreClimateGeneration er en folkelig forankret udstilling, der op til klimaforhandlingerne i Paris, Cop21, skal vise hvordan europæere på tværs af generationer tager ansvar. Forhandlingerne i Paris omhandler mål, der for de fleste kan virke fjerne og fremmedgørende: 2030, 2040 eller 2050. Hvorfor handle nu, hvis klimaforandringer ligger derude i fremtiden? Udstillingen skal gøre fremtiden nærværende ved at vise 30 år svarer til én generation. Og vil vi ikke alle handle, hvis det gælder vores børn eller bedsteforældre? Udstillingen kommer til at bestå af en lang række portrætter taget på tværs af Europa og udstilles op til Cop21 samt på en digitalplatform, hvor folk selv kan dele deres billeder. Desuden udgives en bog med et udvalg af de bedste billeder. Vi er generationen, som kan sætte en stopper for et klima, som løber amok. #WeAreClimateGeneration. Udstillingen er iværksat af det europæiske bæredygtighedsnetværket, DNS, samt en række kendte og klimabevidste europæiske fotografer.\nOpload dit billede\nSøren Hermansen her sammen med hans søn Mads Hermansen som har arbejdet på Samsø Energiakademi igennem to sæsoner som guide og formidler af Samsø som fosil uafhængig Ø og barnebarnet Albert som elsker Samsø ” Han siger jeg er også lidt Samsing IK ? “Hermed linket til selv at komme med i bølgen af generationer der vil natur – miljø og klima det bedste.\n« The second learning lab took place at Samsoe DK this week.\nDanskere i landdistrikter er Europas mest tilfredse »


Det er på tide at genopdage den borgerlige sjæl\nDet burde aldrig have været borgerlig politik at skele til, hvor folk kommer fra, eller hvilken religion, de praktiserer. Det burde være borgerligt at anerkende mennesket i enhver.\nJohannes Vermeers malerier fra de stille stuer, hvor dagslyset falder blidt ind fra siden, er billeder af borgerlighedens sjæl, skriver Jens Christian Grøndahl. Den hollandske kunstmaler levede 1632-75. Billedet »The Milkmaid« malede han i 1657-58. Fold sammen\nSøndag d. 07. juli 2019, kl. 17.00\nBorgerlig, hvad vil det sige? Enhver af os er borger, og i demokratiet er borgerne ligeberettigede. Det udelukker ikke klasseforskelle, men det betyder, at medfødte privilegier må vige for flid, evner og vilje. Det indebærer også, at alle, uanset hvor flittige, dygtige og ihærdige de er, har krav på den samme respekt. Det enkelte menneskes værdighed er i det borgerlige demokrati udgangspunkt og målestok for al politik.\nDen sociale baggrund og de materielle vilkår spiller ind på vores udfoldelsesmuligheder, men ud fra en borgerlig betragtning defineres individet ikke af sine forudsætninger. Friheden har højeste prioritet for det borgerlige jeg. Friheden til selv at forme sit liv. Men alle er ikke lige stærke og talentfulde. Frihed uden fællesskab er for de stærke ensbetydende med retten til at trykke sig selv af. For de svage er det et frit fald ned i utrygheden.\nFællesskabet forpligter til hensyn og solidaritet, men det gør friheden også. Din frihed trækker grænsen for min. Uden respekten for den andens værdighed bliver friheden gold og ensom.\nDynamikken mellem frihed og fællesskab er vital for demokratiet. Politik handler om at afveje frem og tilbage. Derfor er det stadig meningsfuldt at skelne mellem højre og venstre. Man må kende sit udgangspunkt og anerkende modstanderens.\nDe meget liberale opfatter friheden som en modsætning til fællesskabets snærende bånd. Betragter man nutidens borgerlige, er der imidlertid en anden, mere paradoksal modsigelse, der springer i øjnene.