Markedsføring i multimediesamfundet - 2 - Iben Sønderup Consult\nIben Sønderup Consult > Iben Sønderup Blog > BlogDK > Markedsføring i multimediesamfundet – 2\nSkal potentielle kunder huske dig?\nFørst skal du være klar over, at det tager et pænt stykke tid at løbe en ny forretning i gang. Eller at omlægge markedsføringen for din eksisterende virksomhed. Du skal have tålmodighed. Og så skal du lægge en strategi for din markedsføring.\nStrategien er afhængig af dit budget og de varer eller ydelser, du sælger. Vi antager, at du sælger varer eller ydelser som direkte salg (ikke B2B). Din strategi kan være simpel eller kompleks, og den kan bestå af forskellige kampagner.\nDu kan vælge mellem ”guld”, ”sølv” og ”bronze”.\nGuldkampagnen indeholder alle de muligheder, der findes – og som du selv kan finde på – for markedsføring på dit felt. Det er den, du kan benytte, hvis du står for ledelsen af et større budget.\nHer taler vi om annoncer i aviser, tv og radio, videoer til facebook og youtube, presseomtale i alle medier, en superoptimeret hjemmeside med link til din facebookside, minikampagner med serier af nyhedsbreve, blogs og facebookopdateringer.\nHer udnyttes det fulde markedsføringspotentiale. Men som du nok kan fornemme, så kræver det en masse planlægning. Som du ikke har tid til og måske heller ikke råd til. Derfor er det måske mere overskueligt med en variant af sølvkampagnen.\nHer skal du vælge til og fra. Jeg giver et par eksempler.\nCase 1: Et arrangement\nDu skal holde et arrangement, som skal give noget synlighed for din forretning. Du planlægger en kampagne op til arrangementet. Du bestiller en avisannonce til 1-3 aviser, en radioreklame i ugen op til begivenheden og en pressemeddelelse, som udsendes til alle de lokale medier. Du sætter et stort skilt eller banner op ved din forretning og får trykt en folder til postkasserne i lokalområdet og laver nogle opslag på din facebookside.\nHer er fravalgt tv-reklamer (de er for dyre), youtubevideo, nyhedsbreve og blogs (de kræver for meget tid).\nMen du når ud til dine kunder gennem flere kanaler – og taler til dine kunder både med hjernen (artikler) og hjertet (historien om dig og din forretning), høresansen (radioen), synssansen (annoncen og skiltet + fotos på Facebook) og følesansen (den håndgribelige folder i postkassen). Med andre ord, så rammer du dine kunder på mange forskellige måder, fordi de forskellige dele af kampagnen understøtter hinanden.\nCase 2: Årstidsbestemt reklamefremstød\nDu vil lave et fremstød for din forretning, fx i anledning af foråret, sommeren, Halloween, vinteren, jul, januar, fastelavn, Valentines Day eller påske. Det skal være en treugers-kampagne.\nDu sætter et stort skilt eller banner op ved din forretning, bestiller en avisannonce og en pressemeddelelse, som udsendes til alle de lokale medier. Du lægger en konkurrence ud på din hjemmeside og linker til den fra din facebookside, og du opslår også dine tilbud i lokale køb- og salg-grupper på Facebook. Du opretter en annonce på Facebook, som kører alle tre uger.\nHer er fravalgt tv- og radioreklamer (de koster for meget), youtubevideo, nyhedsbreve og blogs (de kræver for meget tid). Du har heller ikke lavet en folder (for dyrt og for meget tid). Du har også kun én avisannonce i. Til gengæld bruger du lidt penge på en facebookannonce.\nHer når du frem til dine kunder gennem en smart kobling mellem dine digitale platforme: Din hjemmeside og din facebookside og de forskellige grupper, du er medlem af på Facebook samt de lokale netaviser. Og du kan koble det digitale sammen med det fysiske ved at lægge fotos ud af din forretning, dine varer eller dit banner. Samtidig bliver din markedsføring målrettet til lige præcis din målgruppe gennem designet af din facebookannonce. Til de kunder, der ikke er på Facebook, når du frem via avisannoncen og pressemeddelelsen, som bringes i lokale aviser som en artikel sammen med et foto af dig og din forretning.\nDu har egentlig hverken penge eller tid til markedsføring. Men noget må der gøres, så dine kunder ikke glemmer, at du findes. Det er bedst, hvis du kan finde på en sjov idé eller historie, eller hvis der sker noget på denne årstid, som kan gøre din forretning aktuel.\nDu kontakter en journalist og giver et interview, som handler om din forretning, og som er aktuelt af en eller anden grund. Når interviewet er blevet bragt i avisen, lægger du et link ud til det fra din facebookside og din hjemmeside. Du laver en konkurrence på din hjemmeside, som du linker til fra din facebookside. Du lægger nogle fotos fra din forretning ud på Facebook, kontakter dine venner via messenger eller mail og får dem til at dele dine fotos og din konkurrence.\nSom du kan se, kan du føre kampagne på mange forskellige niveauer. Det vigtige er bare, at du husker at koble de forskellige kampagner sammen i en overordnet strategi. Beslut hvilken tid på året, du vil lave guld- eller sølvkampagne, og hvornår din markedsføring ”bare” skal køre på bronzeniveau.\nSidder du nu tilbage med nogle ubesvarede spørgsmål? Eller skal du bruge et godt råd om en bestemt ting? Du er altid velkommen til at ringe. Det første kvarters rådgivning er gratis.\nRing til mig på tlf.nr. 3048 6763 – Det første kvarters samtale er gratis.\nLøs dette regnestykke 5 + 1 *


Den store "Det pisser mig af"-tråd volume 17 - Page 23\n10.03.11, 12:56 #331\nI forbindelse med ovenstående pisser det mig af, at når man fornyer sin P-licens, så overlapper den ikke den gamle.\nNu, når man betaler for parkering døgnet rundt, betyder det, at jeg ret beset bør sidde klar i min lejlighed ved midnat, natten mellem at min gamle licens udløber, og den ny licens træder i kraft således, at jeg kan udskifte den på slaget 00.00 for ikke at få en P-afgift af 1l2 emsig parkeringsvagt.\nAt Københavns Kommune er så fucking gnieragtige, at de ikke kan lade licenserne overlappe med en enkelt dag, pisser mig virkelig af, specielt med de ny priser hvor licensen er steget fra 195,- pr. år til 690,- pr. år.\nKunne du ikke bare sætte den ny licens i vinduet sammen med den gamle på nævnte skilledag?\nCe De, Kasper!, ougar\n10.03.11, 16:08 #332\nDet pisser mig af, at vi i disse tider skal bombarderes med Liverpool-kampe, fordi der er et spinkelt håb om at se Poulsen på banen. Jeg kan meget godt lide fodbold, og Europa League er en gylden mulighed for at se gode hold, der ikke nødvendigvis er toppen af toppen, prøve sig mod andre gode hold på tværs af landegrænser. Men nøj hvor er jeg træt af at se på Liverpool...\nNu skal jeg ikke gøre mig til kejser over, hvilke kampe der er mere spændende end de andre, men ryst nu posen lidt ffs! Vi får smidt Liverpool-kampe i nakken sådan ca. 1 gang om ugen i forvejen, og det er sjældent deres spil gør dem fortjent til så meget TV-tid. Jeg havde egentlig regnet med at se Leverkusen - Villareal, men denne bliver ikke vist, da der jo naturligvis skal være plads til hele Danmarks Liverpool.\nAndreas1901, Ce De, Lundberg_aus_Lolland, rmjdk, UnaX\n10.03.11, 16:12 #333\n›Det pisser mig af, at vi i disse tider skal bombarderes med\n›Liverpool-kampe, fordi der er et spinkelt håb om at se Poulsen på\n›banen. Jeg kan meget godt lide fodbold, og Europa League er en\n›gylden mulighed for at se gode hold, der ikke nødvendigvis er\n›toppen af toppen, prøve sig mod andre gode hold på tværs af\n›landegrænser. Men nøj hvor er jeg træt af at se på Liverpool...\n›Nu skal jeg ikke gøre mig til kejser over, hvilke kampe der er\n›mere spændende end de andre, men ryst nu posen lidt ffs! Vi får\n›smidt Liverpool-kampe i nakken sådan ca. 1 gang om ugen i\n›forvejen, og det er sjældent deres spil gør dem fortjent til så\n›meget TV-tid. Jeg havde egentlig regnet med at se Leverkusen -\n›Villareal, men denne bliver ikke vist, da der jo naturligvis skal\n›være plads til hele Danmarks Liverpool.\nJeg tror dette skyldes, at der alt andet lige, er flest Liverpool fans kontra de andre EL hold og dermed flere seere. :-)\nBoulevardigan, fckgo, Kasper!\n10.03.11, 16:47 #334\nDet pisser mig af, at vi fortsat benytter 17'eren, når der er en 18'er. Så går der altså TOTALT ged i det hele.\n10.03.11, 20:41 #335\nDet pisser mig af, at jeg ofte kommer til at gøre tjenester for folk, som er fuldstændige ligeglade med mig. Hvornår lærer jeg også at være ligeglad med dem, og pisse på de konsekvenser der end måtte være?\nSidst redigeret af 01-gjk : 10.03.11 kl. 21:07


Forsorgshjem og herberger i Danmark Undersøgelse blandt ledere ved forsorgshjem og herberger - PDF\nDownload "Forsorgshjem og herberger i Danmark Undersøgelse blandt ledere ved forsorgshjem og herberger"\n1 Forsorgshjem og herberger i Danmark Undersøgelse blandt ledere ved forsorgshjem og herberger August 2017\n2 RAPPORT Forsorgshjem og herberger i Danmark Undersøgelse blandt ledere ved forsorgshjem og herberger Udgivet af Socialpædagogerne, August 2017 ISBN: Kontakt: Oliver Asbjørn Fick Dok.nr Sagsnr SLCFA-09689\n3 Indhold Indhold... 3 Resumé Rammer, medarbejdere og ressourcer Målgruppens profil Forløbet efter endt ophold Udfordringer opsummering af kommentarer... 16\n4 Side 4 af 16 Resumé Formål Formålet med undersøgelsen er at belyse udviklingen inden for forsorgshjemmenes/herbergernes ressourcer, profil af målgrupper, indsatser og tilbud tilgængelige for brugerne under og efter endt ophold, samt forsorgshjemmenes samarbejde med andre indsatser. Respondenter og svarprocent. Spørgeskema er sendt til ledere og forstandere på landets 74 forsorgshjem og herberger (servicelovens 110). 55 svarede, hvilket giver en svarprocent på 73 %. Hovedresultater Rammer, medarbejdere og ressourcer - Forsorgshjemmenes og herbergernes rammer er overordnet set relativt uændret. Det gælder for antallet af medarbejdere, antal pladser og økonomiske ressourcer pr. beboer. - Knap halvdelen (45 %) oplever at modtage flere beboere. - Lidt over halvdelen (53 %) må afvise en eller flere gange om ugen pga. pladsmangel. Målgruppen - Belastningsgraden hos beboerne er øget de seneste to år. 60 % modtager flere beboere med psykiske lidelser, hvor mange er udskrevet direkte fra behandlingspsykiatrien. En del oplever ligeledes flere med misbrug eller dobbeltdiagnoser. - Lidt over halvdelen (55 %) oplever, at de modtager flere unge. - Selvom over halvdelen (53 %) er enige i, at der bør være særskilte ungeindsatser, er det kun en fjerdedel af forsorgshjemene, der tilbyder det. - Ca. halvdelen (47 %) tilbyder kommunalt visiterede indsatser til de unge efter endt ophold. Forløbet efter endt ophold - De fleste (73 %) af de adspurgte tilbyder ikke udslusningsboliger, og knap halvdelen (44 %) tilbyder aldrig varige boligløsninger. Mange uddyber, at der enten for få boliger; at de er for dyre; eller at der mangler boliger tilpasset og egnet til den specifikke beboers behov. Samarbejder - Alle landets forsorgshjem samarbejder med øvrige indsatser, såsom misbrugsbehandling, psykiatrien, beskæftigelses- og jobcentre. Samarbejdet vurderes generelt som positivt.