Juridisk Årbog Indholdsfortegnelse. 1 af :07 - PDF\nJuridisk Årbog Indholdsfortegnelse. 1 af :07\nDownload "Juridisk Årbog 1995. Indholdsfortegnelse. 1 af 121 01-07-2013 14:07"\n1 1 af :07 Forside Bund Juridisk Årbog 1995 Juridisk Årbog 1995 Indholdsfortegnelse Kapitel 1 Oplysninger om udvalgte sagsområder 1.1. Etik 1.2. Anvendelse af loyalitetsprogrammer i markedsføring 1.3. Forhandlinger om udarbejdelse af retningslinjer for nyvognsgarantier 1.4. Multi-Level-Marketing systemer 1.5. Ny markedsføringslov 1.6. Kreditaftaleloven. Oprindelige trepartsforhold 1.7. Pengeinstitutter 1.8. Homebanking 1.9. Medvirken til ulovlig markedsføring Forsikringsbranchen Mærkning af fodtøj Kapitel 2 Markedsføringsloven 2.1. Lovens Kontraktsvilkår Kvartalsregninger skal udsendes således, at betalingsfristen altid indebærer et månedsskift Pengeinstitutternes omlægninger af konto- og gebyrformer Oplysninger om beregningsmåde og specifikationer for boligsparekonto Bevilling af kassekredit betinget af tegning af livsforsikring i samme koncern Høje indlånsrenter - på betingelser, og krav om begrundelse ved afslag Negativ aftalebinding i forbindelse med lukning af to lokal aviser Opsigelse af gruppelivsforsikring Forbud mod opkrævningen af prisstigninger ved langvarige bogudgivelser Påtrængende markedsføringsforanstaltninger Plakat med billede af hængt mand anvendt i dagblads reklamekampagne Radio- og TV-Reklamenævnets afgørelse vedrørende TV-reklame for et dagblad, "Kvinde i nød" Blodplettet tøj der har tilhørt en soldat der er dræbt i Bosnien anvendt i annonce fra tøjfirma Annonce med provokerende indhold, der har til formål at skabe opmærksomhed om annoncøren Annoncering for pornografiske videofilm i husstandsomdelte reklamefinansierede ugeaviser Brug af unge til hvervning af kunder Anvendelse af skoleelever til salg strider mod god markedsføringsskik Duftmarketing betænkeligt i relation til markedsføringsloven Udsendelse af breve til børn i anledning af mors dag Diskriminerende markedsføring\n2 2 af : Fiskemadding nedstukket mellem kvindebryster - "Keep your worms cool" Butiks nægtelse af at lade tidligere ansat handle i butikken Annoncering med aluminiumskasse indeholdende dame iført badedragt Nedvurderende fremstilling af indiske læger i annonce Inkasso "Den sorte Mand" - Inkassovirksomhed. Grov overtrædelse af god markedsføringsskik Negativ aftalebinding Arbejdsløshedsforsikring tegnet i forbindelse med optagelse af lån Ændring af retshjælpsdækningen Unges forsikring i sygeforsikringen Danmark Fjernelse af retshjælpsdækning fra privatansvarsforsikring Alkohol Alkoholreklamer i publikationer som særlig henvender sig til børn og unge Markedsføringslovens anvendelsesområde En almennyttig forening anset for erhvervsdrivende Andet Tilbud til en kommunes medarbejdere om organiseret rabat Betaling for automobilforhandleres udfyldelse af finansieringsdokumenter Omfattende forsinkelser hos DSB Reklamefolder for en musikklub indlagt i et serieblad for børn "Postordrechikane" Film, der er forbudt for børn, blev vist i et varehus Skjult reklame / produktplacering af spillefilm Tøjannonce illustreret med et billede af 4 unge mennesker med poser over hovedet Telefonabonnementsafgift i perioder uden brug Uanmodet telefonisk henvendelse til forbrugere med henblik på disses deltagelse i salgsarrangementer Krav om forevisning af legitimation med billede ved returnering af varer Uanmodede henvendelser om studielån - vennehvervning Ulovligt dørsalg - strafudmåling Rentetilskud fra staten til studielån udløser bankgebyr Tilsigelse til rådgivning Gebyr ved indfrielse af gæld Girobanks salg af fortegnelse over kontohavere "Skyd din bedste ven... for sjov!" Gensidige forsikringsselskaber Annoncering med fast indbytningspris 2.2. Lovens Vildledende angivelser Ejendomsmæglers annoncering med "Solgt eller gratis" "Skrabespil" hvor lodderne er ens Købevideofilm "vises ikke i TV" Aktier i ferieboliger Statens Husholdningsråds undersøgelse af barnesenge blev brugt i reklameøjemed på vildledende måde og i strid med Forbrugerstyrelsens tilladelse Anvendelsen af Dansk nationalt kendetegn bedømt efter markedsføringslovens 2, stk "Særligt heldige personer" Forlag idømt en bøde på kr. for vildledende, urimelige mangelfulde angivelser jf. markedsføringsloven 2, stk Parallelimport. Vildledende og nedsættende oplysninger Vildledende prisangivelser Stor dagligvarekædes gentagende og vildledende annoncering Afbildning af dele til stereoanlæg, som ikke var inkluderet i prisen. VildledningStor Markedsføringslovens 2, stk. 1 - "bilbonus" Vildledende annoncering med "børnerabat" Postordresalg af frimærker "Hver anden bilist kan spare 20% på forsikringen" Betalingsservice gratis, men kontoen gebyrbelagt Vildledende angivelser om produkters egenskaber\n3 3 af : Urigtige oplysninger om stueantenne Smykkeure "helt nikkelfri" Skal en Javablanding indeholde kaffe fra Java? Brug af ordet "Miljø" i produktbetegnelse for frugt- og grøntsager, fremavlet ved integreret produktion. Markedsføringen anset for vildledende Annonce for en bog til bistandsklienter var vildledende 2.3. Lovens 3. Brugsvejledning Frugtbarhedstester til kvinder. Mangelfuld vejledning 2.4. Lovens 4. Garantier "5 års kvalitetsgaranti" en serviceaftale Meget langvarige garantier betænkelige 2.5. Lovens 6. Tilgift Kontaktlinser og solbriller oveni! Tilgift Rabatkupon udformet som en check på kr Bonus ved leje af produkter 2.6. Lovens 7. Mængdebegrænsning Nægtelse af salg til ikke-medlemmer er i strid med forbudet mod mængdebegrænsning 2.7. Lovens 8. Rabatmærker Rabatkuponer Turistbog med rabatkuponer. Rabatkuponerne anset i strid med det nye forbud mod rabatkuponer En abonnentklub, tilknyttet et dagblad, anvendte ulovlige rabatkuponer Rabatkuponer tilknyttet krochecks Køb af rabatmærker støtter idrætten ARTE's rabatkuponer til medlemmerne. Rabatkuponerne ikke anset for omfattet af forbudet i 8, stk Seerklubs brug af kuponhæfte Fribilletter til en dyrepark Fribilletter til børn i et serieblad Rabatkuponer på eller ved varerne Køb af rabatkuponer i strid med 8, stk Forenings fribilletter eller rabatkuponer til forlystelser Rabatkuponer og fribilletter i dagblad Rabatkuponer udleveret ved synsprøve 2.8. Lovens 9. Præmiekonkurrencer Velgørende forenings billotteri Udstillingsmesser, konkurrencer - forhåndsudtalelse 2.9. Retningslinier Retningslinier ved uanmodet telefonisk annoncetegning Retningslinier for markedsføring af brænde Kapitel 3 Betalingskortloven 3.1. Principielle sager Prisfastsættelse af tillægsydelser ved udbud af betalingskort Præmiekontrol og udbetaling ved hjælp af Dankort Udspecificering af moms er i strid med reglerne Indførelse af et notagebyr i Dankort-notasystemet Ansvar ved "ihændehaverkort" Omkostningerne ved driften af et betalingssystem må ikke pålægges betalingsmodtager 3.2. Dispensationer Delvis dispensation fra betalingskortloven for Danmønt-kort Dispensation til automatsystemer til kantinedrift Trafikselskabernes indførelse af elektroniske kort Kapitel 4 Prismærkningsloven 4.1. Administrationen generelt 4.2. Organiseret rabat - reglerne strammet ved lovændring i Forbrugerstyrelsens bekendtgørelse om organiseret rabat 4.4. Organiseret rabat/tjenesteydelser 4.5. Bekendtgørelse om skiltning med gebyrer og valutakurser i pengeinstitutter mv Bekendtgørelse om prisskiltning for motorbrændstof 4.7. EU-reguleringen af prismærkning/enhedsprismærkning\n4 4 af : Skiltning og annoncering med nettokontantprisen 4.9. Annoncering med kredittilbud Kapitel 5 Produktsikkerhed 