\nIngen er så besatte af det gode livs rammer. Som om vi alligevel er ét med vores vilkår. Man passer sit luksusforbrug og disciplinerer sin krop. Den administrerende direktør gør sig til af, at han deltager i Iron Man, det er nærmest obligatorisk. Det forlyder ikke, om han også læser bøger. Fortrolighed med Thomas Mann er langt fra at være et succesparameter, men sådan har det ikke altid været. Tværtimod er tanken om sjælens frihed og dannelse lige så gammel som demokratiet.\nHvorfor tabte de borgerlige folketingsvalget 2019? Og hvordan kan de genopbygge et borgerligt projekt, som danskerne vil tro på? Vi diskuterer borgerlighedens fremtid i en serie af kronikker og interviews.\nInterview med Konservatives Rasmus Jarlov, Liberal Alliances nye leder, Alex Vanopslagh, Dansk Folkepartis Morten Messerschmidt og Nye Borgerliges leder, Pernille Vermund, samt kronikker af Eva og Rune Selsing, Jens Christian Grøndahl, John Wagner, Edith Thingstrup, Mia Amalie Holstein, Ulla Tofte, Michael Jannerup og Esben Schjørring og André Rogaczewski.\nDa Athens bystyre i 399 før Kristi fødsel dømte Sokrates til døden, var det et tidligt eksempel på modsætningen mellem kollektiv følgagtighed og åndelig stræben. Filosoffen havde villet lære sine medborgere at tænke selv. Indse, at det sande, det gode og det skønne er evige værdier hævet over det materielle livs flygtige blændværk. Det var for stærkt. Han fordærvede ungdommen, hed det, men før han tømte bægeret med skarntydesaft, holdt han en tale, der har været eksamenspensum i 2.000 år.\nDet er en historie om eneren over for gruppen, men også om idealer og selvopofrelse over for forfængelighed og dovenskab. Ifølge Sokrates var det, vi kalder virkeligheden, for blændværk at regne sammenlignet med de evige ideer. Lige siden har demokratiet udviklet sig i dynamikken mellem åndsliv og pragmatisme.\nSamtidig med, at bankvæsenet vandt frem i renæssancens italienske bystater, opfandt Dante den europæiske litteratur ved at digte på sit modersmål. Det borgerlige samfund og den verdslige kunst fulgtes ad. Kunstnerne var ikke længere henvist til at formidle religionens dogmer eller hylde den feudale magt. Kulturen flyttede sit fokus fra fællesskabets ydre verden af nødvendighed og tvang til det enkelte menneskes indre verden af følsomhed og fantasi.\nI 1600-tallets Holland fandt de rige købmænd status i at samle på billeder af bønder, der står på skøjter, eller en pige, der læser et brev. I de følgende århundreder udvikledes et sensitivt sprog for det nære liv. Værdigheden i det almindelige, fjernt fra historiens valplads eller magtens pomp og pragt. Vermeers malerier fra de stille stuer, hvor dagslyset falder blidt ind fra siden, er billeder af borgerlighedens sjæl.\nJohannes Vermeers maleri »The Milkmaid«, som det tager sig ud, når det ikke er beskåret, hvad redaktionen beklager, vi har været nødt til i toppen. Fold sammen\nFoto: CHRISTIAN HARTMANN/REUTERS/RITZAU SCANPIX.\nDe katolske biskopper havde sjældent set andet i kunsten end en propagandamaskine, og i Reformationens kirker var æstetikken en uvelkommen afledning. Adelen har under alle omstændigheder altid foretrukket at gå på jagt. Det blev borgerskabet, der kom til at hylde kunsten for dens egen skyld og give den en ny plads i samfundets midte. I det 19. århundredes humanistiske borgerlighed var formuepleje kun den nødvendige forudsætning. Aldrig et mål i sig selv.