\n5 Side 5 af Rammer, medarbejdere og ressourcer Størstedelen (73 %) af forsorgshjemmene og herberger i undersøgelsen har oplevet et uændret antal pladser over de seneste 2 år. En femtedel oplever en stigning (figur 1). Blandt sidstnævnte gruppe fremhæves et større pres/behov som årsag. 7 % oplever en reduktion i antallet af pladser, bl.a. pga. besparelser og ombygning. Figur 1: Ændringen i antallet af pladser sammenlignet med antallet af pladser for to år siden Næsten halvdelen (45 %) svarer, at tilgangen til deres forsorgshjem er vokset de seneste to år (figur 2). Kun 4 % har oplevet en tilbagegang i antallet af brugere. 49 % har ikke oplevet nogen ændring. Figur 2: Tilgangen af borgere til forsorgshjemmet i dag sammenlignet med for to år siden Lidt over halvdelen af forstanderne/lederne (53 %) svarer, at antallet af medarbejdere er uændret sammenlignet med for to år siden (figur 3). Blandt de 16 % der svarer, at antallet er faldet, fremhæver alle økonomiske forhold, såsom interne besparelser og nedskæringer fra kommunens side. Blandt de 31 % der svarer, at antallet er steget, fremhæver størstedelen, at det skyldes flere pladser.\n6 Side 6 af 16 Figur 3: Antallet af medarbejdere sammenlignet med for to år siden Over halvdelen af forsorgshjemmene og herbergerne (53 %) finder det nødvendigt at afvise eller henvise borgere til andre tilbud én eller flere gange om ugen pga. pladsmangel (figur 4). Ligeledes ses det, at næsten en tredjedel oplever det én eller flere gange om måneden. For 5 % gælder det én eller flere gange i kvartalet, mens det for 11 % gælder sjældnere end én gang i kvartalet eller aldrig. Figur 4: Frekvensen for hvor ofte forsorgshjemmene/herbergerne føler sig nødsaget til at afvise eller henvise borgere til andre tilbud på grund af pladsmangel 44 % af forsorgshjemmene vurderer, at de afviser flere sammenlignet med for to år siden (figur 5). En lige så stor andel svarer, at de oplever en uændret antal afviste. Kun 4 % oplever, at de afviser færre i dag. Sammenholder man figur 1-5 ses der en tendens til, at det stigende antal hjemløse, der opsøger forsorgshjemmene og herbergerne ikke følges af en tilsvarende stigning i antal pladser og medarbejdere. Konsekvensen er, at mange af forsorgshjemmene og herbergerne i undersøgelsen hyppigt er nødsaget til at afvise eller henvise hjemløse til andre tilbud.\n7 Side 7 af 16 Figur 5: Vurdering af antallet af afviste borgere sammenlignet med for to år siden Næsten halvdelen af opholdene (45 %) er mellem et halvt til et helt år i varighed (figur 6). 4 % svarer, at det varer over et år. Det gennemsnitlige ophold for de resterende 49 % er 15 uger. Figur 6: Gennemsnitlig længde af ophold hos forsorgshjem og herberger Stort set alle ledere/forstandere vurderer, at deres medarbejdere har de rette kompetencer til at imødekomme målgruppens behov: 33 % svarer, at det i meget høj grad er tilfældet, og 62 % svarer i høj grad er tilfældet (figur 7). De restende 5 % svarer, at medarbejderne i nogen grad har de rette kompetencer. Figur 7: Vurdering af medarbejdernes kompetencer ift. at imødekomme målgruppens behov I forlængelse af figur 7 svarer 40 % af forstanderne/lederne i undersøgelsen, at andelen af medarbejdere med en faglig relevant uddannelse er blevet større sammenlignet med for to år siden, mens kun 4 % svarer, at fagligheden er faldet (figur 8). På 56 % af forsorgshjemmene vurderes andelen som værende uændret.\n8 Side 8 af 16 Figur 8: Udviklingen i andelen af medarbejdere med en faglig relevant uddannelse sammenlignet med for to år siden 27 % vurderer at have fået færre økonomiske ressourcer pr. beboer over de seneste to år (figur 9). Lidt over halvdelen (56 %) oplever en uændret udvikling, mens 9 % oplever at have flere økonomiske ressourcer. Alle de forsorgshjem, der har fået reduceret deres økonomiske ressourcer pr. beboer fremhæver økonomiske besparelser i budget og driftstilskud som årsag. Figur 9: Udviklingen i økonomiske ressourcer pr. beboer de seneste to år\n9 Side 9 af Målgruppens profil Undersøgelsen viser, at forsorgshjem og herberger i dag modtager flere borgere med mere komplekse problematikker, såsom psykiske lidelser og dobbeltdiagnoser, sammenlignet med for to år siden. Særligt vurderer et flertal af forsorgshjem og herberger (60 %), at der er kommet flere beboere med psykiske lidelser (figur 10). Samtidig oplever 47 %, at der kommer flere beboere med én eller flere diagnoser, og 49 % oplever, at der kommer flere beboere direkte udskrevet fra behandlingspsykiatrien. Knap 3 ud af 4 oplever ingen ændring i beboernes profil hvad angår beboere med hhv. misbrug (73 %) og udadreagerende adfærd (71 %), mens lidt over halvdelen ikke har oplevet nogen ændring i beboere med truende adfærd (56 %). Dog vurderer 20 %, at der er flere med misbrug, 22 % at der de oplever flere med truende adfærd og 13 % at der er flere med udadreagerende adfærd. Nogle forsorgshjem har dog også oplevet, at de i dag modtager færre af beboere færre beboere med truende adfærd (11 %); 9 % oplever at de modtager færre direkte fra behandlingspsykiatrien; 7 % modtager færre beboere med udadreagerende adfærd, mens blot 2 % modtager færre beboere med dobbeltdiagnoser. Adspurgt til hvilke andre ændringer, der er sket i målgruppens profil uddyber 28 respondenter. 11 fremhæver, at der i dag henvender sig flere og flere unge i hjemløshed. Yderligere 9 forstandere lægger vægt på, at belastningsgraden, særligt relateret til psykiatriske diagnoser, hos beboerne er steget. Figur 10: Udviklingen i profilen af beboere sammenlignet med for to år siden\n10 Side 10 af 16 Størstedelen af forsorgshjemmene og herbergerne oplever en uændret udvikling i antallet af gengangere (figur 11). Dog oplever 27 %, at der er færre gengangere, mens kun 2 % oplever, at der er flere gengangere. Figur 11: Oplevelse af gengangere sammenlignet med for to år siden Kvinder udgør i de fleste forsorgshjem/herberger en relativt lille andel i forhold til mænd: 27 % svarer, at de udgør 0-10 %; 24 % svarer, at de udgør %; 27 % svarer, at de udgør %, hvilket også er den gennemsnitlige andel kvinder hos landets forsorgshjem (figur 12). Figur 12: Vurdering af andelen af pladser, der optages af kvinder Den største årsag til hjemløshed blandt kvindelige beboere er, ifølge forstanderne/lederne, misbrug af alkohol og/eller stoffer (40 %) (figur 13). 13 % mener det skyldes personlige, økonomiske problemer, og 18 % at det er psykiske lidelser. Størstedelen af dem, der svarer andet lægger vægt på en kombination af de nævnte problematikker.\n11 Side 11 af 16 Figur 13: De primære årsager til hjemløshed blandt kvindelige beboere En fjerdedel af forsorgshjemmene og herbergerne oplever en stigning i andelen af kvinder (figur 14). To tredjedele (67 %) oplever en uændret udvikling i andelen af kvinder, mens kun 2 % i dag modtager færre kvindelige beboere. Figur 14: Udviklingen i andelen af kvindelige beboere sammenlignet med for to år siden 2.1. Unge i hjemløshed Over halvdelen af forsorgshjemmene (55 %) oplever i dag at modtage flere unge end for to år siden (figur 15). Kun 4 % modtager i dag færre unge, mens 33 % ikke vurderer det som uændret. Figur 15: Udviklingen i andelen af unge (under 30 år) beboere sammenlignet med for to år siden Mens mange oplever en stigning af antallet af unge beboere, har kun 27 % af forsorgshjemmene en særskilt afdeling eller indsats tiltænkt unge under 30 år. 64 % har således ikke. Blandt de resterende svarer én respondent, at de ikke modtager unge. En anden svarer, at de kun modtager unge under 30 år, mens en tredje beskriver, hvordan der i kommunen findes et særskilt unge-forsorgshjem, men at unge til nøds henvender sig til det store forsorgshjem, når pladserne er optaget (figur 16).\n12 Side 12 af 16 Figur 16: Andelen af forsorgshjem med særskilt afdeling/indsats tiltænkt unge (under 30 år) Størstedelen af forsorgshjemmene (53 %) er meget enige eller enige i, at unge bør tilknyttes en særskilt afdeling målrettet til dem. 20 % svarer, at de enten er uenige eller meget uenige i samme udsagn. 24 % erklærer sig hverken enige eller uenige (figur 17). Med andre ord bakker op over halvdelen op om udsagnet at unge bør tilknyttes en særskilt afdeling, mens blot en fjerdedel har mulighed for at tilbyde unge en særskilt indsats. 37 % erklærer sig enten meget enige eller enig i udsagnet om, at det hæmmer de unge hjemløses mulighed for at komme tilbage i samfundet, når de placeres i samme forsorgshjem, som de ældre målgrupper. 31 % er hverken enige eller uenige, mens 29 % er enten uenige eller meget uenige i udsagnet. Figur 17: Udsagn ift. unges trivsel på de almene forsorgshjem 47 % af forsorgshjemmene tilbyder kommunalt visiterede indsatser til de unge efter endt ophold, mens 38 % ikke tilbyder det (figur 18). Blandt de forsorgshjem, der tilbyder kommunalt visiterede tilbud anfører tre fjerdedele en form for bostøtte. Herunder nævner de fleste en bostøttemetode under Housing First-tilgangen. Figur 18: Andelen af forsorgshjem, der tilbyder kommunalt visiterede indsatser til de unge efter endt ophold\n13 Side 13 af Forløbet efter endt ophold Langt de fleste af undersøgelsens forsorgshjem (71 %) tilbyder ikke udslusningsboliger for borgerne (figur 19). Figur 19: Andel af forsorgshjem, der har tilknyttet udslusningsboliger for borgere Hos knap halvdelen af forsorgshjemmene og herbergerne (44 %) er der heller ikke mulighed for at tilbyde borgere andre, mere varige boligløsninger (figur 20). 13 % svarer, at det sker i få tilfælde; 35 % svarer, at det sker i nogle tilfælde. Kun 4 % af forsorgshjemmene har i alle tilfælde mulighed for at tilbyde borgere andre, mere varige boligløsninger. Blandt de 21 respondenter, der har kommenteret på deres boligløsninger nævner seks, at de visiterer til såkaldte skæve huse ; seks lægger vægt på deres samarbejde med de respektive kommuner om at skaffe egen bolig i kommunalt eller privat regi; yderligere tre har tilbud om 107/108 optag; to nævner 85 støtte i eget hjem. Figur 20: Forsorgshjemmenes mulighed for at tilbyde borgere andre, mere varige boligløsninger Kun 9 % svarer der i alle tilfælde beholdes kontakt til beboere, der flytter i egen bolig. 