Strategien er en revideret version af Lolland Kommunes klima- og energistrategi 2009, der var etårig. Den nærværende strategi løber til PDF\nStrategien er en revideret version af Lolland Kommunes klima- og energistrategi 2009, der var etårig. Den nærværende strategi løber til 2020.\nDownload "Strategien er en revideret version af Lolland Kommunes klima- og energistrategi 2009, der var etårig. Den nærværende strategi løber til 2020."\n2 Strategi for klima- og energiindsatser i Lolland Kommune er udarbejdet i 2011 i et samarbejde mellem Teknik- og Miljømyndigheden, Lolland Forsyning og Udvikling og Erhverv. Derudover er Lolland Kommunes styregruppe for Klima og energi inddraget under hele processen. Styregruppen består af: Direktør Bjarne Hansen (formand for styregruppen) Formand for Klima- Miljø- og Teknikudvalget Gert Mortensen Udvalgsmedlem Winnie Elmgreen Souschef Heidi Larsen, Udvikling og Erhverv Sektorchef Jytte Harpøth, Teknik- og Miljømyndighed Derudover sidder Direktør Mette Obel Jepsen, Lolland Forsyning med som observatør Strategien forankres hos Klima-, Teknik- og Miljøudvalget og godkendes endeligt af byrådet. Strategien behandles politisk i Klima-, Miljø- og Teknikudvalget samt Økonomiudvalget marts måned 2012, hvorefter den sendes i offentlig høring i 4 uger, samt i høring i alle andre udvalg. Derefter sendes den til godkendelse i Byrådet, forventeligt 29. maj Side 1 af 32\n3 Forord Strategien er en revideret version af Lolland Kommunes klima- og energistrategi 2009, der var etårig. Den nærværende strategi løber til Der sker hele tiden ny udvikling af teknik og teknologi, ligesom samfundet rykker sig og naturen måske opfører sig anderledes end forventet. Det betyder at det kan være nødvendigt at revidere strategien undervejs. Strategien skal som minimum gennemgås og tilpasses i De tilknyttede handleplaner kan løbende revideres, når der kommer ny viden der kan påvirke rækkefølgen af projekterne eller indholdet af projektet. Det vigtigste er at handleplanerne vurderes og revideres hvert andet i samspil med indberetning til EU s Klimapagt. Handleplanernes tidshorisont er vejledende. Samspil med andre strategier I Lolland Kommunes Politiske aftale peges på seks indsatsområder, hvor satsningen på klima og energi kan spille ind til at nå målene. F.eks. målet om økonomi i balance ved at mindske udgifterne til energi i kommunens egen virksomhed. Derudover er der et landdistriktsperspektiv ved at støtte op om en opgradering af boligmasse gennem energirenovering. Endelig er det også vigtigt at nævne klima- og energiindsatsens potentiale for erhvervslivet. Eksempelvis arbejdes på opkvalificering af den lokale håndværksbranche til at matche fremtidens energirenoveringsopgaver, hvilket sammen med en cleantech erhvervsprofil vil være drivende for det lokale erhvervsliv. Klima- og energistrategien skal føde ind til kommunens kommende Planstrategi for at dække målene om at lokal agenda 21 arbejde skal indgå i planstrategien. Udgangspunktet for Lolland Kommunes erhvervsstrategi er bl.a. styrkeområdet vedvarende energi, hvilket munder ud i et mål om at være førende demonstrations- og udviklingsområde for vedvarende og fornybare energikilder. Side 2 af 32\n4 Side 3 af 32\n5 Indholdsfortegnelse Forord... 2 Samspil med andre strategier... 2 Indholdsfortegnelse... 4 Indledning... 5 Lolland Kommunes klimaaftaler og status... 5 Vision Overordnede strategiske målsætninger... 8 Overordnede indsatsområder... 8 Mindskelse af klimaforandringer gennem reduktion af CO 2 -udledning Introduktion til kapitlet om mindskelse af klimaforandringer Mål Indsatsområder Aktører og roller Tilpasning til klimaforandringer Introduktion til kapitlet om tilpasning til klimaforandringer Mål Indsatsområder Aktører og roller indenfor klimatilpasning Grønne tiltag og vækst Introduktion til kapitel om grønne tiltag og vækst Mål Indsatsområder Aktører og roller Bilag Bilag 1: Drivhusgasregnskab for basisår Bilag 2: Baseline for CO 2 -udledningen i Lolland Kommune Side 4 af 32\n6 Indledning Hvor der tidligere blev stillet spørgsmålstegn ved om klimaforandringerne er menneskeskabte, stilles der nu spørgsmålstegn ved omfanget af klimaforandringerne. Noget af det der hersker størst usikkerhed omkring er det fremtidige globale havniveau. FN s klimapanel udgav i 2007 deres fjerde hovedrapport om klimaforandringerne, hvor - solens betydning for klimaforandringerne mindskes væsentligt, - der er observeret mere intens opvarmning, issmeltning og havstigning (> 90 % sandsynligt), - der ikke er tvivl om, at mange af de observerede klimaændringer er menneskeskabte, - mængden af CO2 1 i atmosfæren fortsat stiger - og koncentrationerne er nu de højeste i år, - ændringer i ekstremer og regionale mønstre nu tilskrives menneskeskabte udledninger af drivhusgasser, - den globale middeltemperatur forventes at stige yderligere 2-4 grader uden indgreb i dette århundrede og - opvarmningen forventes at fortsætte de næste 30 år mindst, og havniveauet forventes at stige også efter år 2100 Kort sagt forventes de globale klimaforandringer at give Danmark et varmere klima med mildere og vådere vintre, samt varmere og mere tørre somre. På årsbasis vil nedbørsmængden stige, mens somrene totalt set blive mere tørre og somrenes nedbør vil primært falde som kraftige regnskyl. Den maksimale vandstand forventes at stige samtidig med at den maksimale stormstyrke også forventes øget. Der vil være større risiko for ekstremer, som f.eks. kraftige storme eller længere perioder med hedebølge. Med denne strategi sætter Lolland Kommune fokus på aktivt at være med til at mindske klimaforandringerne gennem reduktion af CO2-udledningen 1 og dernæst tilpasse kommunen til de uundgåelige klimaforandringer. Derudover skal strategien tydeliggøre vækstpotentialerne ved at fokusere på grønne tiltag. Lolland Kommunes klimaaftaler og status Lolland Kommune den 25. oktober 2007 en klimaaftale med Danmarks Naturfredningsforening. Denne aftale forpligtiger kommunen til at reducere udledningen af CO 2 med 3 % om året frem til Dette gælder for kommunen som virksomhed, dvs. reduktionen skal ske i kommunale bygninger og transport. Fra 2008 er CO 2 -udledningen registreret og der er gjort en indsats for at reducere udledningen. Udgangspunktet er 2008, hvor CO 2 -udledningen var tco 2. Dette var reduceret til tco 2 i 2010, dvs. en reduktion på 308 tco 2 eller ca. 6,3%. 1 I denne strategi benyttes skrives alene om CO2 og CO2-udledning, selvom der i virkeligheden er tale om flere typer af drivhusgasser. Eksempelvis udleder udrådning af affald methan, der er en drivhusgas der har en effekt der er ca. 6 gange så slem som CO2. Alle drivhusgasser kan ved hjælp af sådanne faktorer omregnes til CO2-ækvivalenter. Når der i denne strategi tales om CO2-udledning menes der CO2eq-udledning, altså en omregning af drivhusgasserne til CO2-ækvivalenter. Side 5 af 32\n7 Den 1. oktober 2009 indgik Lolland Kommune i EU s Klimapagt (den såkaldte Borgmesterpagt), hvor forpligtigelserne lyder på at reducere udledningen af CO 2 med mindst 20 % i Det skal vel at mærke ske for hele kommunens udledning, dvs. kommunen som geografi. Med denne aftale fulgte også en forpligtigelse til at udarbejde en handleplan for hvordan CO 2 -reduktionerne skal opnås. Den første version af denne såkaldte SEAP 2 blev sendt til EU den 1. april Pr. 28. november 2011 afventes stadig svar på om SEAP en kan godkendes 3. CO 2 -udledningen skal opgøres hvert andet år frem til SEAP står for Sustainable Energy Action Plan, dvs. en handleplan for bæredygtig energi. 3 Følg med på og Side 6 af 32\n8 Side 7 af 32\n9 Vision 2020 Lolland Kommune en ansvarlig og visionær klimakommune Overordnede strategiske målsætninger Frem mod 2020 vil Lolland Kommune arbejde for følgende strategiske målsætninger - Vi vil gennemføre tiltag i egen virksomhed for at reducere energi- og ressourceforbruget - Vi vil aktivt skabe opmærksomhed og indgå samarbejde om CO 2 -reduktioner med lokalområdet - Vi vil finde de bedste løsninger til at mindske klimaforandringernes skadesrisiko i lokalområdet - Vi vil være med til at skabe optimale rammer for udvikling af grønne erhvervstiltag, der kan give lokal vækst Overordnede indsatsområder 1. Mindskelse af klimaforandringer gennem reduktion af CO 2 -udledning 2. Tilpasning til klimaforandringer 3. Grønne tiltag og vækst Side 8 af 32\n10 Side 9 af 32\n11 Mindskelse af klimaforandringer gennem reduktion af CO 2 -udledning Side 10 af 32\n12 Introduktion til kapitlet om mindskelse af klimaforandringer Lolland Kommune som geografi, dvs. borgere, erhverv inkl. landbrug m.fl., udledte i 2008 godt tco 2. En del af denne udledning tæller ikke med i udledningen der opgøres til EU s Klimapagt (også kaldet Borgmesterpagten). Denne strategi fokuserer på den del som Lolland Kommune har forpligtiget sig til at reducere, dvs tco 2. Udledningen fordeler sig som det ses i Figur 1. Faktisk udledning i 2008 [tco 2 ] Total: tco2 Figur 1 - CO 2 -udledningen i 2008 I Klimapagten forpligtiger Lolland Kommune sig til at reducere CO 2 -udledningen med mindst 20 % i Den vigtigste indsats for at forebygge klimaforandringer ligger indenfor reduktion af udslip af drivhusgasser, primært kuldioxid (CO 2 ). Reduktion i udledningen kan ske gennem adfærdsændringer hos borger og erhverv, brug af ny teknologi inden for transport, industri og landbrug, samt ved ændring af, eller effektivisering af energi og varmeforsyningen. Ideelt set bør der altid gøres en indsats for at reducere behovet for energi før der arbejdes på at omlægge energiforsyningen. I praksis spiller økonomi i form af investeringens størrelse og tilbagebetalingstid en stor rolle. Lolland Kommune har særlige økonomiske udfordringer, hvorfor det er nødvendigt at lade økonomiske betragtninger spille en væsentlig rolle ved igangsættelse af aktiviteter. Når handlingsplanerne er udformet således at reduktionsmålene opnås, skal igangsætningen af aktiviteterne prioriteres efter økonomiske betragtninger. Det kan f.eks. være i form af tilbagebetalingstid eller fordi der er mulighed for at indgå et samarbejde med andre, så der løftes i flok. Kort sagt ønsker Lolland Kommune at opfylde målsætningerne gennem de mest rentable aktiviteter. Økonomien i de enkelte aktiviteter hænger tæt sammen med hvad der bliver udviklet teknologisk og sker samfundsmæssigt overalt på kloden. Hovedsageligt af denne årsag er handleplanerne fleksible. Side 11 af 32\n13 Mål CO 2 -udledningen fra Lolland Kommunes transport og bygninger skal reduceres med 3 % om året i perioden , hvorved kommunen lever op til at være Klimakommune via aftalen med Danmarks Naturfredningsforening. CO 2 -udledningen fra Lolland Kommune som geografisk område skal reduceres med 20 % i 2020 i forhold til 2008 niveau, hvorved kommunen lever op til sine forpligtigelser til Klimapagten. Lolland Kommunes bygningsmasse skal i videst muligt omfang forsynes med vedvarende energi eller CO 2 -neutral energi. Der skal i videst muligt omfang anvendes klimavenlig teknologi både ved nybyggeri og ved ombygning/renovering af eksisterende bygninger for både offentligt og privat byggeri. Udviklingen af erhverv indenfor vedvarende energi skal understøttes. Der skal arbejdes for at der rejses skov, med det formål at binde en større andel CO 2, på de områder der er udpeget som mulige arealer for skovrejsning i Kommuneplanen. Indsatsområder De følgende indsatsområder stammer fra den SEAP 4 og handleplan som er godkendt 31. marts 2011 af Byrådet: Feje for egen dør Borgere og boliger Energiforsyning og effektivisering el og varme Industri, handel og service Landsbrug Transport Der er sat reduktions mål for hver af kategorierne i CO 2 -opgørelsen, der også kan overføres til indsatsområderne herover. Målene er sat for at have et udgangspunkt for at målsætte indsatserne. I praksis er det nødvendigt at lave opgørelser af CO 2 -udledningerne undervejs for at se om der er sket en stigning i CO 2 -udledningen i nogen kategorier og derefter tilpasse planen for målet på en total-udledning på maksimalt tco 2 i Målene ses i Tabel 1. 4 SEAP står for Sustainable Energy Action Plan, hvilket er den plan som Lolland Kommune er forpligtet til at lave under Klimapagten. Planen redegør for hvordan Lolland Kommune vil opnå en CO 2 -reduktion på godt 20% i SEAP ligger på og på Side 12 af 32\n14 Tabel 1 - CO 2 -udledning 2008 og CO 2 -reduktionsmål 2020 Sektor CO 2 -udledning 2008 [tco 2 ] Reduktion [tco 2 ] Maks. udledning i 2020 [tco 2 ] Elektricitet Forsyning Energibesparelser Varme Forsyning Energibesparelser Transport Industri produktion Landbrug produktion Affald og spildevand Total Tidsplan for indsatserne Temaer indenfor CO 2 -reduktion Feje for egen dør Energiforsyning Borgere og boliger Erhverv, industri, handel m.m. Landbrug Transport Evaluering af mål opfyldelse Ingen aktivitet Aktivitet i gang Planlægning af projekter Implementering af projekter Aktører og roller Udvikling og Erhverv har den overordnede koordinering. Derudover spiller Udvikling og Erhverv en væsentlig rolle i forhold til at igangsætte initiativer indenfor adfærdskampagner under indsatsområderne Feje for egen dør og Borgere og boliger. I samarbejde med Business LF skal lignende initiativer indenfor virksomheder i kommunen igangsættes. Teknik- og Miljømyndigheden står for størstedelen af aktiviteterne i kommunale bygninger, f.eks. overvågning af energiforbrug mv. Park og vej står for kommunens køretøjsflåde og er dermed aktører når det kommer til reduktioner på transportområdet. Ligesom Ledelsessekretariatet er aktører indenfor f.eks. aktiviteter der vedrører indkøb. Side 13 af 32\n15 Offentlige og private forsyningsselskaber vil være primær aktør indenfor fjernvarmeprojekter og lignende forsyningsrelaterede projekter. Andre sektorer vil være vigtige aktører indenfor undervisningsforløb med fokus på oplysning omkring klima og energi. Derudover kan det blive relevant at inddrage andre sektorer og eksterne samarbejdspartnere til aktiviteterne der skal realiseres for at nå målene. Side 14 af 32\n16 Side 15 af 32\n17 Tilpasning til klimaforandringer Side 16 af 32\n18 Introduktion til kapitlet om tilpasning til klimaforandringer Ved stormfloden 13. november 1872, der oversvømmede Sydlolland og det østlige Falster, blev godt en tredjedel af kommunens areal oversvømmet. Efter stormfloden blev Det lolland-ske Dige, der forløber fra Nybro i Nakskov langs Nakskov fjord og hele sydkysten til Hander-melle ved kommunegrænsen til Guldborgsund kommune opført. Efter opførelsen af diget er de tidligere fjorde og vige bag diget blevet tørlagt. Langs nordkysten er der en række diger, som er opført for at tørlægge vige og lavtliggende landbrugsarealer. Lolland er flad og ligger lavt. Ved klimatilpasning skal der tages højde for øget havvandstand og flere stormfloder, samt mere nedbør med ekstremregn og skybrud. Det gælder især i Nakskov, der er udpeget som særligt risikoområde i henhold til oversvømmelsesdirektivet. Det betyder at der skal udarbejdes en særlig plan for området. Ved stormfloden 1. november 2006 var der oversvømmelser på Nordlolland, på øerne i Smålandsforvandet og omkring Nakskov Havn. Oversvømmelserne ramte blandt andet Onsevig, hvor der i 2008 er opført et dige som en del af et klimaprojekt. Samtidig blev adskillige diger, som ikke modstod stormfloden, istandsat og i nogle tilfælde forhøjet. I henhold til lovgivningen, er det grundejerne der beslutter om der skal opføres diger til beskyttelse mod oversvømmelse og dermed også grundejerne der afholder udgifterne. Det er naturligt at starte med at gøre en indsats for at mindske klimaforandringer, som det forrige kapitel handlede om. Men når det arbejde er gjort så godt som muligt, er der tilbage at tilpasses for at mindske skadesrisiko for mennesker, bygninger, infrastruktur, landbrug og natur. Klimatilpasning er en lang proces, som kan ændre sig mange gange undervejs efterhånden som der kommer ny viden om de udfordringer klimaforandringerne medfører. I enten 2013 eller 2014 kommer den femte rapport fra FN s klimapanel, hvor der forventes en hel de ny viden på området. Mål Lolland Kommune vil aktivt bruge udarbejdede modeller og risikoanalyser på tværs i Kommuneplanen. Lolland Kommune vil bidrage til at mindske risici for oversvømmelser og følgerne af andre klimaforandringer. Lolland Kommune vil gøre en indsats for at sikre kommunens geografi gennem klimatilpasning til scenarier fra FN s klimapanel. Lolland Kommune vil have en opdateret lokal beredskabsplan for de situationer hvor der sker oversvømmelser. Side 17 af 32\n19 Lolland Kommune vil arbejde for at der indtænkes klimatilpasningshensyn i den fysiske planlægning for bygninger og arealer, hos borgere og erhvervsliv såvel som i kommunale bygninger. Lolland Kommune vil samarbejde bredt for at sikre de bedste løsninger for alle. Når Lolland Kommune har gjort en indsats for at være med til at mindske klimaforandringer og sikret øen mod øget havvandstand, flere skybrud og flere stormfloder, så er det kommunens mål at sikre at de oversvømmelser der kommer til at ske, sker kontrolleret. Indsatsområder Lolland Kommune har fået lavet en højdemodel, pilotprojekt omkring indsatser på sydkysten som del af et INTERREG-projekt, modelprojekt der ser muligheder i vandet i stedet for alene problemer mv. Disse skal bruges aktivt, således at der indtænkes klimatilpasningshensyn i den fysiske planlægning. Nakskov er udpeget som særligt risikoområde i henhold til oversvømmelsesdirektivet og kræver derfor en særlig indsats for at sikre området. Lolland Kommune vil begrænse arealer med impermeable belægninger 5 på kommunens arealer og dermed øge nedsivningen af regnvand. De impermeable belægninger med erstattes med permeable belægninger og vejprofiler der tillader nedsivning med f.eks. græsarmeringer, skærver, mellemrum mellem kantsten mv. Derudover vil kommunen øge brugen af bevoksninger der kan fungere som faskiner på befæstet areal. Ved renovering af kommunale ejendomme vil der blive undersøgt mulighed for LAR 6, f.eks. nedsivning af regnvand i faskiner eller grønne tage. Kommunen vil stille krav om LAR gennem lokalplanlægningen. Men for eksisterende lokalplanlagte områder i byerne hvor der ikke er taget højde for klimatilpasning eller hvor der ikke er lokalplanlagt, vil kommunen arbejde på en klimaadfærdsregulering f.eks. gennem kampagner om LAR. Klimatilpasningsplan I samarbejde med KL (Kommunernes Landsforening) lavede Lolland Kommune i 2009 en skitse til en Klimatilpasningsplan. Denne plan skal gennemgås og revideres, når det forventede nye lovgrundlag fra Staten vedtages, forventeligt i foråret Planen skal godkendes politisk i Lolland Kommune. For fremtiden skal planes gennemgås hvert andet år for at tage hensyn til seneste udvikling af klimaforandringer og nye teknologier. Skitsen til klimatilpasningsplanen udpeger geografiske indsatsområder og risikoområder, som skal håndteres forskelligt. Der skal være samhørighed mellem klimatilpasningsplanen og Kommuneplanen. Det forventes at følgende elementer vil indgå i klimatilpasningsplanen: - Kyster, havne, kystnær bebyggelse og det åbne land - Byggeri og anlæg 5 Belægninger med asfalt, tætsluttende flisebelægninger mv., hvorfra der ikke kan ske nedsivning, og derfor afleder til kloak. 6 LAR står for Lokal Afledning af Regnvand Side 18 af 32\n20 - Vandforsyning - Land- og skovbrug - Natur - Fremtidig by- og turistudvikling - Infrastrukturen Håndtering af regnvand Der skal planlægges for regnvandsafledning i byer og ved bebyggelser, således at kun tilsigtede arealer oversvømmes ved 10 års regn, dvs. den mængde regn som normalt kun falder en gang hvert tiende år. Det betyder at der vil ske færre ødelæggelser af borgernes og erhvervslivets ejendomme. Derudover minimeres sundhedsrisici der forekommer når oversvømmelser får kloakvand til at stuve op i gadeplan. For regn i større mængder end 10 års regn skal der være opdaterede beredskabsplaner, som angiver hvordan situationen håndteres, når oversvømmelser ikke kan forhindres. Nyanlæg af boldbaner og andre fællesarealer skal spille en aktiv rolle i afledningen af regnvand, f.eks. ved fungere som oversvømmelsesarealer for forsinkelse af regnvandet ved ekstrem regn. Når der laves lokalplaner skal der opstilles krav til afledning af regnvand og en grænse for befæstningsgrad. I praksis kan det betyde at der fastlægges afløbskoefficienter og biofaktorer for områderne 7. En biofaktor skal sikre at borgerne begrænser de befæstede arealer og enten planter træer og buske eller anlægger grønne tage. Beplantningen vil dels opsuge regnvand og dels optage CO2 fra luften. I eksisterende områder der ikke står for at få lavet lokalplan vil Lolland Kommune også opfordre til at mere vand tilbageholdes på matriklerne. Der kan opsamles vand i tanke, etableres faskiner eller grønne flader, som f.eks. grønne tage og regnbede. Borgere og erhvervsdrivende kan opfordres gennem kampagner, der dels fokuserer på de større perspektiver, men også særligt på betydningen af at alle deltager aktivt i at mindske oversvømmelser. Samtidig skal der udlægges deciderede opsamlings/forsinkelsesbassiner. Øget havvandstand Klimaforandringerne forventes at give flere stormflode og generelt øge havvandstanden. Sikring mod havvandsstigninger er et privatanliggende som lovgivningen ser ud nu. I klimatilpasningsplanen er det dog ønskeligt at ridse op til hvilken kote der på nuværende tidspunkt er beskyttet til. Dette kan danne grundlag for beredskabsplanen. Aktører og roller indenfor klimatilpasning Klimatilpasning starter ofte med en planlægning, hvor Teknik- og miljømyndigheden har en myndighedsrolle. På disse myndighedsrelaterede opgaver har Teknik- og miljømyndigheden tovholderfunktionen i forhold til udarbejdelse og igangsættelse af handleplanerne. Ofte vil mangle af de egentlige udførende opgaver høre hjemme ved forsyningsselskaberne. 7 Biofaktor er et udtryk for hvor stor en andel af et område der er beplantet. Afløbskoefficienter er udtryk for hvor meget regnvand der siver ned i jord og dermed også hvor meget der føres til regnvandssystemet/kloaksystemet. Side 19 af 32\n21 Udover forsyningsselskaberne er der mange eksterne aktører. Eksempelvis spiller digelag og afvandingslag vigtige roller i forhold til havvandsbeskyttelse. Borgere og erhverv er også vigtige samarbejdspartnere i forhold til at arbejde mod oversvømmelser. Derudover kan det blive relevant at inddrage andre sektorer og eksterne samarbejdspartnere til aktiviteterne der skal realiseres for at nå målene. Side 20 af 32\n22 Side 21 af 32\n23 Grønne tiltag og vækst Side 22 af 32\n24 Introduktion til kapitel om grønne tiltag og vækst De lokale tendenser viser stadig større netto befolknings- og arbejdspladsnedgang, f.eks. fra erhvervsaktive i 2007 til i Væksthus Sjællands publikation Væksttendens viser en nedgang i job indenfor energi og miljø i Lolland Kommune. Samtidig peger den også på at Lolland Kommune har en styrkeposition på området en styrkeposition som Lolland Kommune vil arbejde for at opretholde. Lolland Kommune ønsker fokus på grøn vækst, da det udover arbejdspladser og bedre økonomi, kan fremtidssikre de erhvervsdrivendes forretningspotentiale. Mål Lolland Kommune vil arbejde for en styrkelse af Lolland som niche for placering af grønne virksomheder Det er også et mål at arbejde for vækst indenfor grønne arbejdspladser lokalt Lolland Kommune ønsker fortsat at støtte op om grønne erhvervsvirksomheder i planlægningen De eksisterende virksomheder i Lolland Kommune skal opfordres til at blive mere grønne Lolland Kommune vil arbejde for en kvalificeret arbejdsstyrke, der lever op til fremtidens krav, f.eks. indenfor byggeriet Indsatsområder Lolland Kommune vil fortsætte arbejdet med støtte til virksomheder, der ønsker at etablere sig i form af hjælp til Mål 2 ansøgninger. Samtidig kan allerede etablerede virksomheder støttes i at skrive puljeansøgninger, hvis de f.eks. vil videreudvikle eller kommercialisere nye løsninger. Puljerne kan f.eks. være Fornyelsesfonden. For at sikre grobund, faglige miljøer og andre synergieffekter har Lolland Kommune udlagt arealer der er særligt reserveret til grønne virksomheder eller agroindustri. Lolland Kommune har fokus på en smidig og velfungerende modtagefunktion, når nye virksomheder ønsker at etablere sig i kommunen, hvilket naturligvis også gælder grønne erhverv. Lolland Kommune vil fortsat arbejde for bedre vilkår for etablering af grønne virksomheder i kommunen. Lolland Kommune var blandt de tre kommuner der var med til at etablere Energiklyngecenter Sjælland. For at opretholde centret efter at EU-finansieringen ophører fortsætter Lolland Kommune sin støtte til centret. Formålet er bl.a. at sikre videndeling blandt kommunerne i regionen og samtidig bruge centret til at støtte op om den grønne erhvervsudvikling. Lolland Kommune vil gerne vise vejen for energirigtig renovering og adfærd i de offentlige bygninger. Derfor vil Lolland Kommune arbejde for at sætte de kommunale bygninger i spil til at afprøve nye teknologier. Side 23 af 32\n25 Gennem kampagner og tekniske systemløsninger vil Lolland Kommune arbejde for at virksomhederne selv kan motiveres til at spare på energien, blive mere effektive og producere mere energirigtigt. Der skal i gang sættes initiativer indenfor f.eks. efteruddannelse i byggeriet, der sikrer at Lolland Kommunes arbejdsstyrke er kvalificeret til at løse fremtidens opgaver. Aktører og roller Lolland Kommunes erhvervsstrategiske arbejde er forankret i sektoren for Udvikling og Erhverv, mens Business LF står for det udførende og konkrete arbejde. Business LF er samarbejdsparter, men driver også selv en hel række initiativer, der har fokus på vækst og udvikling. LOKE vil fortsat varetage den mere innovative udvikling af nye energiteknologier. Energiklyngecenter Sjælland er en samarbejdsparter, som levere viden og erfaringer fra andre kommuner, samt for fremtiden kan assistere med f.eks. store EU ansøgninger og andet som regionens kommuner kan have gavn af. Side 24 af 32\n26 Side 25 af 32\n27 Bilag Side 26 af 32\n28 Bilag 1: Drivhusgasregnskab for basisår 2008 Emissionskategori Driver EMF GHG udledning (g CO2-eq/enhed) (ton CO2-eq) Elektricitet Energiforbrug - Fordelt på sektorer (MWh) Husholdninger Landbrug Industri Handel & Service Kommunale institutioner Øvrige offentlige institutioner Total Varme Energiforbrug - Fordelt på opvarmningsformer (MWh) Fjernvarme Centralvarme (Naturgas) Centralvarme (Fyringsolie) Centralvarme (Fast brændsel) Elvarme Varmepumpe Andet Total Transport Personkm - Persontransport fordelt på transportmidler Knallert MC Personbil Varebil Lastbil Bus Tog Total Særanvendelser Driver Luftfart Indbyggertal Fiskeri Indbyggertal Skovbrug Skovareal 258 Have-/hushold Indbyggertal Skibsfart Målt energiforbrug Total Total Industri Driver Procesenergiforbrug (og non-road transport) Energiforbrug Opløsningsmidler Indbyggertal 912 Total Side 27 af 32\n29 Landbrug Driver Dyrehold Dyrebestand (DE) Arealer Landbrugsareal Energiforbrug Energiforbrug Total Affaldsdeponi Driver Total Indbyggertal LULUCF Driver Total Samlet areal Samlet udledning Side 28 af 32\n30 Bilag 2: Baseline for CO 2 -udledningen i Lolland Kommune 2008 Roskilde Universitet har udarbejdet en opgørelse over hele Lolland Kommunes CO 2 - udledning, dvs. kommunen som geografi, hvilket betyder at udledningen fra Lolland Kommune som virksomhed, fra husholdninger, fra industrien, fra handel og service, fra transport, fra LULUCF 8, fra affald og fra landbruget alle indgår. Opgørelsen er udarbejdet af Institut for Miljø, Samfund og rumlig forandring ved lektor Tyge Kjær og forskningsassistent Tue Damsø. CO 2 -opgørelsen inkluderer mere end hvad Klimapagten forpligtiger Lolland Kommune at reducere indenfor. I Bilag 1: Drivhusgasregnskab for basisår 2008 findes den samlede CO 2 -opgørelse, hvor det fremgår at Lolland Kommune som geografi udledte tco2 i basisåret Når arealudnyttelse og LULUCF ikke medtages i henhold til retningslinjerne for Klimapagten er der ca tco 2 tilbage som Lolland Kommune er forpligtiget til at reducere til tco 2 i Skulle der i årene frem til 2020 periodevis ske en stigning i udledningen er målet stadig at der kun må udledes tco 2 i I Figur 2 er illustreret hvor CO 2 -udledningerne kom fra i 2008 og hvordan det er målet at CO 2 -udledningerne må komme fra i Faktisk udledning i 2008 [tco 2 ] Mål for 2020 [tco 2 ] Total: tco2 Total: tco2 Figur 2- CO 2 -udledningen i 2008 og målet for 2020 Landbrugets og industriens forbrug af elektricitet og opvarmning er inkluderet i elektricitets og varme kategorierne, dvs. CO 2 -udledningerne i kategorierne industri og landbrug omhandler alene deres produktion. Der udledes CO 2 fra affald gennem udrådning af organisk materiale, der deponeres eller midlertidigt deponeres, samt fra spildevand. 8 LULUCF står for Land-Use, Land-Use Change og Forestry. Her indgår CO 2 -udledninger der bl.a. skyldes kulstofbindinger i jorden Side 29 af 32\n31 En lignende grafisk illustration af hvor energien bruges og CO 2 -udledningerne kommer fra under kategorierne elektricitet, varme og transport ses i Bilag 2: Grafisk visning af udledningerne I Bilag 1: Drivhusgasregnskab for basisår 2008 ses en detaljeret opdeling af hvor CO 2 - udledningen kommer fra. I de følgende figurer er indsat illustrationer af fordelingen af energiforbrug, distance og CO 2 -udledning for elektricitet, varme og transport. For de tre kategorier viser figurerne sammenhængen mellem energikilden/distancen og CO 2 -udledningen. Energiforbrug [MWh; %] CO 2 -udledning [tco 2 ; %] Total: MWh Total: tco2 Figur 3 - Oversigt over fordelingen af energiforbrug og CO 2 -udledning fra elektricitet Elektricitetsforbruget i MWh og CO 2 -udledningen er procentvis ens i alle kategorier. Det skyldes at energikilden er den samme, dvs. elektriciteten kommer fra det samme elnet. Opgørelsen er baseret på det sjællandske elnet, hvilket gør at CO 2 -udledningen er ens for hele elnettet. Der arbejdes på at lave en ny type opgørelse, hvor der tages hensyn til den lokale produktion af elektricitet. Side 30 af 32\n32 Energiforbrug [%] CO 2 -udledning [%] Total: MWh Total: tco 2 Figur 4 - Oversigt over fordelingen af energiforbrug og CO 2 -udledning fra varme Som det fremgår af Figur 4 er der stor forskel på energiforbrug og CO 2 -udledning fra kategorierne inden for varmeforbrug. Det skyldes at fjernvarmen så godt som kun kommer fra biomasse, der regnes CO 2 -neutral. Det helt store reduktionspotentiale ligger i at udskifte individuelle oliefyr og reducere elforbruget til opvarmning. Distance [%] CO 2 -udledning [%] Total: Total: tco km + særtransport (ikke opgjort pr. km) Figur 5 - Oversigt over fordelingen af energiforbrug og CO 2 -udledning fra transport Som det ses i Figur 5 er det privatbilismen der udleder mest CO 2 og dermed også der hvor der er stort reduktionspotentiale. For elektricitet og transport er der en direkte sammenhæng mellem at reducere forbruget/behovet for energi og reduktion af CO 2 -udledningen. Side 31 af 32\n33 For varme vil det ikke tælle direkte i CO 2 -udledningen hvis varmebehovet reduceres når energiforsyningen er fjernvarme. Af hensyn til at spare på resourcerne (træ, flis, halm mv.) er det stadig interessant at mindske behovet for varme i alle bygninger. Side 32 af 32