\nHer i landet er navne som Hirschsprung og Jacobsen emblematiske for et dannet kulturborgerskab, der har været på retur lige siden. Fortrængt af en økonomisk overklasse, der kulturelt er sunket ned på det proletarniveau, som Julius Bomholts oplyste socialdemokrater i sin tid hævede sig over.\nDet værste er, at også socialdemokraterne har sluppet tanken om kunsten som fællesmenneskeligt anliggende til fordel for den sterile modstilling af elite og folkelighed. Inden for idræt er det stadig tilladt at være elitær, hvorimod det bliver taget som en fornærmelse, hvis kunsten ikke er umiddelbart tilgængelig og fordøjelig for alle.\nSmagsdommeri, hedder det, hvis man, efter at have brugt et liv på at dygtiggøre sig, ikke lægger sig fladt ned for den forudsætningsløse masses utålmodige krav om at få bekræftet – ikke udfordret – sine forventninger.\nMarkedskræfterne har fået samme status, som det guddommelige forsyn havde i den førmoderne æra, og de sociale medier skubber på. Det handler ikke længere som hos Sokrates om at udvikle sjælen og tænke selv. Værdigheden bliver en akavet overlevering, når selvværdet afhænger af likes og klik.\nSpørgsmålet er så, om vi kunstnere bærer en del af ansvaret for kunstens marginalisering. Hvis vi ikke selv tror på det gode, det sande og det skønne, hvorfor skulle andre så gøre det? Hvis Kunstakademiets professorer kun af navn udgør en elite, men ingen af dem kan tegne, hvorfor så ikke bare lukke og slukke?\nI det 20. århundrede blev den borgerlige humanisme gjort til skamme af verdenskrigenes barbari. Efter skyttegravenes giftgas var det gode, det sande og det skønne bare tomme ord. Filosoffen Nietzsche havde allerede konstateret Guds død. Frigjort fra kristendommens åg kunne mennesket nu hengive sig til den animalske livslyst. Der var ingen mening, alt var et spørgsmål om fortolkning.\nDen franske forfatter Albert Camus tog Nietzsche til sig, men i hans version blev meningsløsheden et ensomt, tragisk vilkår. Så kom den tyske besættelse, og han gik ind i modstandsbevægelsen. Krigen tvang ham til at blive politisk. Han genopdagede fællesskabet. Hvad frihed og retfærdighed betyder.\nI dag smiler de intellektuelle ironisk ad Camus’ patos, men måske skulle vi tage at læse ham igen. Når isbjergene smelter, og det halve Afrika vandrer mod nord, når antisemitismen vender tilbage, og den demografiske forandring gøres til et valg mellem islamofobi og multikulturalisme, er der brug for et borgerligt åndsliv. En tro på, at værdigheden er universel.\nJa, det handler stadig om værdighed, men det handler også om den kultur, der gennem Europas historie var værdighedens udtryk. Uden dannelsen som fælles sprog for demokratiets ånd bliver vi stumme. Når vækst er alt, okkuperes det kulturelle tomrum af identitetspolitikkens småtskårne og hadefulde tale.\nDet burde aldrig have været borgerlig politik at skele til, hvor folk kommer fra, eller hvilken religion de praktiserer. Det burde være borgerligt at anerkende mennesket i enhver. Betone friheden til at vælge sit liv, skabe sin egen identitet. Stille de samme krav til os selv, som vi stiller til den fremmede.\nDanskerne valgte fællesskabet ved folketingsvalget 2019. Umiddelbart blev resultatet en skuffelse for det blå Danmark, men valgets udfald maner også til besindelse. Det er på tide at genopdage den borgerlige sjæl.