5.1. Produktsikkerhedsloven Administrationen generelt Gulvlysestager - bekendtgørelse efter lovens 13, stk Sikkerhedsbegrebet i lovens 6, stk Våben Klapstole - advarselsannoncering Fodbold- og håndboldmål - information Etagesenge - mærkning Barnevognes bremsesikkerhed - konstruktionsændring - vejledning Lovens 1, stk. 4 - salg af brugte bildele Sikkerhedshasper til vinduer - Børnetest - Påbud efter 12, stk. 1, nr Sikkerhedskrav til legetøj og levnedsmiddelefterligninger Administrationen Legebil Billigt og usikkert legetøj - gentagelse - tiltalerejsning Flydende vaskemiddel i mælkekarton - ulovlig levnedsmiddelefterligning Kapitel 6 Afgørelser fra Forbrugerklagenævnet af almindelig interesse 6.1. Husholdningsapparater, radio/tv, computere, elektronik, isenkram Bevisbyrden for krav i henhold til en funktionsgaranti Reparation af kogeplade. Erstatningskrav for skade påført ca. 20 år gammelt køkkenbord og kogeplade. Egenskyld Leje af vaskemaskine og tumbler anset som køb med ejendomsforbehold. Kreditaftalelovens 6, stk. 2, 9, stk. 2 og 23, stk Vasketøjet blev ødelagt af varme på grund af en fabrikationsfejl i vaskemaskinens termostat. Accept af risiko 6.2. Radio/tv mv Køber kunne ikke kræve køb af TV ophævet trods 2 tidligere afhjælpningsforsøg Fejlskrift i gældsbrev. Oprindeligt trepartsforhold Levering af forstærker - fortolkning af prisgaranti Leje af TV. Krav om nedsættelse af lejeprisen Aftalt reparationstilbud ikke afgivet før reparationens udførelse. Reparationsvederlaget delvist bortfaldet "Vandremand" med diktafon ej afhentet efter reparation. Reparatør kunne ikke betinge udlevering af betaling af advokatomkostninger. Forbrugerens krav om erstatning til leje af en anden diktafon afvist Radioreparatør har pligt til at indhente udtrykkelig tilladelse til at reparere, såfremt vederlaget vil overstige genstandens værdi Køb af Sky-Clon dekoder. Spørgsmål om rettighederne til de solgte kanaler 6.3. Computer mv PC kunne ikke udvides med yderligere RAM som angivet i manualens tekniske specifikationer. Købet ophævet Køberens forudsætning om at en laserprinter skulle kunne håndtere et tekstbehandlingssystems samtlige typografiske funktioner, blev ikke anset for en typeforudsætning. Køberen kunne ikke hæve købet af printeren Køb af bærbar pc, betegnet som 486 SLC 25 MHz med 4 MB RAM standard og mulighed for udvidelse op til 20 MB. Pc'en svarede ikke til den betegnelse hvorunder den var solgt, da det ikke var en "ægte" 486-pc Printer manglede lovede egenskaber. Bevisbyrden for, hvad der var lovet i forbindelse med købet, løftet af køberen Køb af laserprinter på auktion Leasing af pc Mangler ved et tekstbehandlingsprogram. Samlet køb Harddisk-skuffer ødelagde harddiske. Produktansvar Sælger kan ikke kræve betaling for reparation i garantiperioden, hvis dette ikke er aftalt på forhånd Reparation af 5 år gammel printer. Vederlag nedsat, da reparatøren ikke forinden oplyste, at reparationen sandsynligvis var urentabel 6.4. Anden elektronik\n5 5 af : Ombytning inden for garantiperioden medfører, at der løber en ny garantiperiode på den ombyttede vare 6.5. El, gas, vand og varme og telefon. Diverse ydelser vedrørende fast ejendom For lav elregning på grund af defekt måler Forbrugerklagenævnet ikke kompetent til at behandle klage vedrørende vandafledningsafgift Petroleumsovn købt med garanti - indsigelse mod betaling af fakturaer for eftersyn i forbindelse med reklamation. Tilbageholdsret Leveret motorplæneklipper havde ikke samme udstyr som annonceret. Sælger pålagt at levere en motorplæneklipper med de annoncerede specifikationer Praksisopkrævning ændret i teleselskaberne ved misligholdelse af betalingsforpligtelser Annoncetekst bindende for sælger af mobiltelefon Køb af mobiltelefon. Forbrugeren havde ikke samtaledækning i sit sommerhus som lovet. Ophævelse af købet Erhvervskøb af mobiltelefon. Handelskøb. Mangler. Handlen kunne ophæves Tre sager om for kort standbytid på biltelefoner. Faktisk anvendelsestid i strid med salgsmaterialet og oplysninger givet i forbindelse med aftaleindgåelse 6.6. Tekstiler (beklædning og møbler). Skind Gardiner tilpasset efter forbrugerens individuelle behov. Ugyldighed på grund af manglende oplysninger om fortrydelsesret Køb af skjortejakke på postordre. Bevarelse af ugyldighedsindsigelse trods det, at jakken ikke kunne tilbageleveres i samme stand Køb af dynejakke. 1 års-fristen til at reklamere over mangler var sprunget på årsdagen for købet Efter rensning af en frakke var yderstoffets gummiagtige bagside forsvundet. Sælger havde afskåret sig fra at påberåbe sig 1 årsreklamationsfristen efter købelovens Reklamationsbehandling efter udløb af 1-års-fristen binder sælger Renseris afhjælpningsforsøg på frakke afskar ikke klageren fra at ophæve købet over for sælgeren af frakken Renseriet var ikke ansvarlig for, at en hørvest ikke kunne tåle at blive renset og pletbehandlet i overensstemmelse med den isyede informative mærkning Anorak solgt som vandtæt Skindjakkes uhensigtsmæssige materialesammensætning medfører renseskader. Handlen hævet efter 1-års-fristens udløb Pletter på silkesæt efter rensning. Stoffet havde en utilstrækkelig farveægthed Rensning af benklæder. Indleveringsstedet ansvarlig over for klageren Gardiner indleveret til rens blev vasket Køb af tekstilfarve til farvning af sofabetræk. Sælgers vejledningspligt. Sælger og leverandør erstatningsansvarlige in solidum Byggemarked ansvarlig for beskadigelse af kundes jakke En meget uensartet fastholdelse af løkkerne i et gulvtæppe blev anset for en væsentlig mangel Tidspunktet for levering af et gulvtæppe. Købelovens Sælgeren af et gulvtæppe behandlede en reklamation, der blev fremsat mere end 2 år efter købet. Sælgeren var afskåret fra at påberåbe sig, at forbrugeren havde reklameret for sent. På grund at den sene reklamation var der ikke bevis for oprindelige mangler Skindjakke med patina tålte ikke rensning. Sælgerens oplysningspligt Køb af kalveskindstaske, der ansås for fejlkonstrueret. Forbrugeren kunne hæve købet Køb af pels. Købet var ikke bindende i medfør af Myndighedslovens Køb af silkedragt på homeparty. Køber havde afskåret sig fra at påberåbe sig fortrydelsesretten efter forbrugeraftaleloven To forbrugere købte to trøjer og en nederdel på homeparty. Oplysning om fortrydelsesret efter forbrugeraftaleloven 6.7. Fodtøj Køb af støvler. Mangler. Manglende bevis for købstidspunktet Sælgeren kunne ikke, ved at påberåbe sig en skiltning i forretningen, fraskrive sig ansvaret for, at et par sorte snørestøvler smittede af Farlige egenskaber ved sko Isætning af lynlåse i et par ridestøvler, der var blevet for stramme. Mangelfuld vejledning af forbrugeren. Solidarisk hæftelse mellem indleveringssted og tjenesteyderen 6.8. Møbler Accept af tilgodebevis 8 år efter udstedelsen\n6 6 af : Køb af et bord og 6 armstole på auktion. Bordet var ikke som angivet et Piet Hein bord Køb af 2 læderbetrukne sofaer, hvor puderne faldt sammen ved brug. Sagen var bevisuegnet på grund af uenighed omkring omstændigheder ved købsaftalen Sælger havde ved køb af møbler, der skulle påmonteres samme stof, pligt til at koordinere leverancen, således at møblerne blev leveret i samme farvenuancer Køb af spisebord med 6 stole. Farveforskel i bordpladens træ var skæmmende for udseendet Uacceptabel krølningstendens - møbelstof Køb af læderstol. Tab af farve omfattet af garantien Manglende afhjælpning af ikke væsentlige mangler berettiger til ophævelse af købet Manglende holdbarhed. Prisafslag ved ombetrækning af møbler, da stof ikke levede op