71 % svarer, at det sker i nogle tilfælde; 11 % svarer at det sker i få tilfælde, mens 7 % svarer, at det sker i ingen tilfælde (figur 21).\n14 Side 14 af 16 Figur 21: Omfang af vedholdt kontakt til beboere, der flytter til egen bolig Alle svarer, at der samarbejdes med andre indsatser i misbrugsbehandlingen og/eller psykiatrien. Samarbejdet vurderes som godt eller meget godt af knap 3 ud af 4 af respondenterne (71 %), mens 10 % synes, at samarbejdet er dårligt (figur 22). 28 respondenter har kommenteret deres samarbejde: 11 udtrykker sig negativt omkring behandlingspsykiatrien, der har for få pladser og derfor afviser at lade borgere indskrive, eller udskriver borgere, der ikke er færdigbehandlede. Mange af disse er desuden ikke tilstrækkeligt diagnosticerede. Figur 22: Vurdering af samarbejdet mellem forsorgshjemmet og indsatser såsom misbrugsbehandling og/eller psykiatri? Alle svarer også, at der samarbejdes med beskæftigelses- og/eller jobcentre (figur 23, næste side). Over halvdelen af respondenterne (54 %) oplever at have enten et meget godt eller godt samarbejde, mens 13 % vurderer det enten dårligt eller meget dårligt. 33 % vurderer det hverken godt eller dårligt. Blandt de 28 respondenter, der har kommenteret på deres samarbejde med beskæftigelse-/jobcenter, påpeger seks, at arbejdsmarkedet og kommunernes jobindsats ikke er løsningen for størstedelen af deres beboere.\n15 Side 15 af 16 Relateret hertil, påpeger fem, at det er negativt at forsøge med jobindsatser med sanktionering ved fejlslag. Der er i stedet brug for fleksibilitet og syn for den enkeltes behov og muligheder. Figur 23: Vurdering af samarbejdet mellem forsorgshjemmet og indsatser såsom beskæftigelses- og/eller jobcenter\n16 Side 16 af Udfordringer opsummering af kommentarer I undersøgelsen blev respondenterne bedt om at vurdere de væsentligste udfordringer for deres indsats i arbejdet med hjemløse. 37 respondenter har uddybet, hvad de ser som de væsentligste udfordringer, og her tegner der sig nogle klare mønstre: Bolig. 19 (51 %) fremhæver problematikker forbundet med boliger til beboerne efter endt ophold. De er enten for få, og at beboerne derfor bliver for længe på herberget/forsorgshjemmet; for dyre, hvilket betyder, at mange igen bliver boligløse eller ikke har råd til ordentligt mad, hvis de bliver i deres dyre bolig. Andre fremhæver, at der mangler boliger, der er tilpasset og egnet til den specifikke beboers behov. Kompleksitet i målgruppe. 10 (27 %) svarer, at en væsentlig udfordring er (den stigende) kompleksitet i beboernes lidelser ift. forsorgshjemmenes og herbergernes kompetencer og formål. Det betyder, at en stor del af de beboere med komplekse og tunge problemer ikke modtager den behandling, de har brug for. Særligt fremhæves beboere med misbrug og/eller psykiatriske problematikker, såsom dobbeltdiagnoser. Enkelte ser derudover et problem ift. personalet og egen sikkerhed pga. disse borgeres truende eller udadreagerende adfærd. Som årsager fremhæves bl.a. at der bevilliges for få tilbud, samt at behandlingstiden i psykiatrien er for langsom. Af øvrige væsentlige udfordringer nævnes bl.a. kommunale økonomiske besparelser, manglende eftertilbud samt arbejdet med unge i hjemløshed.


Marianne Oksbjerg - Læremiddel.dk\nTelefon: 22 33 21 92\nJeg er ph.d.-stipendiat på Aarhus Universitet, DPU/Professionshøjskolen UCN. Jeg er adjunkt i dansk og forsknings- og udviklingskoordinator på Læreruddannelsen, UCN. Jeg er tilknyttet forskningsprogrammet Professionsudvikling og uddannelsesforskning på Professionshøjskolen UCN. Jeg er tilknyttet Afdelingen for Fagdidaktik, Aarhus Universitet, DPU. Desuden er jeg gennem min medvejleder, professor Marte Blikstad-Balas, tilknyttet Institutt for lærerutdanning og skoleforskning (ILS) på Oslo Universitet.\nJeg har mangeårig undervisningserfaring fra grundskolen. Jeg har som adjunkt undervist på læreruddannelsen, ved efter- og videreuddannelsen og deltager i forsknings- og udviklingsarbejde. Mine forskningsinteresser omfatter litteraturdidaktik og didaktiske læremidler i skolens fag. Jeg er forfatter til artikler, bogkapitler samt både digitale og analoge didaktiske læremidler til grundskolen.\nOm mit ph.d.-projekt\nMit ph.d.-projekt handler om, hvordan lærere forstår og underviser med didaktiske litteraturlæremidler på skolens 5.-6. klasetrin. Studiet er et kvalitativt casestudie. Hver case udgøres af en dansklærer, hendes refleksioner over og undervisning med et didaktiske læremiddel, som hun selv har valgt. Det empiriske materiale består i mit studie af didaktiske læremidler, klasserumsobservationer og lærerinterview. Målet er at opnå viden om, hvilke strategier lærere vælger, når de underviser med et læremiddel, hvor en eller flere læremiddelforfattere har udarbejdet det didaktiske design. Ph.d.-studiet afsluttes den 31. august 2020.


Forfejlet diskussion om IOC-kandidatur | Information\nForfejlet diskussion om IOC-kandidatur\nHvis store dele af befolkningen anser IOC eller dens idealer som problematiske, krydser Kronprinsen den usynlige grænse, der indrammer den begrænsende handlefrihed, han har i vores konstitutionelle monarki, skrivre dagens læser.\nDen omsiggribende diskussion om Kronprinsens kandidatur til IOC hviler på en eklatant misforståelse. I debatten har det springende punkt været et sådant medlemskabs evt. politiske karakter. I realiteten er det imidlertid ikke spørgsmålet om, hvorvidt de kongelige optræder politisk, der her er relevant. Kongehusets medlemmer agerer og agiterer uafbrudt som politiske individer: Når de påtager sig rollen som protektorer for velgørende foreninger, når de promoverer den Københavnske modeuge eller assisterer private virksomheders markedsføring via af hofprædikaterne, er der selvfølgelig tale om en form for politisk manifestation - om end ikke partipolitisk.\nDet er desuagtet som oftest fuldstændig uproblematisk for denne arkaiske institutions virke, idet hovedparten af befolkningen enten støtter op om de værdier, Kongehusets i kraft af denne praksis promoverer, eller betragter de spørgsmål, der kan opstå i kølvandet på disse handlinger, som ufarlige eller ubetydelige.\nDet afgørende spørgsmål er således heller ikke, om Kongehusets medlemmer handler politisk, men der-imod om de politiske holdninger, de gennem deres handlinger og udtalelser tilkendegiver, er kontroversielle. Det betyder samtidig også, at det ikke på forhånd er fuldstændig muligt at afgøre, hvor grænsen går. På nuværende tidspunkt er det fuldstændigt meningsløst at diskutere, hvorvidt IOC bør anskues som værende en organisation, der indeholder en politisk dimension. IOC's historie, organisations virke og dens konkrete beslutninger er i sig selv sagen uvedkommende: Det eneste, der har betydning i denne kontekst, er befolkningens opfattelse af IOC og Kronprinsens evt. medlemskab af selv samme organisation. Hvis et stort flertal i befolkningen alene ser IOC som en ukontroversiel organisation, der promoverer en række idealer med bred appel, er kronprinsens indtrædelse i IOC problemfri. Men hvis store dele af befolkningen anser organisationen eller dens idealer som problematiske, krydser Kronprinsen den usynlige grænse, der indrammer den begrænsende handlefrihed, han som medlem af den royale familie har i vores konstitutionelle monarki.\nEksistensen af en omfattende samfundsdebat vedrørende Kronprinsen og IOC burde derfor i sig selv afgøre diskussionen. Debatten er et tydeligt vidnesbyrd om, at en væsentligt del af befolkningen betragter Kronprinsens ønske om at involvere sig i IOC som et betændt, politisk spørgsmål, og netop derfor bør Kronprinsen ikke fastholde sit kandidatur til IOC.\nChristian Christiansen er cand. mag. i litteraturvidenskab\nforeningerhistorieOL i Kina\nChristian ChristiansenKronprins Frederik\n15. februar, 2008 - 02:59\n"På nuværende tidspunkt er det fuldstændigt meningsløst at\ndiskutere, hvorvidt IOC bør anskues som værende en organi-\nsation, der indeholder en politisk dimension. [linjebrud]\nIOC's historie, organisations virke og dens konkrete beslutninger\ner i sig selv sagen uvedkommende: [linjebrud]\nDet eneste, der har betydning i denne kontekst [sammenhæng],\ner befolkningens opfattelse af IOC og Kronprinsens evt. medlem-\nskab af selv samme organisation."\nPå nuværende tidspunkt, men IOC har altid haft korruptions-\nproblemer. Debatten er begyndt. Misforstår jeg?\nDet eneste, der har betydning, det er befolkningens opfattelse af\nIOC's historie, organisations virke og dens konkrete beslutninger,\nog det afgører deres syn på IOC og dermed på Kronprinsen som\nMen så sådan:\nIOC og dermed af Kronprinsen som eventuelt IOC-medlem.\nLidt bedre. Sådan måske:\nAf betydning er kun befolkningens opfattelse af IOC og dermed\nopfattelsen af Kronprinsen som IOC-medlem.\nSkrækkeligt at hitte rede i 1 time senere. Kan nogen hjælpe?\nPiet Hein presser sig på:\nVil du med rette have ry som lærd,\nså tag det lette og gør det svært.\nSå kan de lære det, kan de. Og bortset fra det, så er det nok rigtigt,\nvor Frederik let kommer i politisk stormvej som medlem af IOC.\nJeg håber det bedste, men Christian Christiansen får nok ret.\n15. februar, 2008 - 14:39\nHele denne pinlige sag kunne have været undgået, hvis danske sportsfolk fra starten havde valgt det eneste anstændige: at blive hjemme for ikke at gentage "succesen" fra 1936.\nEller endnu bedre: Hvis IOC havde vist den anstændighed ikke at give OL til slyngelstaten Kina.\n15. februar, 2008 - 16:06\nKongehuset bidrager til at mange i udlandet opfatter Danmark som en anakronistisk, selvfed og ufrivillig komisk stat. Desuden bidrager kongehuset som en uudtømmelig kilde til stof for den mindst lødige del af pressen. Ellers er det vist så som så, hvad landets højest betalte kontanthjælpsmodtagere bidrager med.\nDet er således yderst begrænset hvad Hr. og Fru Danmark får af nytteværdi for de trods alt meget store summer, der hvert år går til det royale cirkus. Derfor bliver det en lykkens dag for nationen, når vi engang, formentlig inden for de næste tyve år, afskaffer monarkiet i Danmark.\nHvis Kronprinsens engagement i IOC kan fremskynde afskaffelsen af monarkiet i Danmark, er det bestemt noget man bør se meget positivt på.