\nEdith Thingstrup: Det er sørgeligt, men sandt: Ofte er de borgerlige bedre i opposition, end de er i regering\nJarl Cordua: Her begynder rejsen mod et samlet borgerligt alternativ\nMia Amalie Holstein: Her er hvad en sønderbombet højrefløj kan lære af Adam Smith\nDennis Nørmark: De borgerlige har været levende lommeregnere uden dyder eller moral\nKirkekunstner blev inspireret af Inger Støjberg: Nu går biskop ind i sagen\nVild konspirationsteori er vokset med alarmerende\nhast – men ifølge ekspert skal vi passe på med at\ngive støtterne »sølvpapirshatte på«\nVild konspirationsteori er vokset med\nalarmerende hast – men ifølge ekspert skal vi passe\npå med at give støtterne »sølvpapirshatte på«\nuheldigt signal til landets\n»Det er simpelthen at snyde Danmark og\ngrine os lige op i ansigtet«\nEnhedslisten kræver redegørelse før ny\ngenåbning: »Det vil være en risiko at løbe«\nredegørelse før ny genåbning:\n»Det vil være en risiko at løbe«\nNoget ved den hjælpsomme mand gjorde betjenten\nskeptisk. Og fornemmelsen viste sig at holde stik:\n»Det skreg til himlen, at han ikke var læge«


Pas på ”smart” legetøj | Gadgets og ure | Leifshows Pas på ”smart” legetøj – Leifshows\n8 af 10 netbrugere besøger sociale medier\nInden årets udgang vil 2,46 milliarder mennesker – eller 1/3 af af klodens folk – besøge et socialt\nI takt med udbredelsen af ”tingenes internet” ser vi også mere og mere legetøj, der har en trådløs forbindelse til internet. Det er ikke kun spillekonsoller og videospil, men i stigende grad også dukker, bamser og andre former for gadges til børn – med indbyggede processorer, mikrofoner og kameraer.\nDisse nye indgange til internet er mindst lige så følsomme for hacker angreb og aflytning som de voksnes pc’er, tv og smartphones.\nDet får nu det amerikanske forbunds-politi FBI til at udsende en advarsel til alle forældre med børn, der har eller skulle have haft et af de nye online legetøj.\nHer er FBI’s advarsel, der blev udsendt i går. I kan læse den fulde ordlyd via dette link: https://www.ic3.gov/media/2017/170717.aspx\nDet sker ret utraditionelt i, hvad FBI kalder et ”public service announcement.” Et officielt udseende papir, der indeholder både advarsler og gode råd.\nI papiret viser FBI sig specielt bekymret for den mængde af privat og personlig information, som helt ubevidst kan blive lækket, når man bruger de nye ”smarte” typer legetøj:\n”Legetøj med mikrofoner kan ikke kun optage og lagre samtaler med barnet. Mikrofonerne opfanger alt, hvad der foregår og bliver sagt i samme lokale. Informationer om f.eks. barnets navn, børnehave, skole, familie, aktiviteter og, hvad det kan lide og ikke lide, kan nemt blive afsløret i dialogen mellem barn og computer i legetøjet. Når systemet så nemt kan kombinere disse informationer med legetøjets evne til at kommunikere på internet og med andre computere, giver det anledning til bekymring for barnets og dets families fysiske sikkerhed og privatlivets fred.”\nI-Que er et eksempel på de de typer smart legetøj, der indeholder både mikrofon og kamera.\nHvis man oversætter den lidt snørklede udtryksform, som FBI’s jurister bruger, siger det amerikanske forbundspoliti på godt dansk:\nPas på med at købe smart legetøj til jeres børn. Det kan komme til at skade jer, fordi det arbejder med kameraer og med GPS, så det ved præcist, hvor I er – og hvem der er.\nFBI’s advarsel omfatter ikke kun legetøj, der er direkte forbundet trådløst til internet via hjemmets eller en offentlige Wi-Fi router. Den gælder også smart legetøj, der kommunikerer via Bluetooth med en app på en smartphone. Det være sig iPhone eller Android.\nI sit ”public service announcement” anbefaler FBI, at forældrene grundigt studerer legetøjets sikkerheds-features, før de køber eller udleverer det til et barn. Bruger legetøjets software f.eks. kryptering, når det sender data til fabrikantens database i ”skyen”? Udsender fabrikanten jævnlige sikkerheds opdateringer? Og bruger legetøjet autentificering, når det kommunikerer med en smartphone, tablet eller pc via Bluetooth?