PARTNERNYT: grow up FARM | White Guide\nMen hvad er mikrogrønt – og hvorfor?\nMikrogrønt er lidt ligesom karse. Det er små skud af forskellige krydderurter og spædt\ngrønt – en lille smagsbombe, sprængfyldt af smag og farve. Vi stræber efter at\nmikrogrønt ikke kun skal se pænt ud, men også være en smagskomponent som\nskaber en oplevelse og vækker nysgerrighed.\nVi dyrker mikrogrønt i en bæredygtig vertikal farm, i Ringsted på Sjælland, i en\ngammel nedlagt fabriksbygning. Her har vi bygget et hydroponisk, lukket\nklimakammer som er vores farm. Hvad betyder det så, at det er en vertikal farm, med\net hydroponisk lukket klimakammer? Det betyder at vi dyrker i fem lag vertikalt, der er\ningen jord, sprøjtemidler eller insekter tilstede i produktionen.\nI farmen er heller der ingen gråvejrsdage – kun dage fyldt med varme og lyserødt lys.\nVi fokuserer på at skabe en så bæredygtig og miljøvenlig produktion som muligt. Vi\narbejder hele tiden med udvikle vores produktion.\nPå nuværende tidspunkt arbejder vi kun med grossister og professionelle, men\nindenfor det næste år håber vi at vores produkter er at finde i detailhandel.\nMikrogrønt er enormt interessant. Både i forhold til smag, udseende, sundhed og hele\ntilgangen til hvordan vi dyrker vores grønt i Danmark.\nLæs mere om grow up FARM på deres hjemmeside eller Facebook