Vikaren fra helvede kan sende Anette Vilhelmsen ud af Folketinget - Avisen.dk\nVikaren fra helvede kan sende Anette Vilhelmsen ud af Folketinget\nTømrersvend, fagforeningsmand og Bruce Springsteen-aficionado Karsten Hønge blev kendt som 'Vikaren fra helvede'. Han stiller op for SF på Fyn, hvor også tidligere formand Anette Vilhelmsen stiller op. (Foto: Foto: Henning Bagger /Arkiv/Scanpix)\nTømrersvenden Karsten Hønge (SF) kom ind som vikar i Folketinget midt under den krise, der endte med at SF forlod regeringen. Han kæmper for at komme tilbage.\n3. juni 2015 18:30\n"Stem Hønge – der er brug for vikaren!" Sådan lyder Karsten Hønges valg-slogan, og SF’eren har udstyret sit navn med en trefork. Der er ingen tvivl om, at 'Vikaren fra helvede' godt ved, hvad han er mest kendt for.\nDa Anne Baastrup tog orlov fra Folketinget i januar 2014, kom Karsten Hønge ind som hendes vikar. Han kritiserede regeringen hårdt for planerne om at sælge Dong-aktier til Goldman Sachs, som han kaldte "kælderkolde amerikanske kapitalister". Få dage senere forlod SF regeringen, og Annette Vilhelmsen gik af som formand.\nNu er de to partikollegaer også konkurrenter til det forventede enlige fynske SF-mandat.\nFor tømrersvenden Karsten Hønge er kampen mod social dumping afgørende. Og det burde den være for alle, mener han.\n- Det er så vigtigt, fordi det ikke kun handler om lønninger, der bliver presset. Det handler om en tilstand, vi er i. Det handler også om grundlaget for at finansiere vores velfærdsstat, siger han.\nTryghed for lønmodtagerne\nDen høje effektivitet i det danske samfund er nemlig bygget på et fleksibelt arbejdsmarked med tryghed for lønmodtagerne, mener den tidligere fagforeningsmand.\n- Formår vi ikke at håndtere den udfordring, så får vi smadret det regulerede arbejdsmarked og vores faglige organisationer. Så har vi ikke længere det fleksible arbejdsmarked med den tryghed, det giver lønarbejderne, uddyber Karsten Hønge.\nDerfor fremhæver han også dagpengene som en hjertesag. Bedre mulighed for genoptjening er første skridt, men på sigt er man også nød til at arbejde for, at satsen bliver højere, mener han.\nDen tidligere formand for Forbundet Træ-Industri-Byg på Fyn var valgt ind i Folketinget for SF fra 2007 til 2011. han er ikke i tvivl om, at både fagforeningerne og Christiansborg skal på banen, hvis kampen mod social dumping skal vindes.\n- Der findes ikke noget hurtigt fiks. Vi skal have stærke faglige organisationer, og vi skal have et politisk flertal, der er besluttet på, at holde hånden under det regulerede arbejdsmarked.\nSkæv fordeling i Folketinget\nSom tømrersvend, der var med til at bygge Storebæltsbroen, har han også et andet vigtigt job i Folketinget, mener Karsten Hønge: At få rettet op på det skæve forhold mellem akademikere og arbejdere.\n"Vikaren fra helvede:" Pia har gjort det fremragende\n- Jeg har absolut ingenting imod akademikere, men fordelingen skaber en politisk kultur, der er skævvridende.\nFolketingsmedlemmernes baggrund har både betydning for måden, man taler på, og for hvilke emner, der kommer på dagsordenen, mener han. Et eksempel er nærliggende:\n- Det er fuldstændig påfaldende, så mange år der gik, før man fik social dumping på dagsordenen.\nHavde man haft en tilsvarende trussel mod for eksempel gymnasie- eller skolelærernes løn og arbejdsforhold, så skal jeg kraftstejleme love dig, at det var noget, vi var kommet til at kende i løbet af en eftermiddag for ti år siden, siger Karsten Hønge på sit klingende jyske. Morsingens sprog har ikke ladet sig mærke meget af 31 års bopæl på Fyn.\nIngen radikal fodlænke\nAnderledes fåmælt svarer han på spørgsmål om det stormvejr, der i januar 2014 endte med, at SF klatrede i redningsbådene og forlod regeringen.\n- Jeg er glad for at det endte, hvor det endte. At vi kom helskindede gennem processen. I dag kan folk jo genkende SF, siger Karsten Hønge.\n- Midt i orkanen var det svært at bevare overblikket. Ville SF blive smadret af det? Jeg var stærkt overbevist om, at var vi fortsat, var vi blevet smadret, fortæller han.\nAt gå ud af regeringen og få en ny synlig ledelse reddede i hans øjne partiet.\n- Vi skal altid være et parti, der potentielt vil gå i regering. Men vi skal aldrig lade os tvinge til at sælge vores politiske bedstemor.\nOm SF-exit: "Så er der voksen-ramasjang"\nEn regering med både De Radikale og SF var et forkert projekt fra starten, mener Karsten Hønge. Det skulle have været enten eller.\n- En anden gang kan det godt være, vi skal gå i regering igen. Men vi skal ikke have en radikal fodlænke om benet, siger 'Vikaren fra helvede'.\nKarsten Hønge lægger ikke skjul på, at ved siden af familien har rockmusikken en vigtig plads i hans fritid.\nHvis du bliver valgt ind, hvad er så den først sang, der skal på anlægget derhjemme?\n- Den rockede udgave af 'Ghost of Tom Joad', hvor Springsteen spiller sammen med Tom Morello (fra Rage Against the Machine, red.)\nDu er måske glad for Bruce Springsteen?\n- Don't get me started, griner han.\n- Jeg er helt ude i det nørdede. Jeg har alt, hvad han har udgivet, flere bøger om ham og har gået til adskillige koncerter både herhjemme og i udlandet, afslører Karsten Hønge.