til den tilsikrede holdbarhed Køb af madras i specialmål. Ikke bevis for, at madrassen skulle leveres med runde hjørner 6.9. Cykler, knallerter, sports- og fritidsudstyr Køb af barnevogn. Barnevognen var ikke vandtæt. Mangelsbedømmelse Fortolkning af returret Foto, ure, optik, smykker Køb af kamera med fortrydelsesret Køb af kamera med preflash mod røde øjne Reparation blev udført uden at forbrugeren fik oplysning om, at den ikke kunne anerkendes som en garantireparation Køb af brillestel med "guld"-belægning, der skallede af Smykker mangelfulde på grund af for højt nikkelindhold Køb af ur kunne hæves, da urlænken indeholdt nikkel Motorkøretøjer Køb af brugt bil - sælger forsømt at oplyse om tidligere skader - forholdsmæssigt afslag Køb af brugt bil - bilen tidligere skadet i større omfang end oplyst - afslag i prisen Fejlagtig angivelse af registreringsdato. Ikke medhold i krav om forholdsmæssigt afslag Køb af brugt bil - ikke monteret omdrejningstæller, skønt motoren var kraftigt tunet. Forholdsmæssigt afslag Oprindeligt trepartsforhold ved køb af bil. Ophævelse. Køberen havde krav på tilbagebetaling af alle erlagte ydelser betalt i henhold til den indgåede kreditaftale, inkl. renter og andre omkostninger Fejl, der var bemærket før købet, kunne ikke påberåbes som mangel Køb af brugt Alfa Romeo - ikke rettidig reklamation over rustforekomster Købelovens reklamationsfrister kan ikke fraviges ved auktionssalg Bil købt på auktion. Nævnet fandt ikke, at køberen var blevet gjort bekendt med sikkerhedsmæssige mangler, skønt disse var nævnt i synsrapporten, der lå til gennemsyn forud for auktionen Køb af brugt bil - købet hævet, da sælger havde påbegyndt reparation, som havde ødelagt køberens mulighed for at føre bevis for mangler Køb af en ny el-drevet personbil. Forgæves afhjælpning. Ophævelse Fejlagtig anført stelnummer i slutseddel medførte afvisning fra tinglysning. Ikke erstatningsansvar for sælger Instruktionsbogen til en fabriksny mortorcykel var ikke forståelig for en dansk forbruger, hvorfor det ikke kunne komme ham til skade, at motorcyklen ikke var tilkørt forskriftsmæssigt Fejlagtig oplysning om kilometertal. Auktionsvilkår, der afskærer reklamationer efter en time, ej opretholdt i forbrugerkøb Transport og flytning Flyttemandens mundtlige pristilbud på flytning blev fordoblet inden flytningen var tilendebragt. 13 afgørelser vedrørende samme flytteforretning Flyttemanden kunne tilbageholde kundens bohave, da kunden ikke kunne betale omkostningerne i forbindelse med flytning og opbevaring Musikinstrumenter, grammofonplader, koncerter Salg med ejendomsforbehold kamufleret som en leasingaftale Aviser, ugeblade, tidsskrifter, bøger Øvrige sager Tilvirkning af gravsten - stenen vendt uden forbrugerens samtykke. Afhjælpning\n7 7 af : Permanent hårfjernelse på underben Tjenesteydelse bestående af farveanalyse og stilanalyse. Mangler. Delvis tilbagebetaling af vederlaget Uretmæssig tilbagekaldelse af klippekort til fitness-center En glaslysestage kunne ikke tåle, at lyset brændte helt ned i stagen. Væsentlig mangel Sælgeren ekspederede en reklamation videre til fabrikanten, der var længe om behandlingen. Forbrugeren, der ikke henvendte sig igen til sælgeren, var ikke berettiget til at hæve købet efter bestemmelserne i købelovens 78, stk Annoncerede tilbud om rabat for hvert mål Danmark scorede i en EM-fodboldkamp. Beregning af rabatten Aftale om leje af et solarie var uopsigelig i 36 måneder, hvilket gjorde det nærliggende at antage, at der i realiteten forelå kreditkøb med ejendomsforbehold Køb af hund. Forbrugerklagenævnets kompetence Hund død i forbindelse med ophold på hundepension. Krav om erstatning Køb af hund. Spørgsmålet om en konstateret hofteledssygdom, "Calvé- Legg-Perthes", kunne anses som en mangel ved hunden Kolofon Ved download af publikationen i HTML, klik med højre museknap på linket og vælg "Gem destination som ". Vælg dernæst stedet på din computer, hvor du vil gemme filen. Forbrugerstyrelsen Amagerfælledvej København S Tlf.: Websted: Kapitel 1 Oplysning om udvalgte sagsområder 1.1. Etik Forbrugerombudsmanden har i årets løb holdt flere foredrag rundt i landet. Man har ønsket at høre om etik i forhold til erhvervsvirksomheder. Når etik nu er kommet på dagsordenen hos erhvervslivet, skal det ses i lyset af at der i de senere år har været et større antal skandaler inden for forskellige brancher. Disse sager har beskæftiget både pressen og folketinget. Man har i de enkelte sager overvejet, hvilke muligheder der er for at undgå gentagelser i fremtiden. Efter markedsføringsloven er det et overordnet formål at afbalancere erhvervslivets, forbrugernes og samfundets interesser i at der i erhvervsvirksomheder handles efter god skik. De seneste års mange sager viser, at virksomheder og hele brancher har haft vanskeligt ved at finde den rette balance eller afvejning mellem disse 3 interesser. Forbrugerombudsmanden har i december 1995 udgivet pjecen»etik Dialog Ansvar«, hvor han selv og to uafhængige forskere fra handelshøjskolerne i henholdsvis København og Århus giver 3 bud på hvordan virksomhederne kan arbejde med etik på en meningsfuld måde. Forbrugerombudsmanden ser ikke øget regulering og øget tilsyn som løsningen på erhvervslivets problemer. Han mener derimod, at man i de enkelte virksomheder skal begynde at beskæftige sig med etik. Man skal indlede en dialogbaseret samarbejdsproces der omfatter både ledelse og medarbejdere omkring, hvilke mål man vil sætte sig i virksomheden. I dialog skal man finde frem til, hvordan man kan opfylde målene på en måde der både tilgodeser virksomhedens interesser og omgivelsernes interesser. Dialogen skal derfor ikke kun holdes inden for virksomhedens egne rammer, hvis den skal have effekt. Dialogen der er grundlaget i etiklæringen i virksomheden, skal række ud til samarbejdspartnere forstået i bred forstand, det vil være samfundet som helhed, lokalsamfundet hvor virksomheden er centralt placeret, kontraktsparter og forbrugere.\n8 8 af :07 Ved på denne måde at højne bevidstheden i og udenfor virksomheden, vil sagerne som vi har set dem hidtil kunne undgås. Der er flere forudsætninger som skal opfyldes, hvis etikprojektet skal lykkes. Én betingelse er, at dialogprocessen opfattes som vedvarende af alle de der involveres i den. I det øjeblik dialogen internt i virksomheden og udadtil ophører, da vil udviklingen stivne. Et andet vigtigt succeskriterium er, at etikken skal forankres i medarbejderne så disse i det daglige arbejde bliver i stand til at træffe afgørelser og beslutninger, som både virksomheden og omgivelserne er tjent med. Man skal være indstillet på at tage dette ansvar alvorligt og bakke den enkelte medarbejders personlige ansvar op. Hvis man ser bagud, vil man vide at mange af de "skandaler" pressen har beskæftiget sig med i de senere år, ikke var mulige som en enkelte persons værk. Der har været folk involveret som burde have sagt fra, selvom det at sige fra kan være forbundet med personlige omkostninger. Man må være indstillet på, at der kan opstå dilemmaer som kan give et modsætningsforhold mellem medarbejder og leder eller virksomhed og samfund. Men etiklæren skulle, hvis den er forankret være et godt værktøj til at løse dilemmaet. Pjecen»Etik Dialog Ansvar«vil forhåbentlig være med til at inspirere og motivere virksomhederne til at gå i gang med egne projekter. ( /1-10) Anvendelse af loyalitetsprogrammer i markedsføring Forbrugerombudsmanden har skærpet opmærksomhed på loyalitetsprogrammer i markedsføringen gennem det