Rabat Pci express 16x riser card pcie riser grafikkort til pci-e pci-e riser adapter pci-e 16x til 16x raiser kort for 1u 2u-vært / Computerens Komponenter > Zz-top-jam.dk\nPCI Express 16x Riser Card PCIE Riser Grafikkort til PCI-E PCI-E Riser Adapter PCI-E 16X til 16X Raiser Kort FOR 1U 2U-Vært\nTags: hp m277, 633anhmw, pci express x1 -, pcie riser, pcie x1, sd-pci-e, nvme pci, dell pcie riser, mini-pcie, palit grafik kort.\nPCI-Express 16X Riser-Kort giver PCI-Express-Kort væk fra bundkort med PCI-Express stik direkte i overensstemmelse med soklen på bundkortet, Det er den rigtige vinkel riser til PCI Express-grafikkort (X16) busser.Stikket er loddet på komponent siden B-siden) af bestyrelsen.Når en i/O board er indsat, komponent siden af i/O-bestyrelsen vil med billedsiden nedad, mod bundkortet.Med side-clips til at fastgøre andre kort.\nGrænseflade: PCI-E 16X\n1 x PCI-E Stik-Kort, skal Du kontrollere billederne for flere detaljer.\nPCI-E port til PCI Express-til-PCI-adapter-kabel mini pcie x16 x1 til riser-kort\n1. Solid Kondensatorer fliter Nuværende,lave spænding mere stabil. 2. Molex stik ændring er designet til at omdirigere strømmen fra dit bundkort PCIe slot. 3. Dette forhindrer grafikkort skader på 5970 & 6990 kort, køre via et forlængerkabel,og forhindrer også bundkort skade, at ethvert system, der kører mere end 4 Gpu ' er samtidigt 4. For x1 til x16 slot adapter,der er kompatible med 1x,4x,8x,16x-kortet.\nJEYI RIDDER Power-Undlade Beskyttelse PCIE3.0 for NVME Adapter x16-Fuld Fart på M. 2 dd På Kort køleplade Wafer Ventilator SSD\nJEYI RIDDER Power-Undlade Beskyttelse PCIE3.0 NVME Adapter x16-Fuld Fart på M. 2 dd På Kort køleplade Wafer Ventilator SSD Mærke: JEYI Produkt Navn: SSD tre-disc-udvidelseskort Model: Røde Ridder Støtte: M. 2 NVME (PCIE) + NGFF (SATA) Service: tre års garanti (factory Outlet) Anvendelse: host server med PCIE X16 slot, osv. fordel: 1. To\nSO-DIMM-modulet 204BATTERI DDR3 memory test beskyttelse Adapter til AUTOCAMPERE STD 204batteri Slot\nSO-DIMM-modulet 204BATTERI DDR3 memory test beskyttelse Adapter til AUTOCAMPERE STD 204batteri Slot Produkt features: •SO-DIMM DDR3 memory test beskyttelse kort. •Velegnet til SÅ DDR3 hukommelse kort af notebook PC ' en. •Driftsspænding: 1,5 V DC •Ingen ekstra driver, der er behov for. •Design 4-Lag PCB design for at reducere tab af signal og EMI. •Produkt Dimension: 67x19mm Om