En ydmyg Have: Julen varer lige til påske ...\n... og så alligevel ikke, for her i huset er alt julestads nu pakket nydeligt væk og alle tabte grannåle, sølvglitter og sod fejet pænt ind under gulvtæppet. Om et par måneder skriver vi påske som højtid og dertil passer dagens indlæg. Se engang mine søde fugle! Dem er jeg vild med, for de minder mig på en gang om min barndom, men er samtidig moderne, klassiske og ret frække, synes jeg.\nFuglene er designet efter originale tegninger af Kay Bojesen fra 1950 - så det er nogle gamle kræ. Men papegøjer kan vist også blive ret gamle. Jeg kender en rigtig levende papegøje der hedder Poppe. Han og jeg er ikke helt gode venner, på trods af at jeg altid får lov til at give ham en vaniljekrans!\nMine papegøjer er noget nemmere at have med at gøre - og så bider de ingen ører af! Den lyserøde hedder Ruth, den røde Pop og den sorte sangfugl hedder Peter. Ham har jeg fået i julegave af mine forældre. Pop flyttede ind da jeg blev student og Ruth da jeg fyldte nitten. Det er snart længe siden og til maj fylder jeg tyve!\nOm jeg får endnu en sangfugl ved jeg ikke. Tre er også et godt antal. For nylig er jeg desuden begyndt at lægge mærke til endnu en dansk designer, nemlig Piet Hein. Ham er jeg glad ved og den grå vase er da også af hans design. Meget enkelt, brugbart og moderne, synes jeg.\nPapegøjerne har i øvrigt taget deres æg med i dagens anledning, nu hvor de skulle på tv - havde jeg nær sagt! Inden i æggene har engang været fyldte chokolader, det er der nu ikke længere. Jeg har spist dem! Blomstene er amaryllis, smart at man kan købe dem uden det grimme løg ...\nSkønne fugle! Ruth er helt klart min yndlings :-)\n7. januar 2013 kl. 16.51\nSikke nogle fine fugle du holder dig. Jeg elsker papegøjer. Også den levende og store slags. De er SUPER intelligente og .... ja ked af at skulle sige det .... meget kræsne med det selskab de holder sig :0) Hvor ved jeg nu det fra? Jo, jeg er vokset op med en del gøjer, og har selv en levende og hammer smuk en af slagsen. Som jeg har haft fra jeg var 8 år. Og det - min kære Mathias - er en hel del år :0) Jeg gyser og får vand i øjnene ved tanken om, at jeg måske en dag ikke har ham mere. Kan ikke ikke huske et liv uden ham.\nDine farvestrålende gøjer er nu både flotte og sjove, og desuden er de nok ikke så pernittene med, hvem der piller ved dem.\nHvor er dine gøjer herlige - Kay Bojesen har lavet mange skønne træting, som er meget opp i tiden igen.\nSådan en enkelt amarylisblomst giver en fed effekt i en vase. God idé :-)\n7. januar 2013 kl. 19.40\nFlotte gøjer, dem kan jeg godt forstå, du er glad for, men det var nu også sjovt at læse Nettes historie, jeg vidste ikke hvor gamle papegøjer kunne blive.\nSpændende om du får en mere til maj.\n7. januar 2013 kl. 19.44\nSkønne gøjer og sådan en kridhvid amaryllis er altså meget smuk :-)\n7. januar 2013 kl. 21.26\nBjørkvold besøkshage sagde ...\nDine fugler er virkelig til å bli glad av!\n7. januar 2013 kl. 21.36\nJa han var en dygtig designer Kay Bojesen... du har god smag må jeg sige!\nTak til Nette for historien om de ægte papegøjer! Det var en sjov historie.\nI Lyngby Storcenter havde de i dyrebutikken for år tilbage en papegøje, der ikke kunne lide mænd! Så det var måske derfor Mathias Emil!\nGode billeder af dine skønne papegøjer.\n7. januar 2013 kl. 22.29\nHej Mathias Emil.Skønne gøjer du har,og mon ikke du får en mere til maj.Og din hvide amaryllis er da ikke til at stå for...elsker hvide blomster.God dag til dig Jette\n8. januar 2013 kl. 12.15


Røde Kors-projekt skal bryde social arv i sårbare familier - MX.dk\nAf Ritzau - 12/01-17 06:01\nAnders Ladekarl håber at udvikle en ny model for, hvordan sårbare danskere kan komme i arbejde.\nAnders Ladekarl og Røde Kors håber, at et nyt projekt med frivillige mentorer kan være med til at bryde den sociale arv for børn og unge. Arkivfoto. (Billede: Scanpix/Erik Refner)\n24 millioner kroner og en masse frivillige mentorer.\nMed de ingredienser håber Røde Kors at finde opskriften på at bryde den negative sociale arv i et nyt projekt ved navn "Familien i fokus".\nHer skal frivillige hjælpe sårbare familier med at skabe sociale relationer og bringe forældrene tættere på arbejdsmarkedet.\n- Vi har gode erfaringer med projekter, hvor alting er håndholdt. Det er ikke systemer, vi arbejder i her. Det er menneske til menneske, lyder det fra Ladekarl.\n- At det ikke er en sagsbehandler, gør, at der bliver en anden relation mellem mennesker, når det er noget, man gør af lyst. Det giver en effekt, fordi der er en anden tillid.\nGeneralsekretæren forklarer, at Røde Kors har lavet lignende projekter med flygtninge og familier, der skulle integreres. Men det er første gang, at organisationen arbejder med udsatte danskere på den måde.\nHelt konkret skal 500 familier have en "familiestøtte", som hjælper med børnenes deltagelse i fritidsliv, håndtering af digitale platforme som e-boks og hjælper til med samarbejdet med institutioner og myndigheder.\nDerudover skal mindst 250 forældre kobles til en mentor, der skal være med til at skabe forbindelse mellem familierne og arbejdsmarkedet.\nRøde Kors skal ikke selv stå for evalueringen af projektet. Det skal Det Nationale Forskningscenter for Velfærd (SFI).\nAlligevel har organisationen gjort sig nogle tanker om, hvad projektet skal munde ud i.\nMindst 60 procent af de 250 forældre skal være tilknyttet en arbejdsplads eller en uddannelsesinstitution efter et år. Efter to år skal 50 procent af børnene have forbedret deres faglige niveau i skolen.\n- I bedste fald kan vi udvikle en ny model til at få nogle af de mest sårbare i Danmark aktiveret i forhold til arbejdsmarkedet, siger Anders Ladekarl.\nDen A.P. Møllerske Støttefond støtter projektet med 24 millioner kroner over fem år. Pengene skal gå til at skabe rammer om frivilligheden og aktiviteterne for de involverede familier.


synopsis: Er venstreorienterede mere intelligente?\nEr venstreorienterede bare klogere?\nEnhver lærer ved at man kan få enhver gruppe af unger til at se klogere ud ved blot at ændre på indholdet i en prøve. Det er det som ligger bag adskillige undersøgelser der hævder at vise at venstreorienterede er smartere end konservative.\nVed at benytte data fra tidligere undersøgelser i Storbritannien, hævder forskerne ved Brock University i Canada at have opdaget en forbindelse mellem IK (intelligenskvotient) og politisk orientering. Undersøgelsen lader formode at person med en lav IK, vælger at blive konservative fordi konservatismen er imod forandring og således er mere “sikker” for de som er lidt langsomt opfattende. Ikke kun det, men forskerne bedømte, at konservative er personer med en ringere intelligens, er mindre tolerante, mindre originale og ikke så åbne overfor andre.\nI en særlig undersøgelse angiver Satoshi Kanazawa fra London School of Economics at have fundet at meget intelligente mennesker selv synes de er liberale og ateister. Forskerne lader formode at forbindelsen kan afspejle at “evolutionære kræfter,” da klogere menneskelige tanker fremmer arterne med “nytænkning,” eller det kan muligvis være et resultat af at klogere individer konkurrerer om status ved at gå ind for ukonventionelle og “avancerede” ideer.\nDer er adskillige fejlslutninger tror jeg bag disse undersøgelser. Om det er bevidst eller ej, da blev “spørgsmålene der blev stillet,” - i dette tilfælde IK prøver der er så gamle som 40 år, og som måler en mindre abstrakt intelligens, og intet mere, udvalgt for at komme frem til det resultat at venstreorienterede er klogere. I alle målinger, på praktisk intelligens og præstationer da kunne det se ud til at konservative har mere ‘hjerne.’\nStandard IK test har aldrig været en god indikator for succes, fordi de ikke magter at måle en bred margen af mentale egenskaber - alt fra mekanisk snilde til sociale kompetencer og følelsesmæssig stabilitet. Mange af disse alternative mentale talenter bidrager til en persons evne til at begå sig i den virkelige verden. De udgør en række af evner som filosoffer traditionelt har omtalt som “sund fornuft” den slags intelligens som det kunne se ud til venstreorienterede mangler helt og aldeles hvis vi skal bedømme fra deres seneste “investeringer” i grøn energi og deres mishandling af sundhedsreformen.\nI modsætning til den abstrakte forestilling der benyttes som parameter for standard IK test, da spiller denne dybereliggende intelligens en livsvigtig rolle i at kunne foretage vigtige valg i livet. Den involverer mere end blot at løse problemer på et stykke papir; den gør det muligt at kunne træffe vise valg, planlægge omhyggeligt, og udvise en ansvarlig opførsel set over et livsforløb.\nBeviser lader formode at venstreorienterede ikke har så høj en pointscore på disse målemærker. Det er for eksempel en kendsgerning at de der kedelige konservative typer gifter sig og forbliver gift hele livet. De opdrager også børn der i langt mindre grad er tilbøjelige til at begå kriminalitet, blive stofmisbrugere, eller begår selvmord. De ender med at give mere til velgørenhed og deltager mere i frivillige gøremål. Alle disse kendetegn reflekterer en mere dybfølt inderlig form for intelligens der altså eksisterer blandt konservative og ikke blandt venstreorienterede.\nMåske er den allerbedste måleenhed for intelligens - lykke. Man ville forvente at de som er virkelig intelligente ville finde en måde at opnå lykke. Og dog afslører enhver objektiv forskning af lykken, udført af undersøgelser uden skjult dagsorden, at som gruppe er konservative mere lykkelige end venstreorienterede. Hvis nu borgerlige er sådanne idioter, hvorfor er de så lykkelige?\nIfølge Jaime Napier, en forsker ved Yale University, er borgerlige mere lykkelige, fordi de tro på præstationssamfundet. Det vil sige de tror at Amerika, med dets frie markedssystem vil blive belønnet for sine anstrengelser. Når mennesker tror på det system som de arbejder i og for, får de en følelse af formål og indfrielse. De kan arbejde hen mod et mål, og de har en positiv holdning til livet. Dette er helt sikker en del af hvad det vil sige at være lykkelig. Men dog ikke alt.\nDen vigtigere grund til at borgerlige er lykkeligere end venstreorienterede er at de besidder en moralsk intelligens som venstreorienterede mangler. Selvom de kan være uenige om detaljerne, tror borgerlige på eksistensen af nagelfaste ideer, og en ansvarlighed overfor moral. Dette dybere niveau af intelligens, omfatter mere end blot at kunne lægge tal sammen eller løse en kryds og tværs; det omfatter det at kunne tage beslutninger med baggrund i de altafgørende vurderinger af de større formål med livet. Med andre ord, det omfatter besiddelsen af en moralsk og religiøs sensibilitet.\nBorgerlige udstiller denne form for moralsk intelligens; venstreorienterede, hvis moralske orientering er med baggrund i relativismen, om ikke nihilismen, gør ikke. Ikke kun det, venstreorienterede bruger deres liv på at forhåne og snerre af de selvsamme former for intelligens der vitterligt ville kunne gøre dem lykkelige.\nDen allermest magtfulde behandling af dette paradoks kan man finde i romanen af Fjodor Dostojevski ‘Djævelen.’ I denne blændende roman er “djævlene” de som, af stolthed og ondskabsfuldhed, vender ders ansigter bort fra enkle sandheder der faktisk ville kunne frelse dem. Som venstreorienterede i dag, forestiller Dostojevskis djævle sig, at de er mere intelligente end deres mere konservativt-sindede naboer. De tror at de udgør intelligentsiaen, og som en sådan har de ret til at bestemme den fremtidige kurs for deres land. Uheldigvis fører deres intelligens, og ders forkærlighed for social transformation, uanset omkostningen, til vold, anarki og ruin. Dostojevski forstod at den intellektuelle klasse, så opfyldt af tillid til dens egne kræfter for at ændre livet for andre (og dens absolutte ret til at gøre det, med baggrund i deres overlegne “intelligens”), er den største trussel mod menneskelig lykke.\nEt er at venstreorienterede intellektuelle ikke tager hensyn til omkostningerne ved deres reformer. Dog er økonomisk ansvarlighed, der er tæt knyttet, integreret til lykken, om ikke overlevelsen, et af aspekterne ved livet der kontrolleres ved en højere niveau af klogskab. Evnen til at konceptualisere de længere varende virkninger af gæld, og afholde sig fra at stifte gæld for at kunne klare forpligtelserne er en form for intelligens som borgerlige besidder og venstreorienterede mangler.\nMan behøver blot at se på Obamas budgetforslag for 2013, med dens fremtidige uendelige billiondollars underskud, for at få et bevis.\nI virkeligheden er den abstrakte intelligens der måles ved akademiske prøver - de prøver der “beviser” at venstreorienterede er klogere end konservative - lige præcis den slags uanvendelige mentale væremåder der fører til fiasko i den virkelige verden.\nBlandt de som i praksis producerer ægte varer og tjenesteydelser -- de som ikke er ansatte regeringsbureaukrater, lærere eller samfundsorganisatorer -- der hersker en noget anderledes form for intelligens. Denne praktiske intelligens omfatter evnen til at holde fokus på udkommer, at udvise beslutsomhed, og foretage tunge beslutninger i en ufuldkommen verden. Det omfatter mentale egenskaber, kvaliteter der ikke kan måles i akademiske tests.\nSagt helt enkelt: Borgerlige er de klogeste.\nRead more: http://www.americanthinker.com/2012/02/are_libs_smarter.html#ixzz1mM2LGqyW\nIndsendt af Olsen kl. 10.30\nEtiketter: Humor, Kultur og Politik, Samfund\nHmm, interessant indlæg.\n4. marts 2012 kl. 10.51