\nReu utraditionelt går FBI nu ud og advarer mod faren for aflytning,og hacking via moderne smart legetøj. For et halvt år siden ville forbruger organisationer i bl.a. USA og Tyskland have legetøjet forbudt.\nFBI råder også til, at man tjekker fabrikanten af det smarte legetøj. Hvordan lagres og anvendes informationerne f.eks. i databaser og bruger communities som private sociale netværk osv? Hvem har adgang til disse data, og hvad sker der, hvis en af disse databaser bliver offer for et cyber-angreb?\nEndelig foreslår FBI, at man slukker de intelligente bamser, dukker osv, når de ikke i brug. Et gælder især legetøj med indbyggede mikrofoner og kameraer. Desuden skal forældre sørge for, at der bruges stærke passwords, når online konti sættes op til legetøjet.\nDet lyder fuldstændigt, som om en tekniker indrettede et nyt lokalnet eller ryddede op i en smartphone brugers apps. Helt korrekt. De nye typer legetøj kan sammenlignes fuldstændig med at sætte en ny pc i netværket.\nOg til sidst: Godt nok er det FBI, der udsender advarslen til amerikanske forældre med børn. Men disse nye typer smart legetøj findes skam også på det danske marked. Så også forældre herhjemme bør være på vagt….\nInden årets udgang vil 2,46 milliarder mennesker – eller 1/3 af af klodens folk – besøge et socialt medie mindst én gang om måneden. Det …


Optakt Santander Cup 1/8-finaler, Skanderborg Håndbold – NFH\nWebredaktør, udgivet d. 21. august, 2018\nOptakt Santander Cup 1/8-finaler, Skanderborg Håndbold – NFH, onsdag 22/8 kl. 17.30 på Fælleden.\nHvilket startskud til en ny sæson i Skanderborg Håndbold med et dobbelt 1/8-finalearrangement, hvor vi i damekampen skal byde velkommen til dagens modstandere fra Nykøbing Falster Håndbold.\nI sidste sæson var gæsterne marginaler fra at spille sig i semifinalerne og gjorde desuden en rigtig flot figur i Champions League. Der venter derfor en modstander fra øverste hylde, og selvom vi godt ved, der kan være et stykke til overraskelsen, så glæder vi os til at blive testet af mod et topligahold og et tempofyldt spil!\nNykøbings omdrejningspunk er uden tvivl Kristina ”Mulle” Kristiansen, som altid er sprudlende, men jeg glæder mig personligt meget til at se de to meget spændende profiler, de har hentet til deres højre back. Den ene er den lynhurtige Yui Subami, som tog alle med storm til den seneste slutrunde med Japan, og så har de ligeledes hentet det unge hollandske stortalent Dinoe Housheer. Dinoe spillede et utroligt flot U20-mesterskab og viste en bred palet af kompetencer, og jeg vil mene, hun på sigt har potentiale til at kunne blive rigtig god og bliver spændende at følge.\nVi kommer lige fra en rigtig god træningslejr hos Sønderjyske, og denne kamp bliver en vigtig indikator på, hvor langt vi er i ligaforberedelsen. Vi bliver hårdt testet i den her periode, og vi skal bruge denne kamp og den kommende træningsturnering i Tyskland til både at tilvænne os et højt spilletempo, høste vigtig erfaring i forhold til, hvor vi skal sætte ind til træning, og hvordan vi reagerer i stor modgang.\nVi har glædet os længe og er spændte på at se, hvor mange parametre vi kan udfordre Nykøbing på – måske er det nok til en lille overraskelse?\nVi ønsker dommere, Nykøbing Falster Håndbold og tilskuere en rigtigt god kamp!\nv/cheftræner Kristian Danielsen