Buying & Production Assistant – foret\nBuying & Production Assistant\nForét søger en passioneret indkøbs- og produktionsassistent, som brænder for kvalitet og bæredygtighed og bliver motiveret af at bruge sin erfaring til at sætte sit præg på hele processen fra produktudvikling til det endelige indkøb. Du er ligeledes en agil holdspiller, der ikke er bange for at løse større administrative opgaver i en hurtigvoksende start-up virksomhed.\nI forét har vi fra dag ét haft et ønske om at inspirere folk til at koble af, være tilstede i nuet og nyde den verden vi har uden for vores dør. Denne filosofi afspejler hvordan vi arbejder både med vores design men også med vores kultur. Du bliver en del af vores ambitiøse team, hvor vi alle brænder for vores fælles mål, at udvikle de bedste kollektioner, som er bæredygtige, tidløse og skabt uden at gå på kompromis med kvaliteten. Vi er passionerede omkring det vi laver og bestræber os på at blive bedre dag for dag. Vi er et lille team, som skal varetage en bred skare af opgaver og derfor betyder det gode samarbejde alt for os.\nDin primære opgave er at bruge din passion for god kvalitet og bæredygtighed til at udvikle, igangsætte og prisforhandle vores kollektioner i tæt samarbejde med vores Buying & Production Manager og ikke mindst vores leverandørnetværk. Dine opgaver kommer til at variere en del, og det er derfor vigtigt at du er omstillingsparat, da hverdagens problemstillinger kan varierer i takt med vores vækst. Du skal sætte en ære i at gribe de bolde der bliver kastet din vej.\n- Sourcing, forhandling og kontinuerlig udvikling af nye spændende kvaliteter\n- Godkendelse af lab dip, trim o.lign.\n- Forhandling med dine leverandører om pris, kvalitet og leveringstid\n- Alt administrativt der vil være i forbindelse med kollektionsudvikling og oprettelse af produkter\n- Herunder udarbejdelse af techpacks og andet relevant.\n- Håndtering og levering af SMS-kollektioner fra leverandør til sælgere/agenter\n- Relevant uddannelse indenfor indkøb og produktion.\n- Minimum 2 års erfaring med indkøb og produktion.\n- Struktureret med solid forståelse for alle arbejdsprocesserne i design, indkøb og produktion\n- Erfaring, forståelse og kendskab til kvaliteter, metervarepriser og produktion.\n- Arbejder selvstændigt og tager ansvar for arbejdsopgaver\n- Flydende engelsk i både skrift og tale.\n- Erfaring med Adobe-pakken herunder primært Illustrator og InDesign


Tre forandringer, der overrasker den nye leder - Mannaz -\nTre forandringer, der overrasker den nye leder\n14. januar 2022 - Mirja Olesen, cand.psych.aut, M.Sc in Business Psychology, CEO i Lead Next Generation og ekstern underviser for Mannaz. Del siden\nMange bliver ofte forfremmet på grund af deres høje faglighed. Men det kommer som en overraskelse for mange, at ledelse er en disciplin, de skal lære ud over fagligheden.\nDe fleste, der træder ind i ledelse, vil have nogle udfordringer til fælles. Tit er det de samme emner, som går igen, når erhvervspsykolog Mirja Olesen fra Lead Next Generation, der uddanner nye ledere.\n1. Du opdager, at du ikke er i opposition til den øverste ledelse\nMange nye ledere går til rollen med en overbevisning om, at de skal ændre en masse, på vegne af de medarbejdere som de før var en del af.\n”Men man skal som leder også stå på mål for den øverste ledelse nedad, og det betyder nogle gange, at du skal finde gode argumenter, for ting du ikke selv har besluttet,” forklarer Mirja Olesen.\nKunsten består i at finde en balance mellem medarbejderne og den øverste ledelse uden at give afkald på den ene til fordel for den anden.\n2. Du skal lede opgaveløsning i stedet for at løse opgaver\nSelv om du er blevet forfremmet på baggrund af din faglighed, vil du opleve, at du skal skubbe den lidt til side for i stedet at skabe rammer og motivere andre. Det kan være en udfordring for mange ledere, forklarer Mirja Olesen.\n”Det skal ikke forstås sådan, at fagligheden står i vejen. Problemet opstår, hvis man ikke indser, at man også skal noget andet. Nu er det dit job at få andre til at lykkes, og det er en disciplin, der ikke har noget med din faglighed at gøre,” siger hun.\nSærligt nutidens arbejdsmarked, hvor ord som nyskabelse, innovation og forandringer går igen på mange arbejdspladser, stiller det store krav til lederen. De skal skabe dynamik og tryghed, så medarbejderne kan udfordre hinanden på konstruktive måder, uden de selv stikker hænderne i den faglige gryde og overtager opgaven.\n“Alle tendenser, man selv har, bliver ganget op, når man er leder. Derfor kræver ledelse, at du forstår, at der er andre måder at arbejde på end din egen. Forstår man ikke det, kan der opstå frustrationer.”\n3. Du skal lede mennesker, der ikke minder om dig selv\nHvis du er god til at organisere din arbejdsdag, helst arbejder i korte, afsluttede cyklusser, så vil du være god til at lede medarbejdere, der har det på samme måde. Ligeledes vil du, hvis du selv har en mere dynamisk og omskiftelig måde at arbejde på sikkert bifalde medarbejdere, der minder om dig. Udfordringerne opstår, når dine medarbejdere afviger fra hvordan du selv arbejder.\nDet kræver professionelle ledelsesværktøjer at lede andre. Derudover kræver det rummelighed overfor andre, og en høj grad af selvindsigt i forhold til egne arbejdspræferencer, styrker og udfordringer.\nBrug for viden, værktøjer og træning i at komme godt fra start som ny leder?\nSå kan du deltage på vores kursus “Introduktion til ledelse”, hvor du får indsigt i de udfordringer og det ansvar, som følger med rollen som ny leder, så du styrker dine forudsætninger for at udfylde lederrollen med succes.\nArtiklen blev oprindeligt bragt på ida.dk.\n3 dage 16.999 DKK\nOm Mirja Olesen\nMirja Olesen er cand.psych.aut, M.Sc in Business Psychology, CEO i Lead Next Generation og ekstern underviser for Mannaz.\nHun har mere end 15 års erfaring med ledelses-og organisationsudvikling fra ind-og udland. Hun er autoriseret psykolog og arbejder i spændingsfeltet mellem forretningsudvikling og psykologien.\nMirja underviser på vores kursus “Introduktion til ledelse”.\n4 råd til velfungerende selvledelse\nSelvledelse er blevet svaret på den medbestemmelse, som medarbejderne efterspørger, og virksomhederne gerne vil give. Men selvledelse kommer ikke uden udfordringer. Selvledelse kræver klare rammer, der defineres gennem dialog og en professionel samtalestruktur. Læs hvordan i denne artikel.\nHvordan får du det hybride team til at fungere?\nEn medarbejder, der arbejder meget hjemmefra, kan hurtigere føle sig isoleret og finde det sværere at gøre indsigelse mod unfair adfærd. I denne artikel får du gode råd til at opnå hybrid succes.\nEr din arbejdsplads blevet hybrid? Det skal du være opmærksom på\nFor meget hjemmearbejde eller forskudte arbejdstider skader din evne til at levere resultater og gøre karriere. Det kan du undgå med hjælp fra gode råd i denne artikel.


Dumme, dumme mor! Om at ønske sin storebror dømt helt ude, og jagten på strandkrabber i søndagsmylderet. Standkrabbesuppe/bisque. – En notesbog fra haven og køkkenet\nEn lille sensommer-badevåd Lillebror på bare tæer går hjemad fra stranden ovre hos mormor.\nStorsur og grædende, iskold og svøbt i en plysset, stribet frottekåbe insisterer han på, først at være blevet tortureret med mega vandsprøjts-flodbølger af sin Onde Storebror ( hvilket er meget sandsynligt ), og derefter blevet nippet helt vildt hårdt i tåen af en strandkrabbe ( knapt så troværdigt ).\nSkældende og smældende, mens tårer og snot løber frit: Moarh! *snøft* jeg sae´jo at jeg ikke ville bade! *wahh* og du er bare så duum! det er din skyld, for det er DIG der sagde jeg skulle! Og DU har lavet sådan en dum storebror i vores familie! og jeg ville bare fange krabber og IKKE bade og hvorfor lavede du ham overhovedet! Jeg vil ikke have ham, dumme dumme storebror, han skal flytte! *WAHHH..* MOAR!\nJeg går ved siden af, slæbende på Mindstens tøj, 1 rejestrygnings net, 3 krabbenet, en enorm, tangfyldt murerspand og mit kamera. Mit ellers forholdsvist store lager af empati står i nul, og jeg har en gevaldig trang til at råbe mange sandheder til den lige-fyldt-fire-årige nuttemand.\nTre timer tidligere aftaler vi at køre tur og have en hyggelig eftermiddag med krabbefangst og svømmetur, efterfulgt af aftensmad hos mormor. Jeg har deadline på en klumme til den lokale avis, og vi skal have billeder af ungerne der fanger krabber i kassen. Ungerne har prøvet at være modeller mange gange før, og det er en klar aftale at vi ikke bader før billederne ude fra badebroen er i hus, hvilket burde være a pice of cake. Sidst vi var herovre myldrede vandet under badebroen bogstaveligt talt af krabber, og vi fangede nok til en kæmpe gang bisque i løbet af en halv time.\nSom det er sket så mange gange før,- hvornår bliver jeg klogere? – viser virkeligheden sig at være en helt anden.\nDen lillebitte bådebro, der til daglig er totalt mennesketom, er i dagens anledning transformeret om til en veritabel motorvej for unge mennesker, der lavmælt snakkende bærer vandski og fiskegrej frem og tilbage fra deres både og til land. Derudover har tre professionelle krabbefangere mellem 10 og 14 år formastet sig til at indtage “vores” fiskespot! De tre snydepelse fisker, for at det ikke skal være løgn, oven i købet med tøjklemmer på stang, og bruger friskpillede rejer og muslingekød som lokkemad. Det er tydeligt at vores små grønne fiskenet-til-en-10ér-fra-Tiger har ikke en chance.\nDer er virkelig ikke plads til os nogen steder på broen, men ungerne moser derudaf med hævede net og krum hals, som sædvanligt totalt ignorante overfor alle sociale retningslinier, og jeg SKAL have taget de billeder, så jeg tager en dyb indåndning, og følger trop.\nMindsten bliver grådlabil efter tre minutter.\nHan pisker desperat frem og tilbage på broen med nettet og råber “men MOAR! jeg kan ikke fange nogen krabber, MOAAR *hyyl* drengen der, han DRILLER mig” mens han skvatter over reb og krabbespande, vifter med sin grønne bambusstang, og stikker den i alle de uskyldige forbipasserende.\nÆldsten lægger sig som en menneskelig spærrebom tværs over broen med sine fiske og rejenet, mens han formidler sine jagtfremskridt ved konstant at skrige ” MOAR-MOAR! jeg HAR en! MOAAR! SE HER! Narhj, FUCK-FUCKER den løb! MOAR!”\nDrengene larmer og skriger så det giver genlyd i broen, og det er Totalt Upassende.\nAlle de lokale søndagsgæster, inklusive deres totalt lydløse (pige!)børn smiler henholdsvis stift og lettere målløst til og ad de uvorne unger, som forstyrrer søndagsfreden.\nEfter 10 minutters rååben og tiggen om at slutte fotograferingen har jeg koldsved på panden, meget grimme tanker inde bagved samme, giver op og giver brødrene fri og lov til at smide klunset og løbe om til stranden og bade under høje, frydefulde indianerhyl.\nTi minutter senere passerer den våde, iskolde, frotteíndpakkede og højlydt udskældende Lillebror og jeg bådebroen igen på vores vej hjemad, og de stive smil på søndagsgæsternes ansigter bliver en del mere afslappede, nu de kan se at den ene af tornadoerne er på vej væk fra slagmarken.\nBillederne tager vi om i dag, Lillebror og jeg alene. Og her klokken lidt over tre, mandag morgen, sidder jeg allerede og forestiller mig hvor hyggeligt det bliver med solopgang og bølgeskvulp og hygge for to på den stille bådebro. Eller noget..\nSom billederne viser, BLEV det faktisk en rigtig hyggelig morgentur for Yngsten og jeg, selvom der ikke var særlig mange krabber i dag.\nStrandkrabbesuppe/bisque laves således hjemme hos os:\nEn spand strandkrabber ( 20-40 stk ) skylles grundigt og aflives i en kæmpe balje spilkogende og meget salt vand. De skal bare lige skifte farve.\nKrabberne tages herefter op og drypper af i en sigte eller på viskestykker.\nEn stak grøntsager ( gullerod, knoldselleri, fennikel eller hvad man kan lide ) skæres halvfint ud og brunes på en pande. Et par løg deles og ristes til de bliver meget mørke sammen med et delt, helt hvidløg.\nKrabberne skal nu steges meget grundigt, jeg gør det af flere omgange og i flere pander.\nNår de er godt ristede puttes de over i en stor gryde, tilsættes 1 lille dåse tomatpure, en spsk cayenne og ditto paprika, og varmes godt igennem. Hvis man kan lide at flambere, skal der nu cognac eller pastis i gryden, hvorefter der sættes ild på. Hæld grøntsagerne over i panden sammen med krydderurter som timian og persille og så skal der bankes!\nFor at få alle smagsstofferne ud, skal krabbeskjoldene knuses grundigt. Jeg bruger en kagerulle uden håndtag til at banke krabberne godt igennem. Derefter dækkes med vand til det står en 10-15 cm over krabber og grøntsager.\nKog op og skum grundigt. Lad suppen simre et par timer, og skum den jævnligt.\nDerefter sigtes suppen, først gennem en almindelig sigte, og derefter gennem en stofble/nylonsigte.\nReducer suppen ind til ca en trediedel, og tilsæt så meget fløde 38 som samvittigheden kan holde til. Vi er oppe på liige omkring 50-50 hos os, ihverfald hvis der er gæster til middag. Smag til med sukker – mere end man regner med – salt, peber og citronsaft. Når suppen skal anrettes kan den skummes op med en stavblender for ekstra luftighed.\nServer´med hjemmebagt brød og friske krydderurter. Et stykke ristet fisk i bunden af tallerknen er ikke at foragte heller.\nCategories: Børn i køkkenet, Fisk, gæstemad, Klassiske supper, Mad, man selv kan samle i naturen, Noter fra et familieliv med børn, Søndagsmad\nTagged as: børn i køkkenet, familieliv, fisk, krabber, strandkrabbesuppe, suppe