Pris på kørekort | Hvad er inkluderet i prisen? - Se regneeksempel\nEt kørekort er dyrt! Men kørekortet bliver hurtigt vanvittig meget dyrere, hvis du ikke ser dig for, så læs ALT på denne side grundigt. Eller læs en tilsvarende vejledning på sikkertrafik – rådene er rimelig ens.\nSmiley køreskole ønsker elever der vælger os fordi de synes vores kørelærere er super og vores tilbud er det helt rigtige! Vi vil gerne klæde jer på til at vælge det rigtige for jer! Se evt. Hvad kørekort koster hos os.\nDet vigtigste at vide er, at der er 3 ting køreskoler/kørelærere kan tjene penge på. Lovpakke, ekstra lektioner eller forringet service. Husk: ingen arbejder gratis, så tabes der penge på lovpakken vindes det ind på ekstralektioner eller ringere service.\nEn virkelig billig lovpakke – i forhold til gennemsnittet – vil derfor som regel betyde en af to ting:\nDårlig service som fx. store forsinkelser på prøver eller dårlig kommunikation fra kørelæreren\nStore hold hvor du blot er en i rækken og teorilæreren dårligt nok kender dit navn\nUforholdsmæssigt mange ekstralektioner og høj dumpeprocent (Læs om dumpeprocenter her)\nDet er klasse-eksemplet på at du får hvad du betaler for.\n“gode” tilbud på kørekort 🙁\nDer er 2 typer fælder du virkelig skal passe på hvis du prøver at finde et godt “tilbud på kørekort”:\nFørste fælde er køreskoler med en uforholdsmæssig billig lovpakke. Det betyder ofte – selvfølgelig ikke altid men ofte – at fokus er på kvantitet og ikke kvalitet. Alt for mange elever pr. kørelærer giver ikke meget plads til den enkelte.\nDer skal være plads til individuelle behov! Det er ikke fedt hvis din kørelærer ikke gider dig mere, når du er dumpet 1. gang.\nDen anden fælde er køreskoler der reklamerer med en virkelig billig “stor pakke”/ “fuld pakke” der hverken er stor eller særlig fuld.\nForskellige tilbud og rabatter super!, men hvis køreskolen generelt reklamerer med pakker der er er 3-4000 kr. billigere end gennemsnittet for området – så vær ekstra kritisk. Alt kan være fint – vi siger bare at du skal regne efter 🙂\nMange køreskoler fjerner fx. førstehjælp, online teori, prøvegebyr og 1. Køreprøve fra “fuld/stor pakke” så kørekortet virker billigere end det bliver. Tingene står i stedet med småt og koster dig mange penge undervejs.\nNogle gemmer ekstraudgifterne bedre end andre så frem med lommeregneren.\nHvis du har svært ved at lave regnestykket og finde ud af hvor de gode tilbud er – så ring til os – så kan vi guide vi dig. Det vigtigste er at du bliver glad for dit valg uanset hvem du vælger!\nPris på kørekort – et regneeksempel\nHvis den samlede pris på kørekort er svær at gennemskue, så bliver det som regel dyrere for dig. Det skal være nemt! Her er vist et eksempel på hvad du skal medregne når du skal finde ud hvad dit kørekort mindst kommer til at koste på de forskellige køreskoler. Alle disse ting skal være med i regnetsykket.\n1 Lovpakke dvs. den undervisning du pr. lov skal modtage Mellem 13.000,- og 17.000,-\n+ 2 Færdselsrelateret Førstehjælp Mellem 800,- og 1300,-\n+ 3 Stempelmærke + booking gebyr (prøvegebyret – fast pris for nybegyndere + betaling for alt det arbejde der er forbundet med at booke en prøve til dig) 1000,- + 2-300 kr.\n+ 4 En køreprøve INKL!! betaling til kørelæreren (alt efter køreskolens pris) Mellem 1000,- og 1.500,-\n+ 5 Materialer til undervinsningen hvis de ikke er implicit i lovpakken Mellem 400,- og 600,-\nForvent en samlet pris på de 5 ting på nogenlunde Mellem 17.000 og ca 22.000,-\nLægeattest med pasfoto: Det kan køreskolen ikke hjælpe med men det bør være din eneste ekstra udgift på ca 500-600 kr i alt.\nKørekort pris – hvad er inkluderet?\nHvis der står andet eller mere end de 4 ting i regneeksemplet som fx “evaluerende prøver”, “leje af baner”, “elevmapper”, ”lektionsplaner” eller andre kreative ting, så er det salgstrick for at lokke dig til at tro du får noget ekstra. Det gør du ikke! De ting hører normalt automatisk med. Det er ikke en ekstra service til dig. Vær kritisk!\nHvis ”Fuld pakke” er meget billigere end ovenstående regneeksempel skal du tænke dig om en ekstra gang!! Tro ikke blindt på gode tilbud. Husk hele tiden på hvordan køreskoler og kørelærere tjener penge!\nHos Smiley køreskole betyder “Fuld pakke” at du får dit kørekort, hvis du kan bestå teori og køreprøve i 1. forsøg, uden behov for ekstra lektioner. Så koster dit kørekort præcis 18.000 + lægeattesten. (minus evt. studie rabat m.v)\nHvad koster kørekort hos os.\nKlik her for at se vores pakker og tag gerne kontakt for at høre nærmere.


Undgå madspild. Guide til miljøvenlig og rentabel køkkendrift. foto: gettyimages - PDF\nDownload "Undgå madspild. Guide til miljøvenlig og rentabel køkkendrift. foto: gettyimages"\nAksel Gunnar Johnsen\n1 Undgå madspild Guide til miljøvenlig og rentabel køkkendrift foto: gettyimages\n2 Undgå madspild Guide til miljøvenlig og rentabel køkkendrift ISBN DOI ANP 2012:740 Nordisk Ministerråd 2012 Idé og tekst: Godt Sagt AS, Mepex Consult AS og Econet AS i samarbejde med Nordisk Affaldsforebyggelsesgruppe Layout: Rune Karlstad, Form Farm / Nordisk Ministerråd Det nordiske samarbejde Det nordiske samarbejde er en af verdens mest omfattende regionale samarbejdsformer. Samarbejdet omfatter Danmark, Finland, Island, Norge og Sverige samt Færøerne, Grønland og Åland. Det nordiske samarbejde er både politisk, økonomisk og kulturelt forankret, og er en vigtig medspiller i det europæiske og internationale samarbejde. Det nordiske fællesskab arbejder for et stærkt Norden i et stærkt Europa. Det nordiske samarbejde ønsker at styrke nordiske og regionale interesser og værdier i en global omverden. Fælles værdier landene imellem er med til at styrke Nordens position som en af verdens mest innovative og konkurrencedygtige regioner. Nordisk Ministerråd Ved Stranden 18 DK-1061 København K Telefon\n3 Undgå madspild Guide til miljøvenlig og rentabel køkkendrift 4 Forebyggelse af madspild 6 Stor gevinst ved at reducere madspild 8 Sådan reducerer du madspildet 9 Menuplanlægning 11 Indkøb af råvarer 13 Lagerkontrol 15 Opbevaring af madvarer 17 Madlavning 19 Servering af mad 23 Genbrug af mad 26 Oplæring, kommunikation og motivation 28 Del resultaterne involver gæsterne 30 Gode råd til at forebygge madspild\n4 Forebyggelse af madspild Denne guide indeholder praktiske tips til, hvordan storkøkkener kan forhindre og reducere madspild. Guiden fortæller dig, hvordan du ved at smide mindre mad ud kan opnå besparelser i egen drift og samtidig skåne miljøet. Den giver dig også råd om, hvordan du kan organisere arbejdet og motivere medarbejderne til at forhindre madspild. Guiden indeholder gode råd og tips til forskellige typer af storkøkkener; fra store hotelkæder og små familiedrevne restauranter til kantiner og catering-virksomheder. Målet er, at alle, der arbejder i branchen, skal kunne bruge guiden til at finde inspiration til en egen indsats for at reducere madspild. Undgå madspild guide til miljøvenlig og rentabel køkkendrift er udarbejdet med økonomisk støtte fra Nordisk Ministerråd. Ministerrådet ønsker aktivt at bidrage til at forebygge og reducere madspild i storkøkkener. 4 Forebyggelse af madspild\n6 Stor gevinst ved at reducere madspild Gevinsten ved at reducere omfanget af madspild er stor, både miljømæssigt og økonomisk. For at opnå en miljøvenlig og rentabel køkkendrift, er det vigtigt at sætte realistiske mål, og sikre at arbejdet med at forebygge og reducere madspildet er godt tilrettelagt: Observer: Hvad er det, der forårsager madspild? Kortlæg alt fra indkøbsrutiner til hvad der ligger tilbage på gæstens tallerken. Registrer: Hvor stort er omfanget af madspild? Vej al den mad, der smides ud og find ud af hvad den består af og hvor, der smides mest mad ud. Etabler gode rutiner: Hvordan kan virksomheden forebygge madspild? Indarbejd gode arbejdsrutiner hos medarbejderne. Informer og motiver: Hvordan opnår vi resultater? Sørg for god uddannelse og motivér til øget indsats ved at involvere medarbejderne og give dem vejledning og opfølgning i arbejdet. Evaluer: Har vi opnået det vi ville? Opstil mål, der gør det muligt at måle virkningerne af tiltag. Gode statistikker og løbende rapportering gør det spændende at følge projektet og motiverer til øget indsats. 6 Forebyggelse af madspild\n7 Hvad koster madspildet? Når arbejdet med at forebygge og reducere madspildet er sat i system, kan du beregne hvad madspildet koster. Hvis det lykkes for dig at reducere madspildet, ja så opnår du en reduktion i omkostningerne til køb af råvarer, og dine omkostninger til bortskaffelse af affaldet kan ligeledes blive mindre. I tillæg kommer miljøgevinsten ved at undgå miljøbelastende produktion af mad, der ikke bliver spist. F OT O : OPPLYSNINGSKONTORET FOR FRUKT OG GRØNT FRUKT.NO Forebyggelse af madspild 7\n8 Sådan reducerer du madspildet Mange storkøkkener er allerede godt i gang med at forebygge og reducere omfanget af madspild. Baseret på interviews og feedback fra storkøkkener i Danmark, Finland, Sverige og Norge, har vi fået mange gode råd og tips til at hjælpe dig med at reducere madspildet i dit storkøkken. FOTO: MATPRAT.NO ASTRID HALS Opplysningskontoret for egg og kjøtt 8 Forebyggelse af madspild\n9 Menuplanlægning Planlæg menuen så friske madvarer kan benyttes i flere forskellige retter. Vælg retter i tråd med sæsonen, eksempelvis med flere supper og færre salater om vinteren. Tip: Opret en menubank. Hent inspiration fra rejser, internet, kogebøger, tips fra gæster og lav interne konkurrencer blandt medarbejderne for at finde frem til gode retter, hvor råvarerne er billige. Forebyggelse af madspild 9\n11 Indkøb af råvarer Planlæg indkøb samtidig med planlægning af menuen. Etabler gode bestillingsrutiner. Vent så længe som muligt med bestilling af ferskvarer og varer med kort holdbarhed, så du får den bedst mulige kvalitet på varerne. Tip: Fjern eller erstat de madvarer/retter, der ofte ikke bliver spist op, med andre alternativer. FOTO: OPPLYSNINGSKONTORET FOR FRUKT OG GRØNT FRUKT.NO Forebyggelse af madspild 11\n13 Lagerkontrol Lav en oversigt over, hvad du har på køle-, fryseog tørvarelageret. Læg varer med lang holdbarhed