seneste år. Det skyldes ikke mindst, at en af Danmarks største dagligvarekæder gennem længere tid har forberedt et omfattende loyalitetsprogram til en stor medlemskreds. Programmet er trådt i kraft 1. januar Forbrugerombudsmanden har udtrykt generel betænkelighed ved loyalitetsprogrammer og hertil knyttede personligt stilede direct mails. Denne markedsføringsform giver ofte anledning til en del forbrugerklager, fordi markedsføringsformen af mange opfattes som ofte meget pågående og for personlig. Forbrugerombudsmanden finder, at en høj loyalitet over for en bestemt erhvervsvirksomhed mindsker prisgennemsigtigheden og forskyder motivationen for forbrugsvalget væk fra hovedhensynet, bedømmelsen af pris og kvalitet. Derfor giver kundebindingsarrangementer generelt anledning til bekymring. Det er samtidig utilfredsstillende, at medlemskabet i et loyalitetsprogram anvendes til detaljeret registrering af oplysninger om forbrugernes indkøbsmønster med henblik på tegning af kundeprofiler. Forbrugerombudsmanden har derfor tilkendegivet, at han nøje vil følge udviklingen inden for denne form for markedsføring. Nordisk Ministerråds styregruppe for juridiske spørgsmål har endvidere påbegyndt en undersøgelse vedrørende loyalitetsprogrammer i de nordiske lande. En projektgruppe med medlemmer fra de nordiske lande, skal i 1995 og 96 gennemføre en undersøgelse af loyalitetsprogrammernes udbredelse i de nordiske lande og programmernes fordele og ulemper for forbrugerne, og foretage en juridisk og en afsætningsøkonomisk analyse. De fire nordiske forbrugerombudsmænd har i juni 1997 udarbejdet en fælles vejledning om loyalitetsprogremmer. Den danske forbrugerombudsmand har udgivet disse i en pjece med titlen»loyalitetsprogrammer i markedsføringen«(kort og Godt 420). Loyalitetsprogrammer over for børn Forbrugerombudsmanden har i en konkret sag påtalt, at en legetøjskæde udnyttede et eksisterende loyalitetsprogram til at hverve nye medlemmer til en anden børneklub. Legetøjskæden havde i et personligt stilet brev sendt markedsføringsmaterialet til medlemmer af legetøjskædens børneklub. Brevet indeholdt et tilbud til børnene om medlemskab af en anden børneklub samt et giroindbetalingskort med barnets navn på. Forbrugerombudsmanden fandt, at den konkrete markedsføring både i sin form og sit indhold var anmassende og utilbørligt over for børnene og deres forældre. Kampagnen var derfor ikke udformet i overensstemmelse med god markedsføringsskik, jf. markedsføringslovens 1. Forbrugerombudsmanden henledte virksomhedens opmærksomhed på kodex for reklamepraksis, artikel 13,\n9 9 af :07 der vedrører børn og unge mennesker. Det fremgår blandt andet af artiklen, at reklamer ikke må udnytte børns naturlige godtroenhed eller unge menneskers mangel på erfaring, og den må ikke misbruge deres loyalitetsfølelse. Efter Forbrugerombudsmandens opfattelse udnyttede markedsføringsmaterialet til børnene, dels den loyalitet det enkelte barn allerede havde mod legetøjskædens egen børneklub til at sælge nye medlemskaber til en anden klub, dels det forhold, at børn sjældent får post, hvorfor modtagelse af et brev for et barn altid er forbundet med forventning, glæde og trofasthed mod indholdet af budskabet. Forbrugerombudsmanden fandt det på baggrund af ovenstående tvivlsomt, hvorvidt loyalitetskampagner over for børn kan bringes i overensstemmelse med 1 i markedsføringsloven. Forbrugerombudsmanden bemærkede samtidig, at det var uheldigt at notere børnenes navne på et giroindbetalingskort, da børn i almindelighed ikke har fri råderet over økonomiske midler uden et forudgående forældre- eller værgesamtykke. Legetøjskæden tog Forbrugerombudsmandens påtale til efterretning og meddelte straks, at man ikke fremover ville foretage lignende udsendelser i fremtiden. På denne baggrund afsluttede Forbrugerombudsmanden sagens behandling. ( /5-44) Forhandlinger om udarbejdelse af retningslinjer for nyvognsgarantier Forbrugerombudsmanden modtog i oktober 1993 en henvendelse fra FDM, Forbrugerrådet og Håndværksrådet vedrørende standardvilkår i bilgarantier. Henvendelsen foranledigede Forbrugerombudsmanden til at foretage en gennemgang af vilkårene i de længerevarende garantier, der ydes i forbindelse med salg af nye biler. Undersøgelsen, der omfattede 24 forskellige bilmærker viste, at næsten alle bilimportører giver en garanti mod rustgennemtæring, typisk på 6 år. Derimod yder de fleste bilimportører ikke en generel længerevarende garanti, men henholder sig til købelovens regler, hvorefter køberen har 12 mdr. reklamationsret. De importører, der yder generelle garantier, giver sædvanligvis 3 år / km. garanti mod fabrikationsog materiale fejl. De undersøgte garantier indeholdt for næsten alles vedkommende følgende standardvilkår, som binder køberne til kun at måtte benytte værksteder, der er autoriserede af importøren (værkstedsbinding) løbende at lade bilen servicere for egen regning kun at måtte bruge originale reservedele, at kunne dokumentere at bilen har været behørigt serviceret ved stempler i garantihæftet Er disse betingelser ikke opfyldt, bortfalder garantidækningen. Forbrugerombudsmanden fandt, at sådanne vilkår er udtryk for en ensidig varetagelse af importørens interesser og en manglende balance mellem hensynet til køber og sælger, og at de derfor er problematiske i forhold til markedsføringslovens 1 og 4. Endvidere konstateredes det, at de importører, der alene henholdt sig til købelovens reklamationsbestemmelser, i flere tilfælde angav vilkår i strid med lovens beskyttelsespræceptive bestemmelser. På baggrund af undersøgelsen indkaldte Forbrugerombudsmanden erhvervs- og forbrugerorganisationerne til en møderække med henblik på at få udarbejdet retningslinjer for hvilke vilkår og hvilke bindinger, bilgarantier bør indeholde. Forbrugerombudsmanden udarbejdede til forhandlingerne et udkast til retningslinjer, hvis væsentligste princip er, at garantigiver ikke kan afvise garantidækning i de ovenfor anførte tilfælde med mindre det kan godtgøres, at netop anvendelse af et ikke autoriseret værksted, en uoriginal reservedel eller undladelse af at følge den foreskrevne kontrol- og vedligeholdelsesplan har forårsaget den skade, der nu kræves dækket af garantien. Endvidere blev det formelle dokumentationskrav fjernet. Efter 3 møder tilkendegav Automobilimportørnes Sammenslutning og Dansk Automobilhandlerforening, at man ikke ønskede at fortsætte forhandlingerne, idet man fandt, at kravet om værkstedsbinding var af vital betydning for garantigiver. Forbrugerombudsmanden meddelte herefter, at han vil anlægge en forbudssag med henblik på at få Sø- og Handelsrettens vurdering af garantivilkårene. Samtidig bad Forbrugerombudsmanden bilimportørernes sammenslutning om at indskærpe over for de medlemmer, der følger købelovens regler, at der ikke i deres reklamationsbeskrivelser må optræde vilkår i strid med købelovens beskyttelsespræceptive bestemmelser. Sammenslutningen efterkom denne henstilling.