SpaceInvader bliver leverandør til norsk logistikkæmpe - LTL.dk - Lager & Transport Logistikmagasinet\nPosten Norge er den fjerdestørste post-og logistikaktør i Norden, og med aftalen\nvirksomheden trop med andre, store, nordiske logistikkoncer eksempelvis PostNord Logistics, som SpaceInvader indgik en koncernaftale med i maj sidste år.\nMed bedre pladsudnyttelse øger vi kapaciteten i vores lastbiler samtidig med at vi reducerer antal køretøjer og containere på vejen. Vi opretholder den nuværende kvalitet i vores leverancer, og baseret på erfaringer fra Nord-Norge har jeg tro på, at dette kan reducere brugen af mange køretøjer, når vi nu får dette på plads flere steder i landet, fortæller Inge Seljeset, som er distriktschef i Posten Norge med ansvar for linjetrafik.\nSystem afprøvet på fem lokationer\nMålet er både at reducere antallet af køretøjer på vejene og koncernens CO2-udledning. Posten i Norge og Bring har testet SpaceInvader systemet i 2020 og har altså nu indgået en aftale med SpaceInvader, efter at have afprøvet pallesystemet i logistikkæderne på fem forskellige lokationer i Norge.\n-Vi er sat i verden for at hjælpe virksomheder med at skabe en mere cirkulær og bæredygtig transportøkonomi. Det er særdeles udfordrende at omstille den tunge transport - men vi har nu bevist, at det er muligt at skabe grønne gevinster i logistikkæderne hos nogle af de helt store operatører i Norden, fortæller CEO i SpaceInvader Steen Frederiksen, og henviser til eksisterende aftaler med selskaber som ASKO, Blue Water Shipping og PostNord Logistics.\n-Vi er stolte over at have udviklet SpaceInvader til at kunne skabe direkte økonomisk- og miljømæssig værdi fra dag ét, også hos de allerstørste operatører. Dét at kunne spare plads, penge og CO2 og få afkast med det samme, rammer direkte ind i operatørernes ønske om at skabe lønsomme miljøinvesteringer og samtidigt bidrage til den grønne omstilling, tilføjer Steen Frederiksen.\nDansk virksomhed, som har udviklet det banebrydende modulære transportsystem, 'SpaceInvader'. Systemet består af et pallestativ, der gør det muligt at dobbeltstable gods stabilt ved at udnytte højden optimalt under transport. Løsningen reducerer både lager- og transportomkostninger, forbedrer ergonomien og gør logistikbranchen mere bæredygtig. Det er SpaceInvaders vision at indføre en ny standard for stabling af paller, der bliver lige så skelsættende for transport, som containeren var for shipping.


Vægdekor med magiske Feer ⭐ | Drømmeverden med Wallstickers\nHvem kunne ikke godt tænke sig at have sin egen eventyrhave fyldt med magiske feer, kaniner og blomster? Denne selvklæbende vægdekoration består af 17 dekorationselementer.\nLav en drømmeverden med magiske feer\nSkab en drømmeverden i børneværelset med magiske feer, kaniner og andre søde detaljer. Denne selvklæbende vægdekoration er perfekt for de fantasifulde børn, som ønsker at lege i et eventyrland.\nHvert sæt består af 17 selvklæbende dele i forskellige størrelser. De største elementer er cirka 15 x 20 cm og de mindste er cirka 2 x 2 cm.\nHar du en dør som også trænger til en opfriskning? Se vores udvalg i forskellige dørdekorationer.


intellektuel amputation: oktober 2010\nIndsendt af claus ejner kl. 02.35 0 kommentarer\nbagsiden af et spejl\nIndsendt af claus ejner kl. 01.54 0 kommentarer\nom forskel set i centimeter-perspektiv\nIndsendt af claus ejner kl. 03.01 0 kommentarer\nmandagsdemonstration nr. 5\nIndsendt af claus ejner kl. 02.11 0 kommentarer\nder findes i alt to typer mennesker\nIndsendt af claus ejner kl. 10.57 0 kommentarer\n( bøvs )\nIndsendt af claus ejner kl. 01.04 0 kommentarer\nhvad der skete efter bænken\nHvad er der sket? Et par sko, en pose American Grill Chips, et par støvler og en plastik pose er efterladt på en bænk. Det er ikke længere sommer, det er efterår, og det er hundekoldt, selvom solen skinner, den dag jeg tager billedet. Hvem kan finde på at tage sit fodtøj af og gå, og hvorfor?\nHvad vi ved: Skoene er sandsynligvis et par herresko, støvlerne et par damestøvler. Den åbne pose chips og fodtøjet indikerer, at en mand og en kvinde har sat på bænken og spist chips. På et tidspunkt må der være sket et eller andet, som har gjort, at de har besluttet at tage henholdsvis deres sko og støvler af. Hvorfor? Jeg kan ikke finde på en plausibel forklaring. Mit bedste bud er, at de er blevet bortført af en UFO.\nVi kender ikke manden eller kvinden. Vi ved ikke, hvordan de ser ud, hvad deres profession er, men rumvæsnerne vil med 100 procent sikkerhed forhører dem om følgende:\nDe vil spørge: Hvorfor sidder i på en bænk og snakker og spiser chips?\nDe vil svare: Vi er sultne for sjov.\nDe vil spørge: Hvorfor spiser i usundt mad for sjov?\nDe vil svare: Fordi det smager godt!\nForhøret vil sikkert fortsætte et stykke tid endnu. Men det er ikke relevant at forfølge det yderligere. Forhøret har allerede blotlagt essensen af forskellen mellem væsner med højere intelligens end os, der beboer jorden. De er styret af fornuften, vi er styret af en irrationel trang til tilfredsstillelse af ikke livsnødvendige behov. Jeg skriver vi, fordi jeg også tit er sulten for sjov og spiser KIMs chips, dog ikke American Grill Chips, men chips med havsalt.\nIndsendt af claus ejner kl. 01.42 0 kommentarer\nmandagsdemonstration nr. 4\nIndsendt af claus ejner kl. 23.56 0 kommentarer\nIndsendt af claus ejner kl. 04.30 0 kommentarer\nMagrittes maleri - “La Chambre d'Écoute” - minder mig om, at man ikke kan hoppe på tungen, mens man har munden fuld af hold kæft bolsjer.\nIndsendt af claus ejner kl. 04.29 0 kommentarer\nuden mening og med mening\nIndsendt af claus ejner kl. 04.24 0 kommentarer\njeg flager fordi solen skinner\nIndsendt af claus ejner kl. 03.11 0 kommentarer\nat være eller ikke at være en opvaskebørste\nAt være eller ikke at være en opvaskebørste......Er du i tvivl om, hvad du er, er det forståelig. Men føler du, dine pupiller er borehuller – uden ravpluks – i fx en af ydervæggene i dit soveværelse, er du sandsynligvis en opvaskebørste. Men det er ikke det værste, man kan være. Jeg er det selv!\nKendetegn for en opvaskebørste:\n1: Havregryn med sukker er det første, du tænker på, når du vågner = sult = katapult = dit hjerte er en katapult.\n2: Inden du falder i søvn, får du en sms om, at du skal huske at tælle, de skridt du går. For det er det, fremskridt går ud på. Altså logikken er: Jo flere skridt, jo mere fremskridt.\nIndsendt af claus ejner kl. 14.31 0 kommentarer\nWorst case scenario: at være i Lalandia (indendørs badeland) og opdage, at man har glemt at printe Bingo Banko plader ud!\nDer er kun en løsning - eftersom der ikke er netforbindelse eller printerfaciliteter i de ellers hypermoderne hytter (man er indlogeret i) med elektronisk dørlås og elektronisk registrering af vand og strømforbrug: at få fat i en der har netforbindelse og få vedkommende til at printe plader ud og læse tallene op over telefonen. Men husk:\n1) Lav en Bingo Banko pladeskabelon - så er det lettere at holde styr på og kontrollere tallene.\n2) Få tallene læst vandret op, fordi der ikke kun spilles om en hel plade, men også om en og to rækker.\n3) Husk at skriv kontrolnumret på pladen. Hvis du får Bingo eller Banko, skal du angive numret på din plade. Ekstra sikkerhed: få vedkommende der læser tallene op til at printe pladerne ud og gemme dem. Faktisk vil det være smart at få vedkommende til at spille på pladerne samtidig med, at du gør det. Der er en masse, der har Bingo eller Banko samtidig med dig, og som derfor ringer ind i studiet. På den måde har du dobbelt så stor chance for at komme igennem.\nHerunder er mine håndskrevne Bingo Banko plader.\nIndsendt af claus ejner kl. 02.01 0 kommentarer\nmandagsdemonstration nr. 3\nolsen banden i legoland\nTRYK PÅ BILLEDERNE FOR AT SE DEM I STORT FORMAT\nIndsendt af claus ejner kl. 11.25 2 kommentarer\ndanmark det lykkeligste folkefærd (materiale: en kasse tuborg classic)\nIndsendt af claus ejner kl. 01.36 0 kommentarer\njeg indrømmer jeg laver fejl.....\nJeg laver fejl! Så sent som i mit indslag den 1. Oktober - om min passion for mursten - her på bloggen, opdagede jeg en fejl! Jeg havde stavet vandkande - vandkane - altså uden d, hvilket jo i og for sig gør vandkande til et meget smukt og billedskabende ord, men alligevel……Det mest grelle eksempel jeg længe har lavet, var i en af mine tegninger i min sidste udstilling, vrøvlets polemik. Her havde jeg i en tegning, der skulle vise forskellen mellem socialisme og kapitalisme, stavet socialism SOLISM ! Jeg opdagede det ved et tilfælde, da en jeg snakkede med om udstillingen, spurgte om det var med vilje, at jeg havde stavet socialism SOLISM. Nu er det ikke, fordi det nødvendigvis gør tegningen dårligere, at jeg staver socialism SOLISM set i forhold til den kontekst ordet er placeret i, det sætter en masse tanker i gang. Men alligevel….\nHvorfor laver jeg fejl? I både det med vandkane og solism havde jeg glemt et eller flere bogstaver. Det der især chokere mig i forbindelse med SOLISM-ordet er, at jeg faktisk har set på den tegning måske 100 gange uden at opdage, at jeg havde skrevet SOLISM og ikke socialism! Det er sku lidt uhyggelig…..\nGrundlæggende er der to forklaringer på mine fejl. Jeg kan ikke stave til ordene eller jeg er temmelig distræt i den forstand, at jeg læser noget, der ikke står der, fordi jeg ikke læser, hvad der står der, fordi jeg ved, hvad der står der. Jeg kan faktisk godt stave til socialism (i hvert fald på dansk og når jeg ikke er anarkist, er jeg faktisk socialist :-)). Og jeg opdagede selv, at jeg havde stavet vandkande forkert, så selvom d´et er lidt stumt, ved jeg også, hvordan man staver til vandkande. Det må altså være den sidste forklaring, der gør sig gældende. Og spørgsmålet er, om denne adfærd ikke er symptomatisk, for den tid vi lever. Jeg ser fx ikke “Vild Med Dans”, fordi jeg på forhånd har en forestilling om, at det er dårligt program, og jeg synes hele programmets ide er idiotisk: at de skal danse standarddans til moderne pop-musik, hvor de så bliver bedømt ud fra, om de kan danse en bestemt dans korrekt. Altså: De bedømmes ud fra nogle formelle kriterier frem for et originalitetskriterium. Det er lidt ligesom, da man i folkeskolen skulle skrive en helt side med D’er eller Å’er = den der skriver de flotteste D’er og Å’er, får mest ros. En anden vinkel på denne problematik er, at vi bombarderes med så mange informationer, at man for at kunne tolke disse, er man nødt til at lade ens intellektuelle adfærd styres af en forestilling(er) - hvorfra disse informationer grovsorteres på bekostning af et måske mere nuanceret billede. Faktisk kan det jo være, at "Vild Med Dans" er et fantastisk program…….\nDET BLIVER VÆRRE: For at det ikke skal være løgn, så viser det sig faktisk, at jeg husker forkert!!!!!! Jeg fandt lige tegningen! Jeg havde ikke stavet socialism SOLISM men SOLIALISM (jeg indrømmer = jeg skrev teksten ovenfor ud fra hukommelsen :-)). Og efter jeg har set tegningen i levende live, er jeg faktisk også lidt usikker på, om der overhovedet er tale om en stavefejl eller distraktionsfejl! Problemet er, at “C‘et” i socialism måske ved første øjekast mere ligner lidt et “L” end et “C“. Men studerer man dette TEGN - der skal være et “C”, men ligner et “L” - mere nærgående kan man faktisk godt se, at det ikke ligner et “L”, eftersom jeg skriver et “L” anderledes (se forstørrelse af ordet). Problemet er, at TEGNET ikke buer i toppen som ved et “C“. TEGNETs øverste del bliver en lodret streg som ved et “L”. Men ser man nærmere på TEGNETS nederste del, er det tydeligt, at det faktisk bøjer/buer som ved et “C“ - det er ikke en lodret streg som den lodrette streg i et “L”.\nTRYK PÅ DET ENKLE BILLEDE FOR AT SE DET I STORT FORMAT\nIndsendt af claus ejner kl. 04.07 0 kommentarer\nmandagsdemonstration nr. 2\nIndsendt af claus ejner kl. 13.36 0 kommentarer\nom min passion for mursten\nJeg er begyndt at samle på mursten. Vandkanden - der kan ses i historien “Epilog om det indlysende angående en murstens eksistentielle dilemma” (se herunder) - er den flotteste mursten i min samling. Det der især interesserer mig ved vandkanden som mursten, er, at man kan fylde vand på den og hælde vandet ud igen.\nHvorfor samler jeg på mursten? Fordi mursten kan sættes oven på hinanden, og fordi de i kraft deraf er et led i noget større. De er udelukkende en funktion. De ser ikke sig selv som individer med et sæt holdninger, som de føler, de skal indvie andre i. Mennesker vil kunne lære meget af mursten.\nTRYK PÅ BILLEDET FOR AT SE DET I STORT OG LÆSEVENLIGT FORMAT.\nIndsendt af claus ejner kl. 03.07 0 kommentarer\ndanmark det lykkeligste folkefærd (materiale: en k...