bagerst. Sørg for god cirkulation af alle mad-varer. Tip: Brug regelmæssigt en dag i ugen eller måneden til at rydde op på lageret. Find frem til spændende retter, hvor varene med kort holdbarhed indgår. FOTO: MATPRAT.NO TORE H. RØYNELAND Opplysningskontoret for egg og kjøtt Forebyggelse af madspild 13\n15 Opbevaring af madvarer Ikke tilberedte madvarer Grønsager og frugt skal i udgangspunktet opbevares i køleskab. Undtagelsen er tomat, agurk, hvidløg, frisk ingefær, auberginer, squash, æbler, melon, banan og papaya, som bør opbevares ved rumtemperatur. Frugt som pærer, kiwi, nektariner, blommer og avocado skal modnes ved rumtemperatur før de lægges på køl. Husk at mange frugter og grønsager afgiver ethylen, som forårsager hurtigere modning. Æbler og tomater, der netop afgiver ethylen, bør derfor ikke lagres sammen med eksempelvis bananer. Benyt lukkede dåser eller plastposer til at opbevare åbnede pakninger/ emballager. Tilberedte madvarer Har du tilberedt for meget mad, kan du bruge den senere, hvis du fryser eller vakuumpakker den med det samme. Husk at mærke alt du fryser ned eller vakuumpakker med dato, og hvad pakken indeholder. Forebyggelse af madspild 15\n17 Madlavning Brug nøjagtige produktionsplaner, følg opskriften og brug den anbefalede mængde råvarer til det antal gæster, som du skal tilberede maden til. Tilbered maden i flere omgange for at undgå, at der bliver for mange rester. Når du skal tilberede kød, fisk eller grønsager, så sørg for at du ikke skærer eller skræller for meget af. Forebyggelse af madspild 17\n19 Servering af mad Portionering Når du skal portionere maden, brug vægttabel og undgå overportionering. Tilbyd store og små portioner med eller uden prisdifferentiering. Buffetservering Brug tid på at udvikle gode rutiner for buffetserveringen. Tænk igennem hvad og hvor meget du sætter ind af gangen, og find gode løsninger for cirkulation og opfølging af buffeten. Undgå at skære for meget brød op I dag lever mange af mad med lavt indhold af kulhydrater. Det betyder, at mange spiser mindre brød end før i tiden. Spørg derfor, om kunden ønsker brød til maden, før du sætter det frem. For kunder med glutenallergi, spørg om de ønsker mere af andre ingredienser i stedet for brød. Brug det rigtige serveringsudstyr Brug tilpasset serveringsudstyr når du sætter mad og tilbehør frem. Brug teskeer, anretningsgafler og små øser til tilbehøret. Brug mindre tallerkener, små fade og skåle. Forebyggelse af madspild 19\n21 Servering af mad Bestilling Træn medarbejderne i at tage imod gode bestillinger. Modtager kunderne maden, sådan som de forventer at få den, undgår du, at maden bliver sendt ud igen, og der bliver færre madrester. Informer kunden om, hvad menuen består af og tilbyd valgfrit tilbehør. Tips: Lav en norm for en normal portion og brug den både internt for at vise hvor meget mad, der skal lægges på tallerkenen, og overfor kunderne så de kan tage stilling til om de vil have en lille, normal eller stor portion. Tilbyder du gæsten salatbuffet, så lad være med at sætte en særskilt tallerken frem. Lad gæsterne benytte samme tallerken til salat som til den resterende mad. Forebyggelse af madspild 21\n23 Genbrug af mad Brug restemad Brug rester til supper, sovse og grønsagsfonde. Brug brød som bliver til overs til at lave toasts og croutoner. Tips: Har du købt for mange grønsager, frys dem, mens de fortsat er holdbare. Har du kogt for mange grønsager, køl og frys dem ned. De frosne grønsager kan du bruge senere i sovse og supper. Brug samme råvarer, men pak menuen ind på forskellige måder. Eksempelvis kan du variere mellem smørrebrød, sandwicher og wraps. Brug frugt, som er tilovers og lav smoothies og frugtsalater. Forebyggelse af madspild 23\n25 Genbrug af mad Giv mad som bliver til overs til madbanker Har du mad tilovers som fortsat er spiselig, så tag kontakt til organisationer, der har oprettet madbanker. Sørg for at maden opbevares, pakkes ind og transporteres til madbanken på en god og forsvarlig måde. Madbanken giver maden videre til personer, som af forskellige sociale årsager ikke har mulighed for selv at lave mad. Indfør doggy bags Tilbyd dine gæster at tage resterne af maden med sig hjem i såkaldte doggy bags. Informer gæsterne om, at den mad de tager med hjem bør lægges i køleskabet indenfor to timer. Tip: Benyt emballagen til doggy bagen til at give gæsten information om, hvordan han eller hun kan bidrage til at reducere madspild, eller giv gode opskrifter på anvendelse af restemad. Forebyggelse af madspild 25\n26 Oplæring, kommunikation og motivation Fot at reducere madspild fra storkøkkener, er det vigtigt, at alle medarbejderne har viden og motivation til at deltage i arbejdet. Arbejdet må være organiseret enkelt og praktisk, og må opfattes meningsfyldt og give resultater. Sæt derfor klare mål for arbejdet, og indarbejd gode rutiner til registrering af, hvor meget madaffald, der smides ud, og hvor stor en andel madspildet udgør. En af de største motiveringsfaktorer for medarbejdere er, når de kan se at en øget indsats giver resultater. Involver nøglepersoner Involver nøglepersoner for at få alle medarbejdere med til at reducere madspildet. Gå foran som et godt eksempel og statuer den ønskede adfærd. Viden og statistik Del din viden om madspild med medarbejderne. Tag temaet op på allerede etablerede møder. Hav overblik og kontrol over mængden af indkøb, råvareforbrug og produktionsmængde, og registrer salget. Knyt også forebyggelse af madspild til virksomhedens miljøarbejde. Tip: Hav fokus på de dage, hvor der produceres mest affald. Eksempelvis er det ofte sådan, at der forekommer mere madspild på fredage. 26 Forebyggelse af madspild\n28 Del resultaterne involver gæsterne Internt er det vigtig at kommunikere resultater af arbejdet og vise, at det nytter både i form af øget lønsomhed og større miljøbesparelser. Kommunikér også resultaterne ud til dine gæster, med hovedfokus på hvad arbejdet giver af miljøgevinster. Det er vigtig at få gæsterne til at bidrage med arbejdet, og give dem viden om emnet. Enkle budskaber Brug enkle budskaber forstærket med billeder og grafik i det informationsmateriale, som anvendes for at undgå misforståelser på grund af sprog eller kultur. Beløn rigtig adfærd Sæt fokus på madspild internt i organisationen, og brug kreativiteten i belønningen af rigtig adfærd. Tips: Involver gæstene i arbejdet med madspild. Brug bordfaner, tryk på servietter og forskellige opslagsmuligheder til at informere om miljøgevinsterne ved at reducere madspildet, og fortæl hvordan gæsterne kan bidrage med dette arbejde. Arbejdet med at sætte madspild på agendaen, er vigtigt for både dit storkøkkens og for branchens renomé. For at gøre arbejdet synligt, kan I fx. bruge kampagner for at vise at dette er et tema som din virksomhed er optaget af. Arranger Restivaler, lav jeres egen kogebog med de bedste resteopskrifter og inviter til Quiz og kampagner om madspild. Brug fantasien! Så gør du noget godt for både miljøet og din egen virksomheds økonomi og kultur! 28 Forebyggelse af madspild\n29 FOTO: MATPRAT.NO SYNØVE DREYER Opplysningskontoret for egg og kjøtt\n30 Gode råd til at forebygge madspild Sæt konkrete mål for at reducere madspild og arbejd målbevidst for at nå målet. Involver medarbejderne! Giv dem god oplæring og motiver dem til at yde en indsats. Planlæg indkøb samtidig med planlægning af menuen. Lav en oversigt over hvad du har på køl-, frys- og tørvarelageret. Læg madvarer med lang holdbarhed bagerst. Følg opskriften og brug den anbefalede mængde råvarer til det antal gæster du skal tilberede maden til. Har du tilberedt for meget mad, kan du bruge den senere, hvis du fryser eller vakuumpakker den med det samme. Når du skal portionere maden, brug vægttabel og undgå overportionering. Brug tid på at udvikle gode rutiner for buffetservering. Tænk igennem hvad og hvor meget du sætter frem ad gangen, og find gode løsninger for cirkulation og opfølging af buffeten. Brug mindre tallerkener og tilpasset serveringsudstyr, når du sætter mad og tilbehør frem. Træn medarbejderne i at tage imod gode bestillinger. Modtager gæsterne maden, sådan som de forventer at få den, undgår du, at maden bliver sendt ud igen, og der bliver færre madrester. 30 Forebyggelse af madspild\n32 Ved Stranden 18 DK 1061 København K Danmark Denne guide indeholder praktiske tips til, hvordan storkøkkener kan forhindre og reducere madspild. Guiden fortæller dig, hvordan du ved at smide mindre mad ud kan opnå besparelser i egen drift og samtidig skåne miljøet. Den giver dig også råd om, hvordan du kan organisere arbejdet og motivere medarbejderne til at forhindre madspild. Guiden indeholder gode råd og tips til forskellige typer af storkøkkener; fra store hotelkæder og små familiedrevne restauranter til kantiner og catering-virksomheder. Målet er, at alle, der arbejder i branchen, skal kunne bruge guiden til at finde inspiration til en egen indsats for at reducere madspild. ISBN DOI ANP 2012:740


Går Tinnitus væk alene? | Chad Wilken's\nGår Tinnitus væk alene?\nHvorfor er Tinnitus undertiden irreversibel?\nnormalt er tinnitus midlertidig. Men nogle gange kan det være permanent. Når grundårsagen ikke er almindelig, er det især sandt, når det kommer til intensitet og oprindelse. Her er flere eksempler:\ntraumatisk Hjernetraume (TBI): hjernen er, hvor størstedelen af lyden behandles. Når disse processorer begynder at misfire, på grund af traumatisk hjerneskade, kan tinnitus være resultatet.\nhøretab: i mange tilfælde er høretab og tinnitus forbundet ved hoften., Så uanset hvad årsagen til dit høretab er, kan du også afvikle udvikle (eller bemærke) irreversibel tinnitus sammen med det.gentagen eksponering: hvis dine ører brummer efter en rockkoncert, kan du forestille dig, hvordan de vil føle sig efter fem rockkoncerter om ugen, eller hvis du er en musiker, der udfører koncerter og praksis hele dagen. Fortsat eksponering for høje lyde kan føre til irreversibel høreskade, herunder tinnitus.\nkortvarig tinnitus er meget mere almindelig end varig tinnitus. Men permanent eller kronisk tinnitus påvirker stadig millioner af amerikanere hvert år.,\nHvordan kan du få din Tinnitus til at aftage?\nuanset om din tinnitus er kortvarig eller lang levetid, vil du gerne finde lettelse, så snart du kan. Selvom der ikke er nogen kur mod tinnitus, der er et par ting, du kan gøre for at mindske symptomer (selvom de måske sidste kun så længe):\nFinde en måde at dække op for lyden: Du kan i nogle tilfælde maskere lyden og få en god nats søvn ved at udnytte en kilde af hvid støj, herunder en luftfugter eller ventilator.,\nprøv at holde roen: måske lyder det lidt… abstrakt, men forhøjet blodtryk kan medføre tinnitus flare ups, så at holde roen kan hjælpe med at holde din tinnitus i skak.\nbrug ørepropper( eller ørepropper): hvis du ikke kan undgå høje miljøer, er beskyttelse af din hørelse den næste bedste mulighed. (Og virkelig, uanset om du lider af tinnitus eller ej, skal du bære høreværn.)\nHold dig væk fra høje lyde. Dine symptomer kan være langvarige eller kan blive mere intense, hvis du fortsætter med at udsætte dig selv for høje lyde som rockkoncerter eller en jetmotor.,\ndesværre vil ingen af disse taktikker helbrede permanent tinnitus. Men at mindske og kontrollere dine symptomer kan være lige så vigtigt.\nhvor længe før din Tinnitus aftager?\ndin tinnitus vil under de fleste omstændigheder falde af sig selv. Din hørelse skal vende tilbage til normal inden for 16 Til 48 timer. Du vil dog finde en løsning, hvis din tinnitus dvæler. Jo før du opdager en behandling, der virker, jo hurtigere kan du få lindring., Hvis du mener, at du har høretab (som ofte er forbundet med tinnitus), skal du have din hørelse kontrolleret.\nRing i dag for at oprette en aftale\nHvad er forskellen mellem” Jr. ” og “II”?\nHvad er de forskellige typer investeringer?