\n10 10 af :07 Det forventes at forbudssagen vil blive anlagt i begyndelsen af ( /5-94) Multi-Level-Marketing systemer Forbrugerombudsmanden har i 1995 anvendt store arbejdsmæssige ressourcer på et meget stort antal henvendelser om forskellige markedsføringskoncepter, der ofte benævner sig Multi-level Marketing systemer eller Network Marketing systemer. Det har været et gennemgående træk for disse systemer, at der her er tale om opbygning af et salgsnetværk med pyramidestruktur. De enkelte forhandlerleds avancemuligheder ligger dels i salg af varer, f.eks. parfume, kosttilskudsprodukter og te direkte til forbrugerleddet dels i opnåelse af bonus i forhold til de nedre forhandlerleds omsætning. Der er ofte tale om yderst komplicerede bonussystemer/- ordninger. I langt de fleste af systemerne lanceres mulighederne for at tjene måske op i nærheden af 1-2 millioner kr. ved en forholdsvis minimal arbejdsindsats. Der slåes således ofte i prospektmaterialet på, at der er overordentligt gode udsigter til at tjene beløb af de nævnte størrelsesorden, idet man ved opbygning af en pyramidelignende salgsstruktur under sig selv i fx. 12 led med deraf følgende flere tusinde forhandlere nemt kan opnå denne indtjening. I en del af de systemer, Forbrugerombudsmanden har modtaget henvendelser om, finder der slet ikke salg af noget produkt sted. Formålet med systemet er alene medlemshvervning, og der opkræves ofte et større gebyr for at tilslutning til systemet.( se til dels nedenfor under tyske " lykkespil" ) Forbrugerombudsmanden nærer generelt store betænkeligheder ved samtlige de forelagte markedsføringskoncepter, som han løbende har påtalt som værende i strid med markedsføringslovens 1 og 2. Forbrugerombudsmanden har i sin behandling og bedømmelse af de op mod 50 forelagte markedsføringskoncepter som indebærende overtrædelser af de nævnte bestemmelser i markedsføringsloven lagt vægt på, at systemerne for den potentielle deltager heri er uigennemskuelige bl.a. m.h.t. bonusordninger, forhandlerens juridiske rettigheder, herunder fx. muligheder for at frigøre sig fra systemerne markedsføringsmaterialet indeholder vildledende og/ eller urimeligt mangelfulde oplysninger om indtjeningsmuligheder, der anføres fuldstændigt urealistisk systemerne lægger op til overtrædelser af dørsalgslovens forbud mod uanmodede telefoniske henvendelser til forbrugere systemerne ikke indeholder en rimelig afbalancering af det enkelte forhandlerleds pligter/ rettigheder i forhold til forhandlerselskabet og de øvre forhandlerled der ikke har fundet en formalisering af disse rettigheder og pligter sted i en gennemskuelig og forståelig kontrakt I langt de fleste tilfælde har Forbrugerombudsmandens påtale overfor de erhvervsdrivende om ikke at anvende eller i øvrigt på nogen måde at reklamere for sådanne markedsføringskoncepter, idet den erhvervsdrivende i modsat fald måtte forvente, at Forbrugerombudsmanden vil anmode politiet om at efterforske sagen med henblik på eventuel senere tiltalerejsning, været tilstrækkelig til at bringe de ulovlige forhold til ophør. I enkelte sager har det dog været nødvendigt at oversende materialet til politiet med anmodning om efterforskning med henblik på eventuelt at rejse tiltale for overtrædelse af markedsføringslovens 2, stk. 1 og 3. Dette gælder blandt andet et forretningskoncept for salg af bl.a. kosttilskudsprodukter, "Herbalife". Efterforskningen er endnu ikke afsluttet i denne sag. ( /5-157) Det samme gjaldt et forretningskoncept, hvor man som deltager indbetalte 5000 kr. for 10 kg. te og for at blive tilknyttet et ulovligt pyramidesystem med et vidt forgrenet forhandlernet. I en lille jysk by havde en stor del af beboerne tilsluttet sig teforretningskonceptet. Problemerne for forhandlerne opstod naturligvis bl.a. fordi afsætningsmulighederne for te i byen af logiske årsager blev begrænsede. ( /5-161) Tyske " lykkespil " I løbet af marts måned 1995 modtog Forbrugerombudsmanden en lang række henvendelser om et tysk såkaldt lykkespil "Spring". Idéen bag "spillet" var, at man som hvervet medlem efter betaling af beløb i DM svarende til kr. opnåede ret til tilsvarende selv at hverve medlemmer under sig til "spillet". Disse medlemmer under én selv skulle så på samme måde selv hverve nye medlemmer til systemet, der således fik en pyramideagtig opbygning, jf. det ovenfor anførte om pyramidesystemer.\n11 11 af :07 Rekrutteringen til "spillet" foregik ved stort anlagte hvervemøder. I foråret 1995 foregik hvervemøderne primært i Nordtyskland, lige syd for den dansk-tyske grænse, i en lille tysk by ved navn Kupfermühle. TV-avisen bragte adskillige indslag optaget udenfor det hotel, hvor de store hverveseancer foregik. Store bodyguards sørgede for at ingen uvedkommende kom ind på hotellet. I følge de oplysninger, der kom frem i TV-avisen og ud fra de henvendelser, Forbrugerombudsmanden fik om systemet, pågik der en massiv psykologisk påvirkning under disse stort anlagte seancer af de indbudte potentielle deltagere i "lykkespillet" Under klapsalver fra de, der allerede deltog i spillene, og ledsaget af pompøs klassisk musik opfordredes de nyfremmødte til at underskrive en kontrakt og helst indbetale de ca kr. kontant. Af de ca gik ca. 2/3 til det tyske " moderselskab " og resten til den person, der selv havde hvervet én og kørt én til Tyskland." Moderselskabet" afregnede derefter en vis del af det modtagne beløb overfor den person, der i pyramidesystemet rangerede over den person, man selv var blevet hvervet af, og som havde hvervet den sidstnævnte. Alle deltagere under disse stormøder var iført festtøj og storforhandlerne og repræsentanter fra det tyske " moderselskab" ankom i store BMW'er og lign. Der blev, som det vil fremgå, reelt ikke solgt andet en varm luft eller rettere sagt retten til at sælge varm luft til andre. Forbrugerombudsmanden oversendte straks sagen til forskellige politikredse i Sønderjylland, hvor den første kontakt blev etableret. Forbrugerombudsmanden anførte, at anvendelse af et sådant forretningskoncept, herunder rekrutteringsformen, indebar klare og grove overtrædelser af såvel kravet om overholdelse af god markedsføringsskik, jf. markedsføringslovens 1, som af markedsføringslovens bestemmelse om, at erhvervsdrivende ikke må anvende vildledende oplysninger og utilbørlige fremgangsmåder, jf. lovens 2 henholdsvis stk. 1 og 3. Overtrædelse af de sidstnævnte bestemmelser er strafbart. Via indslag i TV-avisen og Nyhederne advarede Forbrugerombudsmanden endvidere om, at deltagelse i dette pyramidesystem var ulovlig. I efteråret 1995 fandt der mange lignende hvervemøder sted på især Sydsjælland i Næstved, Slagelse, Vordingborg. Forretningsidéen var hér helt identisk med den, der i foråret blev anvendt i Nordtyskland. Der var igen tale om tyske firmaer denne gang ved navne som Wave, Life og Titan. Forbrugerombudsmanden bad de relevante politikredse om at foretage en omfattende efterforskning og advarede igen via TV- indslag og pressemeddelelse danskere mod at deltage i de ulovlige pyramidesystemer. Efterforskningen er i skrivende stund ikke afsluttet. ( /5-210 og 214 m.fl.) Ny markedsføringslov Den daværende industriminister fremsatte i 1992 et forslag til ny markedsføringslov. Den nye regering ønskede imidlertid en række ændringer og fremsatte i marts 1994 et nyt lovforslag, som med visse ændringer blev vedtaget i maj Den nye lov trådte i kraft den 1. oktober Ved skrivelse af d. 23. september 1994 orienterede Forbrugerombudsmanden erhvervs- og interesseorganisationerne om loven og den planlagte prioritering i administrationen. Den nye lovs grundlæggende bestemmelser er som hidtil generalklausulen om god markedsføringsskik ( 1) forbud mod vildledning m.v. ( 2) Sø- og Handelsretten som særlig kompetent domstol med forbruger- og erhvervsrepræsentanter som meddommere ( 14) Forbrugerombudsmanden som tilsynsførende ( 15). De nye regler Ændringerne i forhold til den nugældende lov var i det væsentlige følgende: I den ny 2, stk. 4, blev det udtrykkeligt bestemt, at rigtigheden af angivelser af faktiske forhold skal kunne dokumenteres. 