Syv glade medarbejdere - VUC Vest\nOrdblindeundervisning på VUC Vest\nSyv medarbejdere fra Entreprenør, Esbjerg Kommune har hver torsdag og fredag i 10 uger modtaget ordblindeundervisning hos VUC Vest i Esbjerg. De syv medarbejdere, underviserne og administrationschef Hanne Nissen Oust fra Entreprenør, giver alle udtryk for, at forløbet har være rigtig godt og gjort hverdagen lettere for den enkelte – både arbejdsmæssigt og privat.\nDen enkelte medarbejder har under forløbet lært at mestre sin ordblindhed og bruge elektroniske hjælpemidler og strategier, så ordblindheden ikke er en hindring i forhold til at udføre det daglige faglige arbejde.\nDe syv medarbejdere giver på forløbets sidste dag alle udtryk for, at det har været et rigtig godt kursus og fortæller, hvor vigtig adgang til og forståelse for hjælpemidler er. De kan nu ved hjælp af bestemte strategier og IT skrive og læse på et niveau, der gør, at den skriftlige kommunikation er blevet lettere, så de i princippet ikke oplever begrænsninger længere.\nFlere fortæller også, at den udvikling de har gennemgået er meget større, end de havde forventet, og at de kompetencer, de har erhvervet sig, er kompetencer de kan brug 24/7 - både på arbejdspladsen og privat.\nDette undervisningstilbud til ordblinde indgår i Entreprenør, Esbjerg Kommunes samlede (efter-)uddannelsestilbud til medarbejderne for at vedligeholde og udvikle alle deres kompetencer ift. den/de – både nuværende og fremtidige – udvikling/behov deres jobfunktioner kræver. Et mål hos Entreprenør er, at så mange som muligt skal kunne nå faglært niveau som ”Kommunal Entreprenør”.\nVUC Vest har sammen med Entreprenør, Esbjerg Kommune sammensat det forløb, der passer bedst til virksomheden. Der er allerede et nyt hold, der er gået i gang med undervisning på VUC Vest – denne gang er det et mere intensivt forløb på fire uger, men målet er det samme.\nLæs mere om efteruddannelse ef medarbejdere Læs mere om ordblindeundervisning\nMere information om efteruddannelse kontakt:


Afdøde forfattere genopstår, døre til skriveværksteder bliver åbnet, læsere byder ind med ideer. Bogverdenen har fået sit eget liv på de sociale medier.\nTove Ditlevsen er kommet på Instagram. Gyldendal har således lanceret en profil, hvor der især postes citater fra den afdøde forfatter. Fold sammen\nMandag d. 02. november 2015, kl. 20.42\nFor et års tid siden satte en flok mennesker på Gyldendal sig ned og skuede ud over det kommende bogår. Flere bøger af og om Tove Ditlevsen var på vej, og også andre steder i kulturlivet ville der være fokus på den afdøde digter og forfatter.\n»Vi fik lyst til at prøve noget nyt, og vi talte meget om, hvordan vi kunne give Tove Ditlevsen en stemme,« fortæller Gyldendals digitale marketingchef, Thomas Broge-Starck.\nResultatet blev en Instagramprofil, hvor Gyldendal især poster citater fra Tove Ditlevsens forfatterskab.\n»Vi har gjort meget ud af, at det skulle være grafisk lækkert, og at det skulle være en hyggelig ting at have i sit feed,« siger Thomas Broge-Starck, der er godt tilfreds med resultatet.\nInstagramprofilen, som har knap 1300 følgere, er blot ét eksempel på, hvordan Gyldendal kommunikerer med læserne på de sociale medier. Forlagets mål er dobbelt: »Vi vil gerne give dem, der følger os, følelsen af at komme tættere på forfatterne og på tilblivelsen af et manuskript. Vi poster for eksempel billeder fra forfatteres skriveværksteder, laver opdateringer om skriveprocessen, fortæller om vigtige møder på forlaget og viser billeder fra forlaget. Det handler om at åbne døren til en verden, som læserne ellers ikke kommer i kontakt med,« siger Thomas Broge-Starck og fortæller, at de sociale medier også giver forlaget værdifulde oplysninger om dets kunder:\n»Vi får en masse konkret data om dem. Hvem er de? Hvor gamle er de? Hvor bor de? Men det vigtigste er, at vi får at vide, hvad de synes om det, vi laver. Vi kan jo bare kigge på mængden af kommentarer og likes for at se, hvad folk finder interessant.«\n»På Gyldendal har man fra starten været gode til at gribe mulighederne i de sociale medier. Forlagets profil med Tove Ditlevsen på Instagram er super godt skåret, for så bliver forlaget menneskeligt, og det har høj appel på de sociale medier,« siger Thomas Bigum, der er ekspert i sociale medier og medejer af konsulentfirmaet Bigum&CO.\nUhyre vigtig platform\nHan mener, at forlagene tidligere kun brandede sig som virksomheder, men at der i dag er øget opmærksomhed på at personificere virksomheden.\n»Det bliver svært, hvis Gyldendal blot rykker ind på Instagram og siger: Følg forlaget! Men når de laver en profil, der hedder Tove Ditlevsen, bliver de menneskeliggjort. Virksomhederne forstår i højere grad, at hvis de gør dét, så passer de ind i de medier, hvor der er mennesker. Mennesker kan lide mennesker. Tilføjer vi oven i det lidt kendisfaktor, så kører det endnu bedre,« siger Thomas Bigum.\nOgså Politikens Forlag har forsøgt sig med noget af det, som Thomas Bigum og kommunikationshåndbogen anbefaler: At fokusere mere på brugerne end på afsenderne:\n»Vi prøver rigtig meget at involvere brugerne. Da vi i august udgav Elsebeth Egholms nye krimi, »Dødvægt«, fik læserne mulighed for at vælge, hvilken forside bogen skulle have. Vi fik ekstremt meget feedback på det, for læserne syntes, at det var vildt sjovt at få lov til at være en del af processen,« siger Christina Ove Holm, der er pressechef og social media manager på Politikens Forlag.\nHer oprettede man i 2014 en hel afdeling, der skulle sørge for forlagets udbredelse på de sociale medier. I dag er Politikens Forlag aktiv på både Facebook, Instagram, Twitter og sågar Snapchat, som er forlagets nyeste platform.\n»Når en bog skal udkomme, planlægger vi i god tid forinden, hvordan bogens liv skal være på de sociale medier. Hvis det er en stor bog, kan vi måske allerede begynde at gøre opmærksom på den, et halvt år inden den udkommer. Så intensiverer vi fokus på bogen op til udgivelsen,« siger Christina Ove Holm.\n»Jeg kan slet ikke forestille mig, at vi ikke skulle bruge de sociale medier. Det er en uhyre vigtig platform i dag. Den traditionelle markedsføring er stadig vigtig, men hvis du spørger mig, går der ikke lang tid, før de sociale medier er den mest afgørende markedsføringskanal for forfatteres branding«.\nForskel på sociale medier\nDe sociale medier giver forlagene mulighed for at sælge og brande sig på en helt ny måde, men Thomas Bigum understreger, at virksomhederne skal være opmærksomme på, at ikke alle sociale medier passer til netop dét formål.\n»Den kode, virksomhederne skal knække, er, hvorfor brugerne åbner netop det og det medie. Facebook og Instagram er hygge og mennesker, man kender, kombineret med nogle af brugerens interesser.«\n»Hvis brugeren kan lære Tove Ditlevsen at kende fiktivt på Instagram, så bliver hun en ven, og så spiller klaveret. Men det er de samme tanker, der udelukker LinkedIn, for det er en helt anden – professionel – sfære, der gør, at man åbner dét medie. Virksomhederne skal vælge de sociale medier, som passer til den melodi, de vil spille,« siger han.\nDet har Politikens Forlag også erfaret.\n»Twitter er supergodt til bøger, der kan afføde en diskussion. Det kan være alt lige fra Linses nye bog til Ritt Bjerregaards nye selvbiografi. Instagram er et billedbåret medie, og derfor er det bedst til bøger med flotte billeder og forsider – typisk lækre bøger om madlavning og sundhed,« siger Christina Ove Holm.\nPå Gyldendal er man også meget bevidst om, at der er forskel på de sociale medier.\n»På Facebook kan vi være mere nørdede. Instagram er bedre egnet til det hyggelige og lidt blødere,« siger Thomas Broge-Starck.\n»Twitter er mere hardcore oplysende og kontant og for eksempel meget velegnet til konkrete boganbefalinger. Her er særligt #fredagsbog stort - her efterlyser følgerne bestemte typer boganbefalinger. Det får de så, og det behøver ikke være én af vores egne bøger. Der har vi ikke nogen fine fornemmelser.«