Lagt ud på 01.01.2018 Forfatter sex på offentlige steder horsens pigerne\tpå Sex på offentlige steder horsens pigerne\nBillede gallerier med ekshibitionister Blotter voyeurisme Lokale Nyheder - Globus Guld Vis dig frem her! Voyeur ekshibitionister Send dine billeder som er taget offentligt, på gaden, parken i butikker, restauranter eller lignende. HER Hvis du kan lide at vise dig frem så er muligheden her. JEG kommer TIL verdet land Findmms Tdc Århus Luder Send dine billeder som er taget offentligt, på gaden, parken i butikker, restauranter eller lignende. Vi modtager også meget gerne billeder med en personlig hilsen til :-). Næsten halvdelen af de unge på ungdomsuddannelser bruger deres smartphones eller computer i timerne til ikke skolerelaterede ting - og det forstyrrer en tredjedel af klassekammeraterne, viser en ny analyse foretaget af Epinion for Undervisningsministeriet. Der kunne ikke klages over Gestapo til nogen. En del lykkedes det for, at slippe ud af landet til Tyskland forklædt som værnepligtig tysk soldat. Da jeg kommer i skole er vi 35 drenge i klassen. Men Best døde den. Med særlig omhu har man indsamlet efterretninger fra grænseområdet, og man modtager detaillerede oplysninger om vejnettet og de forskellige militære afdelingers placering og bevægelser. Side 5 Beslutning af folketinget om nedsættelse af en kommission i henhold til grundlovens.\nSex på offentlige steder horsens pigerne - Massage, best Thai\nSex på offentlige steder horsens pigerne Det er også den primære årsag til at tyskerne giver sig under augustoprøret og folkestrejken i 1944. Der skulle gøres modstand ved neutralitetskrænkelser, men hvis Tyskland satte et regulært angreb ind, skulle man, efter, at neutraliteten var markeret, standse kampene.\nSex legetøj billeder af bryster Lak og latex gentlemens club københavn\nBig pussy lips fitness world solrød Modne liderlige damer liderlige gamle koner\nThai ladyboy thai massage brøndby Silkeborg thai massage nat erotik\nSex på offentlige steder horsens pigerne De strømmede ind, de kunne indhentes ved læsning af dagens aviser. Det var jeg selv bidt af og da jeg var en habil tegner float billeder naboens datter com og meget kreativ med tøj, bad de mig tit om at tegne til dem. Taastrup Station Viborg Her er et billede fra Taastrup Station Hejsa lige et billede fra boldbanen, efter drengene var taget hjem. Derfor gennemførte man et "mummespil" overfor omverdenen og den danske befolkning, så man ikke mistede enhver troværdighed.\nUnge Danske: Sex på offentlige steder horsens pigerne\nNazi-formuerne fulgte efter, ved hjælp af Odessa og Die Spinne netværkerne. 1939 I henhold til dette udviklede Quisling, at England ikke ville respektere Norges neutralitet, og at den siddende norske regering havde sluttet Side 13 en hemmelig traktat med England gående ud på, at man stiltiende ville se på en engelsk invasion på norsk område, hvis. Efter krigen De følgende godt seks år sad Best i fængsel, dels i Danmark, dels i Nürnberg, hvor han vidnede i den store krigsforbryderproces. 10 sigtedes man af to danske torpedobåde, der fulgte skibet. P?id156 langdk, indlægget kan også rekvireres hos medlem af DmHs bestyrelse, Bent Svendsen på adressen Frederiksberg Allé. August 1943 gemte han sig i første omgang for tyskerne i København, før han den. Nu eskalerede både sabotagen og den tyske modterror lige til krigens slutning. Min mor med mig på armen i vand til livet.\n0 tanker om “Sex på offentlige steder horsens pigerne”\nsex på offentlige steder horsens pigerne på Sex på offentlige steder horsens pigerne


Antibiotika dræber eller hæmmer væksten af bakterier - ikke kun de sygdomsfremkaldende, men også mange af de vigtige og sundhedsfremmende bakterier, der er en del af den normale flora i vores krop. Den normale bakterieflora (normalfloraen) i kroppen er blandt andet med til at bekæmpe ”fremmede” bakterier, vedligeholde fordøjelsen og omdanne mad til næring.\nNår man tager antibiotika, kan man derfor slå de ”gode” bakterier i kroppen ihjel, og man risikerer bivirkninger som fx diarré eller svamp i mundhulen eller i skeden.\nNår bakterierne i normalfloraen påvirkes af antibiotika, sker der flere ting:\nDe gode, sunde bakterier i mavetarmkanalen, på huden og på slimhinderne bliver ramt. Det giver plads til overvækst af skadelige bakterier og gærsvampe.\nBakterierne forsøger samtidig at forsvare sig ved at udvikle resistens. Det gælder både for de normalt gode, sunde bakterier samt de skadelige bakterier. Disse resistente bakterier kan blive ved med at være i kroppen i månedsvis, og der kan påvises resistente bakterier i op til år efter en antibiotikakur. Det tager lang tid at genoprette den naturlige balance i kroppens bakterieflora. I hele dette tidsrum er man i risiko for at udvikle nye infektioner med resistente bakterier. Faktisk er det sådan at børn, der får antibiotikabehandling for mellemørebetændelse, har større risiko for at få en ny mellemørebetændelse i op til 3 år efter den første infektion sammenlignet med børn, der kun har fået smertestillende medicin og evt. paracentese (trommehindepunktur) som behandling for deres mellemørebetændelse. Det er formentlig netop forstyrrelsen af normalfloraen, der er årsag til dette.\nUd over resistens kan antibiotika desuden fremkalde allergiske reaktioner eller forgiftningsreaktioner.\nAntibiotika er derfor medicin, som kun skal tages når der virkelig er brug for det - både af hensyn til dig selv og for at undgå udvikling af resistente bakterier. Af samme grund er det også vigtigt, at du følger lægens råd om behandling.\nHusk, at forkølelse, akut bronkitis og influenza ikke skal behandles med antibiotika.\nHvis du har fået konstateret en af de sygdomme, som i visse tilfælde skal behandles med antibiotika, fx halsbetændelse og bihulebetændelse, kan du tale med din læge. Symptomerne går i langt de fleste tilfælde over af sig selv, og du risikerer ikke ubehagelige bivirkninger fra antibiotika.


Syddansk frivilligpris til headspace - headspace\n- Det er rigtig, rigtig stort for os. Vi er en meget ny organisation, og det betyder helt ufatteligt meget at få den her anerkendelse. Vi yder en indsats for nogle unge, der ellers ikke ville være set i systemet, siger hun\nDet er en dommerkomité, der blandt andet indeholder repræsentanter for lokale frivilligorganisationer, der har peget på headspace som vinderen af årets frivilligpris. I alt 23 frivillige projekter var indstillet og fire var udpeget som nominerede.\nAdministrerende sygehusdirektør Charlotte Rosenkrantz Josefsen fra Psykiatrien i Region Syddanmark var også begejstret for at headspace blev årets vinder.\n- Det er utroligt dejligt, at headspace vandt prisen – og en stor anerkendelse til de mange unge frivillige, der prioriterer at bruge tid på at hjælpe nogle af dem, som har det svært. Vi er meget glade for vores samarbejde med headspace og ser i høj grad indsatsen som et forebyggende initiativ, siger hun.\n- Valget af de to prisvindere viser den store spændvidde, der er i de indsatser, de frivillige byder ind med. Det er både den store, organiserede indsats, men også den enkle og nære idé, som nogle borgere får og gør til virkelighed. Med prisen til de frivillige siger vi tak for alt det, de frivillige i hele regionen stiller op til, siger Regionsrådsformand Stephanie Lose (V), der også er formand for dommerkomitéen,