4 om garantierklæringer og lignende omfatter nu kun forbrugere. Erklæringen skal give modtageren en væsentlig bedre retsstilling end den, modtageren har efter lovgivningen. Forbudet mod tilgift blev opretholdt. Der er undtagelser for så vidt angår flyselskabernes "frequent flyer\n12 12 af :07 programmer", og der gives mulighed for, at industri- og samordningsministeren kan give andre virksomheder, der er i en tilsvarende international konkurrence, tilladelse til at yde tilgift. I 8 indførtes et forbud mod ydelse af rabat eller anden ydelse ved brug af mærker, kuponer eller lignende, der er stillet til rådighed af erhvervsdrivende forud for køb. Sigtet med bestemmelsen er primært at forbyde rabat- og værdikuponer i reklamebrochurer, tilbudsaviser, dagblade m.v. Forbudet gælder imidlertid generelt. Reglerne om lodtrækning og præmiekonkurrencer blev ændret, således at alene købsbetinget deltagelse i tilfældighedskonkurrencer er omfattet af forbudet. Der er endvidere nu mulighed for at afholde købsbetingede konkurrencer, såfremt den enkelte gevinsts størrelse og den samlede gevinstværdi ligger inden for beløbsgrænser, som fastsættes af industri- og samordningsministeren. Grænserne er fastsat i Forbrugerstyrelsens bekendtgørelse nr af 16. december Forbudet mod rentefri kredit blev ophævet. I henhold til 13 kan forbud nu også anvendes over for handlinger i strid med lovens strafsanktionerede forbud. Der kan efter 13 gives påbud om genoprettelse af den forud for den ulovlige handling eksisterende tilstand. Det blev udtrykkeligt i lovens 13, stk. 2, nævnt, at handlinger i strid med loven pådrager erstatningsansvar i overensstemmelse med dansk rets almindelige regler. I henhold til 14, stk. 2, vil det være hovedreglen, at offentlige straffesager om overtrædelse af markedsføringsloven behandles ved Sø- og Handelsretten i København. Det blev i 15, stk. 1, bestemt, at Forbrugerombudsmandens tilsyn med, at loven overholdes, navnlig skal ske ud fra hensynet til forbrugerne. I 16 blev indsat udtrykkelige bestemmelser om forhandlingsprincippet, og muligheden for, at der som led i en forhandling afgives tilsagn over for Forbrugerombudsmanden, omtales i lovteksten. Hidtidig praksis med udarbejdelse af retningslinier for markedsføring på nærmere angivne områder blev lovfæstet i lovens 17. Hidtidig praksis med afgivelse af forhåndsbesked blev lovfæstet. I lovens 18 bestemmes, at Forbrugerombudsmanden på begæring afgiver udtalelse om sit syn på lovligheden af påtænkte markedsføringsforanstaltninger. Dette gælder dog ikke, såfremt en stillingtagen giver anledning til særlig tvivl, eller der i øvrigt foreligger særlige omstændigheder. I 20 blev indsat en bestemmelse om samling af erstatningskrav fra en flerhed af forbrugere. Forbrugerombudsmanden har herefter mulighed for at indtale sådanne krav under ét, såfremt der er tale om ensartede krav i forbindelse med overtrædelse af markedsføringsloven. Det særlige kapitel om sikkerhedskrav til legetøj m.v. er nu indeholdt i produktsikkerhedslov af 18. maj Endvidere er den hidtidige beskyttelse af nationale kendetegn i den gældende lovs 11 udgået. Beskyttelsen ligger nu i 2 om vildledning. Nye vejledninger Der blev udarbejdet en ny vejledning om "Mængdebegrænsning og Rabatter", ligesom de hidtidige vejledninger om "Tilgift og Konkurrencer" og om "Prisoplysninger" blev revideret. Markedsføringslovens 8 Særligt anvendelsen af den nye bestemmelse i 8, stk. 1 om rabatgivning via mærker, kuponer og lignende gav anledning til tvivl. Også afgrænsninger mellem 8 stk. 1 og 2 gav anledning til overvejelser. For så vidt angår praksis vedrørende 8, stk. 1 henvises til det særskilte afsnit herom nedenfor. Ordlyden af bestemmelsen: 8, stk. 1 "Der må ikke gives rabat eller anden ydelse ved brug af mærker, kuponer eller lignende, der er stillet til rådighed af erhvervsdrivende forud for køb af en vare eller ved udførelse af en arbejds- eller tjenesteydelse."\n13 13 af :07 8, stk. 2 "Erhvervsdrivende må dog ved salg af en vare eller ved udførelse af en arbejds og tjenesteydelse give rabat eller anden ydelse i form af mærker, kuponer eller lignende til senere indløsning, såfremt hvert enkelt mærke på tydelig måde er forsynet med udstederens navn eller firma med angivelse af en værdi i dansk mønt. Rabatmærkeudstederen skal indløse mærket her i landet til den pålydende værdi, når mærker til et beløb, hvis størrelse fastsættes af industri- og samordningsministeren, (nu erhvervsministeren) kræves indløst." 8, stk. 2, er en videreførsel af den tidligere lovs 7. Anvendelsesområdet fortolkes i overensstemmelse hermed. Den tidligere lovs 7 var en regel om, at hvis der gives rabat i form af mærker m.v. til senere indløsning, skal det ske på den i bestemmelsen angivne måde. Det centrale i anvendelsesområdet var rabatmærker uddelt "ved køb" og "til senere indløsning". Der kunne f.eks. være tale om mærker, der blev udleveret hen over disken ved betaling af en vare, men der kunne også være tale om rabatmærker påtrykt emballagen,da disse mærker også blev også anset for at være ydet ved købet. Der var endvidere i praksis mulighed for at udlevere kuponer, som senere kunne indløses kontant eller alternativt ombyttes til varer. Alternativet i form af varer kunne være det totale vederlag for køb af en vare eller det delvise vederlag. Der kunne f.eks. ved køb af benzin udleveres mærker, som kunne anvendes til helt eller delvist modtagelse af bamse, alternativt modtagelse af kontanter. Såfremt værdien af bamsen i handel og vandel svarede til kontantindløsningsværdien, var der ikke tale om tilgift. Derimod ansås kuponer i ugeaviser og lignende, som gav adgang til ved indlevering at modtage en vare vederlagsfrit eller til nedsat pris, ikke for at være omfattet af bestemmelsen. Dette fremgik både af ordlyd og af forarbejderne til bestemmelsen. Bestemmelsen i stk. 1 omhandler kuponer stillet til rådighed forud for køb. Den tilsigtede målgruppe var de rabatkuponer i ugeaviser, reklamebrochurer og lignende, som blev sendt til forbrugerne. Kuponerne forudsattes indløst samtidig med køb af den pågældende vare ved forevisning eller indlevering af kuponen. Det er således forudsat, at der i relation til rabatmærker skal sondres mellem tre tidspunkter/tidsperioder. 1. Tiden forud for købet 2. Tiden ved et køb og 3. Tiden efter et køb ( til senere indløsning). Kuponer stillet til rådighed ved et køb omfatter også kuponer på emballage, jf praksis fra den gamle lovs 7. Da der ikke har været tilsigtet nogen indskrænkning i anvendelsesområdet for den gamle lovs 7, må det fortsat være tilladt at uddele kuponer ved køb, som efterfølgende giver adgang til at modtage en anden ydelse vederlagsfrit eller mod delvis betaling, blot der alternativt er en kontant indløsningsmulighed. Ordet "dog" i stk. 2 stemmer overens hermed, da sådanne kuponer ellers kunne anses for at være stillet til rådighed forud for køb af den ydelse, som senere erhverves til nedsat pris mod indlevering af mærkerne. Rabatmærker, som giver adgang til at erhverve en anden ydelse senere til nedsat pris, vil herefter være lovlige, såfremt de opfylder betingelserne i 8, stk. 2, herunder indløsning til kontantværdien. Forbrugerombudsmandens vejledning om "Mængdebegrænsning og Rabatter" blev i marts 1995 revideret, så den nyeste administrative praksis omkring rabatmærker kunne indarbejdes Kreditaftaleloven. Oprindelige trepartsforhold Afgrænsning mellem fritstående lån og kreditformidlingsaftaler mellem detailhandlere og finansieringsselskaber Forbrugerstyrelsens juridiske årbog