Rundrejse Irland – Bestil en rundrejse til Irland lige her | Risskov Rejser\nHjem » Rundrejser i Irland\nIrland skal opleves uden slinger i valsen! På vores rundrejser i Irland med dansk rejseleder slipper du for al besværet, der er ved at rejse selv, da rejselederen sørger for alt det praktiske samtidig med at øse af sin store viden. Vores rundrejser i Irland får en ekstra dimension sammen med en af vores kompetente og passionerede rejseledere, da de kender landet og de lokale forhold indgående. Du kan også nyde godt af det sociale aspekt på en rundrejse i Irland, hvor du sammen med ligesindede rejsedeltagere kan udveksle historier og erfaringer ved hyggelige fællesmåltider efter oplevelsesrige dage.\nNår man rejser til Irland, rejser man til græsgrønne landskaber, forrevne kyststrækninger, dybblå søer og smukke bjerge. Men også det irske folk bidrager til, at man kommer hjem med uforglemmelige oplevelser! På en rundrejse til Irland sørger rejselederen altid for, at der bliver tid til hyggelige pubbesøg, så du kan få en fornemmelse for den irske folkesjæl til lyden af folkemusik, munter sang og skålende glas.\nOplev Irlands vilde skønhed og altid gode humør\nIrlands natur er beskrevet meget rammende af forfatteren Oscar Wilde med ordene “a savage beauty”. På én og samme tid er den irske natur både utrolig barsk og utrolig smuk. Og når du tager med på en af vores rundrejser i Irland, kommer du til at opleve ved selvsyn, hvorfor øen har fået tilnavnet Den Grønne Ø. En af Irlands smukkeste ruter, ”Ring of Kerry”, går bl.a. gennem Killarney Nationalpark, hvor man finder landets største egeskov og de tre smukke søer Lough Leane, Muckross Lake og Upper Lake. Den 179 km lange rute rundt om Iveragh-halvøen fører også forbi varierede landskaber, der hele tiden skifter karakter, når det går forbi bjerge, dale, søer og det rå Atlanterhav. Og er du til historiske fakta, samtidig med at ganen glædes, kan du glæde dig til at besøge et af de klassiske whiskeydestillerier eller Guinness Storehouse i Dublin, hvor man hører om bryggeriets historie og smager på den mørke øl med det karakteristiske cremede skum.\nHvilken rundrejse i Irland skal jeg vælge?\nVil du opleve det allerbedste af Irland, er en af vores rundrejser med dansk rejseleder et sikkert valg! Vores Irland-klassiker er rejsen Irland – den grønne ø, der giver dig det bedste af Irland både i storbyen Dublin og i charmerende landsbyer.


Bæjarins Beztu Pylsur, Reykjavik - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nRestauranter i nærheden af Bæjarins Beztu Pylsur\nRestauranter i Amerikansk i Miõborg\nAktiviteter i nærheden af Bæjarins Beztu Pylsur\nNr. 71 af 379 Restauranter i Reykjavik}\nAlle billeder (1.053)\n1-10 af 1.393 anmeldelser\nMan kan ikke tage fejl når man har fundet stedet. Køen er lang og der er mange der tager billeder af den berømte pølsevogn. Pølsen er ikke noget vildt, tværtimod. Så har jeg smagt meget bedre, end denne!\nTak, Daniella R\nDen islandske hotdog er ikke særligt ophidsende, når man kender feks. den danske! Stedet er meget opreklameret, men det kan ikke være pga af maden, som er fad og intetsigende.\nDer var kun en slags hotdog at vælge i mellem. prisen er lav og men det er nydelsen også, ikke spændene eller velsmagende.\nGroft overvurderet - på alle måder..\nDet handler KUN om historiens vingesus her. Pølsen var middelmådig, tilbehøret aldeles underligt (dog respekt for det "etniske") og brøddet var OK. Ren pengemaskine - og som stort set alt andet på Island - DYRT !\nDisse hotdogs er simpelthen hverken køen eller pengene værd. En hver pølsemand i Danmark kan gøre det bedre.\nMærkelig sennep og middelmådige pølser\nSelvom både Bill Clinton og James Hetfield har spist her - så er pølserne ikke specielt gode og senneppen er ikke noget jeg ville anbefale. Den er i bedste fald særpræget. Måske er det fordi vi er vant til en mere krads sennep og væsentligt...Mere\nHavde store forventninger til denne hotdog, baseret på rygterne og beskrivelserne i rejseguiden. Men for en Dansker er dette en skuffelse. Det er ikke noget særligt, når man er vant til danske hotdog. Tværtimod. Prøv hellere nogle af fiskerestauranterne på havnen.\nDen berømte pølsebod\nHot dogs her er ok. Brødet er meget svampet, pølsen er blød og sennepen er sød. Alligevel smager det fint når det kommer i munden. Men de findes bedre i andre lande.\nAlt for hyped\nDenne pølsevogn er som alle andre, der er intet specielt ved den. Altså udover at den er kendt for dens kendis besøg. Hotdoggen er ikke noget at råbe hurra for, da det egentlig bare er en pølse med et brød - så jeg forstår ikke,...Mere\nKendis-pølsevogn med gennemsnitlige hot dogs\nPølsevognen er godt besøgt - blandt andet grundet de populære gæster, der igennem tiden har spist Bæjarins hot dogs. James Hetfield fra Metallica har været her, og sågar en amerikansk præsident har været på besøg. Således hænger der inde i pølsevognen et billede af en...Mere\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Bæjarins Beztu Pylsur.\nHandikapvenlig, Accepterer American Express, Accepterer MasterCard, Accepterer Visa, Accepterer Discover, Takeaway, Udendørsservering, Tager imod kreditkort


Beskedent underskud i Bøllingsø Bryghus\n04/04/2011 Af Peter Myrup Olesen\nI Bøllingsø Bryghus første fulde driftsår blev det blot til et underskud på 40.000 kr.\nBøllingsø Bryghus i Engesvang vest for Silkeborg fik et underskud på 40.000 kr. i 2010. Absolut beskedent med tanke på at Bøllingsø Bryghus åbnede november 2009, og 2010 således var det første fulde driftsår. I etableringsåret 2009 var der et overskud på 67.183 kr.\n2010 var præget af købet af den bygning bryghuset er i – den tidligere Engesvang Kro. Samt købet af nye gær- og lagertanke.\nOm baggrunden for det beskedne underskud i 2010, sagde formand Claus Thorhauge i beretningen ved generalforsamlingen:\nJo, det gør jeg, fordi vi har en strategi, der er ganske forskellig fra mange andre og mere ambitiøse mikrobryggerier. Vi skal kravle, før vi kan gå – eller sætte tæring efter næring, som min gamle mormor ville have sagt, hvis hun stadig levede. Hun satte i øvrigt også pris på et godt glas øl.\nNår vi har kravlet os gennem 2010 betyder det, at vi har klaret os med det, vi havde – og så vokse derfra. Vi har hele tiden vidst, at vi skal vokse, fordi vi er så små, at det ikke kan svare sig at brygge øl på den måde. Vi har simpelthen lavet øllet alt for dyrt. Produktionen er for lille, besværlig og omkostningskrævende. De små og få 500 liters gryder, vi producerer øl i, koster alt for mange mandetimer at holde i gang. Vel at mærke de dyre brygmestertimer, som jo stort set er den eneste lønomkostning, vi har.\nBrygmester er Martin Engelbrecht Schau – stifter af det lukkede Baggaardsbryggeriet. Arbejder hovedsagelig nu som freelance brygger for Bøllingsø Bryghus, Mylius-Erichsen Bryghus samt Nibe Bryghus. Netop de tre bryghuse får fællesstand ved Ølfestival København i maj. Martin Engelbrecht Schau brygger også under hans eget Malt og Stål.\nHele beretningen fra Bøllingsø Bryghus formand Claus Thorhauge kan læses her:\nVelbesøgt generalforsamling – og gårdsangerfest (Bøllingsø Bryghus)\nTæt på overskud af ølbrygning i Engesvang (AOIB.dk)\nBøllingsø Bryghus får overskud i år siger:\n28/12/2011 kl. 15:06\n[…] Beskedent underskud i Bøllingsø Bryghus (Beerticker.dk) Filed Under: Nyheder & […]


TING JEG SKULLE HA’ SAT PRIS PÅ FØR JEG FIK BØRN | ElenaMorch\nTING JEG SKULLE HA’ SAT PRIS PÅ FØR JEG FIK BØRN\n01-07-2018 08:53 01-07-2018 09:17 Hverdag ElenaMorch ElenaMorch\nDet sker typisk, når jeg er alene med Sofus i en længere periode, som i den her weekend, hvor vi er alene i små 36 timer, at jeg funderer lidt over mor-tilværelsen. Alt i mens jeg sidder i min sofa og stener Suits, sover han sødt. Og sådan plejer han også at være, altså sød, når vi er alene, ham og jeg. Det har han såmænd også været, det meste af tiden. 😂 Om ikke andet giver det en forsmag på 3 ugers sommerferie, som venter lige rundt om hjørnet. Heldigvis er jeg ikke alene med ham hele tiden 😜\nJeg funderer over hvor alene jeg egentlig er med ham når vi er alene og bevares... det bliver da nemmere. Han kan mange ting selv nu. Men der er stadig situationer som jeg bare vidste jeg skulle have værdsat mere før jeg fik børn. Eller, det vidste jeg vel egentlig ikk, for så havde jeg vel sat mere pris på dem. Kan man overhovedet det? Sætte pris på noget på forhånd?\nDet kan man squ nok ikke, men du får alligevel 6 ting jeg nok burde have sat mere pris på før jeg fik børn, selvom det løb er kørt😉\n1. Sove længe\nSom i min verden betyder at kunne sove til 6.30-7. Det er næsten som at vinde i lotto når det sker.\n2. Gå på toilettet og i bad alene\nOkay, det lyder måske så mærkeligt for dem uden børn, men seriøst, DE ER MED OVERALT!!!!\n3. Sove hele natten uden afbrydelser\nDet der med at sove længe er én ting, men at kunne sove EN HEL NAT uden afbrydelser, er de færreste med små børn der kan... Og dem der kan er bare dumme, eller heldige. (Jeg synes ikke I er dumme, jeg er bare misundelig)\n4. Handle alene\nJeg tager kun Sofus med ud at handle hvis det er strengt nødvendig. På en eller anden måde stresser han mig til enten at købe alle mulige ting jeg ikke skal bruge, eller også glemmer jeg halvdelen hvis jeg ikke har lavet en seddel. PIS.\n5. Stene Instagram med god samvittighed\nKender du ikke det, at du hele tiden bliver forstyrret af dine børn, midt i din daglige gennemgang af dit Instagram-feed? Det gør jeg og det har de også alt ret til. Derfor prøver jeg så godt jeg kan, at vente med at stene feedet igennem til jeg går i seng. Det lykkedes nogle gange.\n6. Gå sent i seng\nJeg har altid i baghovedet at jeg måske (som altid) skal forholdsvis tidlig op. Så derfor går jeg aldrig sent i seng, selvom det kunne være SÅ hyggeligt at sidde oppe til kl L O R T og stene serier og spise slik.\nI was born to be Wild... men kun indtil kl 21 😴\nLets face it, de børn vender op og ned på ALT. Men heldigvis kan man ikke levere dem tilbage 😉❤


Bombe - Wikipedia's Bomb as translated by GramTrans\nWikipedia's Bomb as translated by GramTrans\nNedenstående er en automatisk oversættelse af artiklen Bomb fra den svenske Wikipedia, udført af GramTrans den 2018-01-11 07:45:58. Eventuelle ændringer i den svenske original vil blive fanget igennem regelmæssige genoversættelser. Du har mulighed for at redigere oversættelsen til brug i den originale danske Wikipedia.\nFor andre betydninger, se Bombe (forskellige betydninger) .\nEn 900 kg tung bombe haft til hensigt at slippes fra fly\nEn bombe er et eksplosivt apparat, normalt en slags beholdere fyldt med sprængstof . Bomben er lavet for at forårsage ødelæggelse hvor den sprænges. Bombeeksplosionen må udløses af noget, normalt en timer , en fjernstyring eller en slags givere , normalt højde, oplister eller kontakt. Ordet bombe stammer fra græsk bombos , en onomatopoetisk term med omtrent samme betydning som bom .\nBomberydning indebærer uskadeliggørande af udetonerede bomber.\nBomber blev oprindeligt udgjort af en krudtfyldt jernkugle med en åbning for en lunte. Mindre bomber blev kastet i hånden, mens større blev skudt med mørser .\nDen blev anvendt ved belægringingen af Venedig i 1849, men uden større fremgang.\nFlygbomber fick större användning under första världskriget då dem började släppas av zeppelinare och flygplan.\n^ Aërobomb i Nordisk Familiebog (andet oplag, 1904)\nNedenstående er den originale artikel Bombe fra den danske Wikipedia, hentet af GramTrans den 2013-12-26 07:57:56. Eventuelle ændringer i den danske original vil blive fanget igennem regelmæssige opdateringer.\nKategorien Bomber for forskellige bombetyper.\nOversættelsesdato: 2018-01-11 07:45:58


Udendørslampe fra samlingen af havelygter. Den klassiske belysningsstil fremhæves af en stærk base og en semi-åben, nedadvendt mat sort kuppel. Den mælkeagtige, runde lampeskærm dækker et enkelt lyspunkt, der smukt spreder lyset. Hele designet henviser til stilen med gadelamper direkte fra begyndelsen af det 20. århundrede. Uerstattelig belysning i øjeblikke med familie og venner på husets terrasse. Den 120 cm høje havelampe giver dig mulighed for at skabe en varm atmosfære i hjemmets have.\nDybde (mm): 380\nHotelinteriør- hvilke lamper skal jeg bruge til at belyse et hotelværelse?\nKorrekt valgt belysning er et af de vigtigste elementer i hotelindretning. Lys påvirker gæsternes og medarbejdernes trivsel markant. Derudover giver armaturerne dig mulighed for at understrege den stilistiske konsistens i interiøret og effektivt være opmærksom på et bestemt rum. Så hvad skal du vide om hotelbelysning? Hvilke lamper fungerer bedst i denne type interiør? I artiklen herunder vil vi præsentere nogle enkle tips, der kan hjælpe dig med at belyse ikke kun hoteller, men også mindre pensionater. Lad os begynde.


Øge fitness eller tabe? Find muay thai der passer dig bedst! – Ostnor Danmark\n15 november 2016 Ingen kommentarer\nDit bedste valg: Interval træning, løb, langrend, spinning, powerpromenader\nFor at forbedre trænings-og du er nødt til at udfordre din krop lidt ekstra, tage på mere, end du er vant til. Hjertet skal arbejde meget hårdt for dig at få en konditionshöjande effekt. Du skal være på 60-70 procent af din maksimale puls. Jeg føler, at træningen er ganske anstrengende til anstrengende.\nFor at få den maksimale effekt på den flåset du har brug for at holde i gang hver 30 minutter i et stræk, uden pauser. Efter den plane bygning ud. Hvis du tog jo kortere tid, du har ikke fået det maksimale udbytte af sessionen.\nRigtig god effekt du får, hvis du træner i intervaller, hvor du veksler mellem sprint og stille perioder. Interval træning er så intens, at du kan halvere session til 15 minutter. Men husk at varme op før – i mindst 10 minutter. Vinden er også faldet for den samme tid. Skifte mellem 1 minut sprint og 2 minutter langsommere tempo.\nDen effekt, du får: Du vil udføre bedre, immunforsvaret styrkes, kan du forhindre, højt blodtryk, hjerte-kar-sygdom, og du føler dig bedre. Hertil kommer, at reducere størrelsen hurtigt!\nDit bedste valg: daglig motion, fitness træning\nFor at tabe sig, er du nødt til at fastsætte et minus på kalorikontot. Alle de bevægelser og alt, hvad du gør "koster" i kalorier.\nVed at gå et gennemsnit på 30 minutter (3 500 skridt) mere, end du plejer at gøre om dagen, vil du ende op i den minus på 500 kalorier dagligt. Du kan enten gå 30 minutter på en gang, eller splitte op go-tid i småintervaller. Her behøver du ikke tage din puls, det behøver ikke at være anstrengende. Så snart du sætter foden ned og tager et skridt, så tikkende kalorier på den måde.\nDen bedste effekt får du, hvis du tilføjer i 2-3 konditionspass per uge, i tillæg til vardagsmotionen. Bedre iltoptagelse, gør kroppen bedre til at forbrænde fedt. Hertil kommer, at kroppen kræver en masse energi (kalorier) i løbet af den tid, du træner lidt sværere.\nDen effekt, du får: Vardagsmotionens 500 minuskalorier per dag kan strip off 1-2 kilo om ugen, forudsat at du ikke spiser mere, end du gør i dag. Tilføj cardio 2-3 gange om ugen har du brug for et yderligere beløb på omkring 600-900 kalorier i 7 dage.\nDit bedste valg: Funktionel træning, styrketræning i maskiner eller med frie vægte\nDet bedste er at træne med de fysiske øvelser, der minder om dagligdags bevægelser, hvor du løfter og balance, for eksempel, til at oprette en kristallskål på skåphyllan. Funktionel træning involverer mange muskelgrupper på samme tid, og er derfor bedre og hurtigere, end når du træner med indre muskler i fitness-maskiner. Funktionel træning er også lærer musklerne til at arbejde med hinanden for at forhindre snedbelastning og skader. Du kan få hjælp til funktionel træning på fitness-center og motion faciliteter. Der er også bøger til at købe af, blandt andre, Catherine Woxnerud.\nFor dem, der ønsker at bygge store, bløde blomstrede muskel er traditionel vægttræning mere effektiv. Men for at få den fulde effekt er også behov for, at funktionel træning som et supplement.\nDen effekt, du får: Da funktionel styrke træning involverer flere muskelgrupper i en enkelt øvelse, det tager mindre tid end traditionel styrketræning. Du kan også styrker de indre stabiliserende muskler og blive stærk i dybden! Du føler dig stærkere efter blot et par af træning, men muscle vækst tager omkring seks uger.\nDit bedste valg: Funktionelle strækning, yoga, qigong\nFor at modvirke stivhed i kroppen, der kan give smerter og ubehag, du har brug for at strække dine muskler og øge mobiliteten. Det giver dig mulighed for at strække.\nVælg funktionelle øvelser, der omfatter store og flere muskelgrupper, snarere end blot at strække en muskel ad gangen. Så stretchen mere effektive og naturlige for kroppen. Funktionelle strække øvelser, der involverer både muskler og bindevæv. Du kan få hjælp med funktionelle strækøvelser i fitness-center og motion faciliteter.\nAt strække i diagonaler er også stor. Eksempel: Du skridt fremad med venstre fod og stræk din højre indsatser på samme tid, som du strække sig op på venstre arm skråt til siden og stræk til skulder og hofter.\nYoga og qigong er også gode former for motion, som gør musklerne fleksibel og modstandsdygtig og giver kroppen til at fungere bedre i hverdagen.\nDen effekt, du får: Når muskler og bindevæv vil strække ud, du bliver blødere i din krop. Du undgår ømhed og stivhed. Risikoen for skader falder.\nAf Eva Appelquist


Flere artikler om: Project Online | Projektserver\nNår du har delt webstedet Project Web App med en bruger, kan du føje denne bruger som en ressource. Ressourcer er de personer, materialer eller omkostninger, der er nødvendige for at få projektet har gjort.\nArbejdsressourcer er personer, som udfører opgaver i projektet.\nMateriale ressourcer er de værktøjer, du har brug for at få projektet har gjort. Disse kan omfatte ting som køretøjer, computere eller mødelokaler.\nOmkostningsressourcer er gebyrer, der er knyttet til projektet. Det kan være ting som stilles eller flybilletter.\nMarker afkrydsningsfeltet ressourcen kan logge på Project Web App i sektionen Identifikationsoplysninger, hvis ressourcen skal kunne logge på og sende en timeseddel, angiver opgavefremdrift eller få vist projektet i Project Web App. Dette er typisk kun gældende i forbindelse med arbejdsressourcer.\nHvis du markerede afkrydsningsfeltet Ressourcen kan logge på Project Web App i sektionen Brugergodkendelse, skal du skrive ressourcens navn eller mailadresse i feltet Brugerlogonkonto. Hvis du ikke markerede afkrydsningsfeltet Ressourcen kan logge på Project Web App, skal du skrive ressourcens Vist navn og derefter angive en Mailadresse, RBS-id og Initialer, hvis det er relevant.\nVælg den Relevante Tildelingsattributter for ressourcen.\nHvis det er relevant, skal du vælge Ressourcen afdeling.\nI sektionen Gruppedetaljer, hvis din organisation bruger grupper i Project Web App, Vælg de indstillinger, der giver bedst mening for denne ressource.\nYderligere oplysninger om af Tildelingsattributter\nHver ressource kan have flere forskellige detaljer, fastsat i henhold til Tildelingsattributter:


psykomotorisk terapeut og personlig træner, STOTT pilates- og Fysio-Pilates instruktør\nPilates er et effektivt bevægelsessystem med høj kvalitet og sikkerhed. Vi lærer at aktivere de dybe stabiliserende muskler i kroppen, så vi mere effektivt kan træne hele kroppen stærk og smidig og samtidig nedsætte uhensigtsmæssige spændinger. Vi arbejder derfor med øvelser som stabiliserer, mobiliserer og styrker musklerne omkring leddene. Resultatet af denne målrettede bevægelsesform giver en flottere holdning og en mere smidig krop med spændstige og stærke muskler. Samtidig er det en bevægelsesform, der aldrig bliver kedelig. Vi bruger ofte små redskaber til at give øvelserne fornyelse. De kan give en ekstra udfordring til den øvede eller yde mere støtte til den nye kursist. I Pilates bruger vi åndedrættet til at skabe nærvær og koncentration. Brug af åndedrættet øger samtidig intensiteten i øvelserne og giver mere energi og velvære. Vi afslutter med behagelige stræk og afspænding.\nb25819 - Pilates og afspænding\nfredag den 11.01.19 kl. 08:30 - 10:00\nSal 1+2, Holmegårdsvej 3, 2980 Kokkedal\nfredag den 12.04.19\nfredag den 26.04.19\nHolmegårdsvej 3, 2980 (Sal 1+2)


Et studie viser, at vores madvaner spiller en væsentlig større rolle i den tilpasning til nye klimaforhold, som hele verden er optaget af. Således kan det påvises, at hvis vi spiser 35 procent mindre kød, og erstatter det med frugt, grønt og fuldkorn, kan vi spare klimaet for 26 procent af madens miljøbelastning.\nDet er blandt andet baggrunden for et forsøg på Midtjysk Efterskole. I en periode er vegetarretterne blevet leveret og komponeret med hjælp fra måltidskasser fra madvirksomheden aarstiderne.\nVegetarmad skal ud over at være nærende og indeholde alt det, kroppen har brug, også se godt ud og smage godt. Det kan være en udfordring, og derfor har det været nyttigt for køkkenet at få inspiration udefra.\n- Jeg kan godt lide at udvikle på ting, og så har vi fået lidt lækrere mad, siger Amalie Holmark Andersen, som er én af skolens mest begejstrede vegetarer.\n- Jeg stoppede med at spise oksekød, inden jeg startede på efterskolen. Men så tænkte jeg, at jeg ligeså godt kunne blive rigtig vegetar, siger Amalie.\nHun er forsager kød mest af hensyn til klimaet og miljøet, og i dag har hun slet ikke lyst til kød mere.\n- Og det er jo godt, når man er vegetar, siger Amalie med et smil.\nPå vej mod mindre kød\nFor køkkenet har eksperimentet som ventet givet ny inspiration til det grønne.\n- Vi har set nye måder at tilberede og servere de vegetariske retter, og det har åbnet vore øje. Nå, kan man også gøre sådan, har vi tænkt, siger Køkkenleder Lene Mortensen.\nDer er en håndfuld elever, som er fuldtidsvegetarer, og nogle, som er vegetarer, når der for eksempel er svin på menuen. Også en håndfuld blandt medarbejderne foretrækker det grønne køkken. Lene Mortensen har noteret sig, at de fleste både elever og medarbejdere har været glade for de nye retter.\n- Vi skal jo hen imod at spise mindre kød, måske skal vi over til at have to vegetardage om ugen på skolen, siger hun.\nAmalie Holmark Andersen fra Risskov har slet ikke lyst til kød mere. Hun er glad for, at køkkenet har udviklet på vegetarretterne, så de er blevet endnu mere lækre og smagfulde.\nPå Midtjysk er du med til at lave mad.\nAne, Carl og køkkenleder Lene fortæller om livet i køkkenet.