for side indeholder en artikel med samme overskrift som nærværende, efterfulgt af en omtale af Østre Landsrets domme i den såkaldte "Vandsengesag" og den såkaldte "Diamantsag" Ved udgivelsen af den sidste årbog verserede sagerne for Højesteret. Begge sager har nu fundet deres afgørelse ved Højesteret, se UfR 1995, side 192, (Vandsengesagen), og UfR 1995, side 432, (Diamantsagen). Dommene er ligeledes kommenteret i ugeskriftets litterære afdeling 1995 B, side 409 ff., der indeholder fyldige litteratur henvisninger. Med disse afgørelser sluttede en af Forbrugerstyrelsens mere betydelige indsatser gennem de seneste år. Som det fremgår af Juridisk Årbog for Forbrugerstyrelsen 1991, side 22 f., konstaterede Forbrugerklagenævnet gennem en række nævnsafgørelser, herunder også afgørelsen i "Vandsengesagen", at en række bankejede finansieringsselskaber med urette anså sin långivning for omfattet af Kreditaftalelovens bestemmelser om fritstående lån. Betydningen af, at et lån kvalificeres som fritstående er, at en forbruger, der har benyttet sådanne lån til at financiere et vare køb, ikke overfor finansieringsselskabet kan fremsætte samme indsigelser og krav i anledning af købet som mod sælgeren. Forbrugerombudsmanden forsøgte i efteråret 1990 at formå de berørte organisationer, blandt andet Finansrådet til at følge de ændrede retningslinier til beskyttelse af forbrugerne. Dette afvistes af\n14 14 af :07 organisationerne. Vandsengesagen I "Vandsengesagen" var lånene kommet i stand ved, at sælgeren havde udleveret låneansøgningsskemaer, som klageren udfyldte i forretningen, hvorefter den udfyldte låneansøgning af sælgeren blev telefaxet til finansieringsselskabet, der umiddelbart efter bevilligede lånebeløbet og udbetalte dette til sælgeren, som havde anbefalet sin kunde (klageren/køberen) at vælge denne fremgangsmåde. Problemet i "Vandsengesagen" opstod fordi sælgeren gik konkurs uden at have opfyldt sine forpligtelser overfor forbrugeren. Forbrugerklagenævnet lagde i sin afgørelse til grund, at finansieringen var sket som et led i samarbejdet mellem sælgeren og finansieringsselskabet, der havde instrueret sælgeren om fremgangsmåden ved långivningen, samt at lånet var kommet i stand ved køberens henvendelse til forretninger under sådanne omstændigheder, at køberen måtte få det indtryk, at lånet blev ydet på baggrund af en aftale mellem sælgeren og finansieringsselskabet. Nævnet fandt også, at der var omstændigheder der yderligere pegede på, at der forelå en aftale mellem sælgeren ved, at banken bag finansieringsselskabet samtidig var sælgerens bankforbindelse, og at sælgeren tidligere have fået financieret sine kreditsalg gennem det samme finansieringsselskab. Forbrugeren fik derfor medhold i, at han kunne gøre sit hævekrav gældende overfor finansieringsselskabet. Da finansieringsselskabet ikke kunne anerkende afgørelsens rigtighed, blev sagen på grund af sine principielle karakterer indbragt direkte for Østre Landsret, hvor Forbrugerombudsmanden intervenerede på forbrugerens side. Landsretten frifandt finansieringsselskabet, fordi retten ikke fandt, at "der var grundlag for at fravige almindelig obligationsretlig fortolkning af aftalebegrebet". Landsretten lagde yderligere vægt på, at lovgivningsmagten efter fremkomsten af den her anvendte finansieringsform havde ændret Kreditkøbsloven (Kreditaftaleloven), uden at man havde fundet anledning til at præcisere afgrænsningen af oprindelige trepartsforhold i forhold til fritstående lån. Siden Kreditkøbslovens ikrafttræden i 1983 og særlig siden indførelsen af den såkaldte "kartoffelkur" i 1986 er der i forretningslivet sket en fortsat udvikling fra køb på afbetaling i retning af nye former for finansiering af løsørekøb, herunder den finansieringsform, som er benyttet i den foreliggende sag. Højesteret udtalte i sin begrundelse: "Sagen vedrører navnlig spørgsmålet om, hvorledes man skal forstå de afsluttende ord i Kreditkøbslovens 1, stk. 2, nr. 2 (nu Kreditaftalelovens 5, nr. 2): "på grundlag af en aftale herom mellem denne (långiveren) og sælgeren". Spørgsmålet er nærmere, om det forhold, at der som anført på side 58 i betænkningen om køb på kredit skal foreligge "en egentlig aftale i aftaleretlig forstand", fører til, at en finansieringsform som den foreliggende ikke kan anses for omfattet af den nævnte bestemmelse. Ved at udlevere brochurer med låneansøgningsskemaer til forretningen... har [långiver] tilsigtet at markedsføre sine lån i forbindelse med forretningens varesalg. Herved har [långiver] over for forretningen tilkendegivet at være villig til på sine sædvanlige betingelser og vilkår at yde lån til forretningens kunder til finansiering af disses køb i forretningen. Selvom [långiver] forbeholdt sig ret til at afslå låneansøgninger på grundlag af en kreditvurdering, som blev foretaget efter kriterier fastsat af finansieringsselskabet selv, må denne tilkendegivelse anses for at være et løfte, som forretningen kunne benytte over for sine kunder, og som finansieringsselskabet i forhold til forretningen ikke vilkårligt kunne undlade at opfylde. En forståelse, hvorefter der lægges afgørende vægt på finansieringsselskabets adgang til at afslå låneansøgninger på grundlag af sin kreditvurdering, ville tillige indebære, at den nævnte bestemmelse i Kreditkøbsloven i det væsentlige ville være uden betydning for så vidt angår den kategori af oprindelige trepartsforhold, der under betegnelsen "lånekøb" tilsigtedes omfattet af bestemmelsen. Højesteret finder herefter, at der forelå en aftale mellem [långiver] og [forretningen] som omhandlet i Kreditkøbslovens 1, stk. 2, nr. 2. Omstændighederne i forbindelse med Folketingets behandling af forslagene til ændring af Kreditkøbsloven og forslagene vedrørende Kreditaftaleloven kan ikke føre til et andet resultat. I forbindelse med, at appellanten købte en vandseng i forretningen har han hos [långiver] optaget et lån, hvis provenu blev anvendt til betaling af købesummen. Under de omstændigheder, hvorunder lånetilbudet til appellanten blev indhentet, må lånet anses for indrømmet på grundlag af aftalen mellem långiver og forretningen. Der foreligger således et køb på kredit i henhold til Kreditkøbslovens 1, stk. 2, nr. 2, og appellanten (køberen) kan derfor påberåbe sig bestemmelserne i lovens 12, stk. 1, over for [långiver]. Højesteret tager herefter appellantens påstande til følge."\n15 15 af :07 Diamantsagen Denne sag angik en række forbrugeres køb af investeringsdiamanter, som blev finansieret af et pengeinstitut. Stridens genstand var ligesom i vandsengesagen, om finansieringen var et oprindeligt trepartsforhold eller et fritstående lån. Herudover var der rejst spørgsmål om, hvorvidt køb af investeringsdiamanter er omfattet af Forbrugeraftaleloven. Også i denne sag indtrådte Forbrugerombudsmanden til støtte for forbrugerne. For så vidt angår det første spørgsmål lagde Højesteret til grund, at pengeinstituttet havde stillet sig imødekommende, da udbyderen/sælgeren af investeringsdiamanter spurgte, om pengeinstituttet ville finansiere kunder, som købte ædelstene af instituttet. Højesteret lagde yderligere til grund, at pengeinstituttet overfor sælgeren gav detaljerede retningslinier for den ekspeditionsgang og de vilkår, der skulle gælde vedrørende lån til sådanne kunder. Selvom pengeinstituttet forbeholdt sig ret til at afslå låneansøgninger på baggrund af en kreditvurdering, som blev foretaget efter kriterier fastsat af långiveren selv, fandt Højesteret, at pengeinstituttets reaktion på sælgerens henvendelse måtte vurderes som en tilkendegivelse om, at pengeinstituttet ville være villig til på de angivne betingelser og vilkår, at yde lån til diamantsælgerens kunder til finansiering af køb af ædelstene. Denne tilkendegivelse blev af Højesteret anset for at være et løfte, som diamantsælgeren kunne benytte overfor sine kunder, og som pengeinstituttet i forhold til diamantsælgeren ikke ville kunne undlade at opfylde. Højesteret fandt derfor - også under henvisning til sin afgørelse i vandsengesagen - at der var tale om et oprindeligt trepartsforhold. Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt købene af investeringsdiamanter var et forbrugerkøb, havde det sagsøgte pengeinstitut gjort gældende, at der ikke var tale om et forbrugerkøb som var omfattet af Kreditkøbslovens 4, stk. 2 og nærmere henvist til, at formålet med det købte alene var videresalg med fortjeneste. Højesteret var ikke enig heri og anførte i sin afgørelse følgende: "Efter Kreditkøbslovens 4, stk. 2, nr. 1, foreligger der - uanset købesummens størrelse - et forbrugerkøb, "når det købte hovedsageligt er bestemt til ikke erhvervsmæssig anvendelse for køberen, og sælgeren vidste eller burde vide dette". At der købes udelukkende med henblik på opnåelse af fortjeneste ved videresalg - hvilket må antages at have været tilfældet med de kærendes køb af ædelstene - hindrer ikke, at der foreligger et forbrugerkøb, når et videresalg dog ikke kan karakteriseres som erhvervsmæssigt. Der foreligger ikke oplysninger om nogen af de kærende og disses forhold, som giver grundlag for at karakterisere et videresalg af ædelstenene som erhvervsmæssigt. Det er utvivlsomt, at [sælgeren af ædelstene] vidste besked om [købernes] tilsigtede anvendelse af ædelstenene. Der foreligger således et forbrugerkøb i henhold til Kreditkøbslovens 4, stk. 2, nr. 1." Det bemærkes, at den nævnte bestemmelse i lighed med bestemmelserne i andre civilretlige love er ændret således, at synbarhedsbetingelsen, eller betingelsen om, at sælgeren vidste eller burde vide, at det købte hovedsageligt er bestemt i erhvervsmæssig anvendelse, ikke længere gælder Pengeinstitutter I forhold til pengeinstitutterne har Forbrugerombudsmanden - udover de konkrete sager, der er omtalt andetsteds i årbogen, navnlig udstedt retningslinier for etik i pengeinstitutternes rådgivning og set på aftalevilkårene for renter og gebyrer. Udgangspunktet for Forbrugerombudsmandens virksomhed er markedsføringslovens regler, og herunder navnlig kravet til erhvervsdrivende om efterlevelse af "god markedsføringsskik". Pengeinstitutternes relation til kunderne er i forhold til andre erhvervsdrivende præget af, at de har tiltaget sig en høj grad af frihed til selv af fastsætte rammer og vilkår overfor disse. Den generelle formueretlige og civilretlige lovgivning skal selvsagt efterleves, men denne er dels af ældre dato og derfor i høj grad møntet på en anden samfunds- og erhvervsstruktur, og dels er denne lovgivning af så generel karakter, at den næppe er fuldt dækkende for den specialisering og tekniske udvikling, der er sket indenfor den finansielle sektor de sidste 10 år. Så meget desto mere kræver en ordentlig og redelig pengeinstitutvirksomhed i dag - udover den varetagelse af aktionærinteresser og efterlevelsen af lovkrav om soliditet og likviditet, en passende hensyntagen til forbrugere og samfundsinteresser i al almindelighed. Pengeinstitutsektoren kan ikke på dette område indtage særstilling - ej heller i forhold til øvrige erhvervsdrivende. Det er på denne baggrund Forbrugerombudsmandens krav om efterlevelse af god markedsføringsskik skal ses. Ved anvendelsen af begrebet "god markedsføringsskik" og Forbrugerombudsmandens fastlæggelse af kravene hertil, er der fra lovgivningens side givet udtryk for, at der ved udøvelsen af erhvervsmæssig virksomhed tages højde for den almindelige udvikling i samfundet - også i forhold til rimelige forbrugerinteresser og -hensyn.\n16 16 af :07 Forbrugerombudsmanden kan derfor kun beklage den tendens, der i de senere år er set tegn på, at flere og flere spørgsmål må overgives til domstolene. Dette er såvel tid- og ressourcekrævende. Denne tendens ses også ved Pengeinstitutankenævnets virksomhed. Retningslinier om etik i pengeinstitutternes rådgivning Navnlig forhold omkring et par pengeinstitutters salg af egen ansvarlig indskudskapital og de samme pengeinstitutters senere økonomiske sammenbrud aktualiserede og satte skub i diskussionen om pengeinstitutternes rolle om økonomiske rådgivere i forhold til deres kunder. Efter forhandling med Finansrådet, Forbrugerrådet, Håndværksrådet og Konkurrencesekretariatet har Forbrugerombudsmanden udstedt retningslinier, der præciserer, hvad der er god rådgivning og hvilke pligter pengeinstituttet har, når det rådgiver. Retningslinierne udfylder på dette område, hvad der er god markedsføringsskik i henhold til markedsføringsloven. Retningslinierne er optrykt som bilag bagest i årbogen. Blandt hovedpunkterne i de nye krav til bankerne er, at rådgivningen skal tilgodese kundens interesser og gives efter behov, samt være af høj professionel standard, kunden skal orienteres om risici, der er relevante for kundens forhold, og det skal ved særlig risikofyldte investeringer vurderes, om kunden har mulighed for at bære et eventuelt tab, hvis investeringen slår fejl, hvis pengeinstituttet gør forskel på kunder ved fastsættelsen af renter og gebyrer, skal det gøre den enkelte kunde opmærksom herpå, rådgivningen skal give kunden mulighed for at indrette sin adfærd mest fordelagtigt, pengeinstituttet skal sørge for at alle væsentlige aftaler indgås eller bekræftes skriftligt. Særlige forudsætninger skal angives - også skriftligt. Dette omfatter også væsentlige forudsætninger for den tilknyttede rådgivning. Ved siden af retningslinierne for rådgivning er der truffet aftale om nogle principper ved kaution. Pengeinstitutterne skal ved modtagelse af kaution sikre sig, at kautionisten har forstået indholdet og konsekvenserne af kautionsforpligtelsen. Desuden bør pengeinstituttet ikke medvirke ved ydelse af lån mod kaution, hvor kautionen står i misforhold til kautionistens økonomi. Særligt i de tilfælde, hvor kautionisten har en almindelig eller beskeden økonomi, skal pengeinstituttet udvise tilbageholdenhed. Retningslinierne trådte i kraft d. 1. oktober Pengeinstitutternes ledelser har ansvaret for, at retningslinierne efterleves, og at pengeinstituttets medarbejdere vejledes og uddannes i nødvendigt omfang. Pengeinstitutternes rente- og gebyrændringsvilkår Foranlediget af en række pengeinstitutters konto- og gebyromlægninger i foråret 1994 foretog Forbrugerombudsmanden en konkret undersøgelse og vurdering af tre institutters ændringer og fremgangsmåder i forbindelse hermed. Forinden havde Forbrugerombudsmanden forgæves forsøgt at formå Finansrådet til at drøfte problemer omkring ændringer i gebyr- og kontoformer. Forbrugerombudsmanden tilkendegav samtidig, at han fandt, at der var behov for at pengeinstitutterne på dette område ændrede praksis. Der er andetsteds i årbogen redegjort nærmere for Forbrugerombudsmandens vurdering af de tre pengeinstitutters konto- og gebyromlægninger. På baggrund af den foretagne undersøgelse og vurdering kunne Forbrugerombudsmanden konstatere, at de stedfundne konto- og gebyromlægninger atter understregede den ensidighed, med hvilken ændringer i eksisterende aftaler iværksættes. Forbrugerombudsmanden har - navnlig siden udgivelse af rapporten "Pengeinstitutterne standardvilkår overfor forbrugerne" i maj 1990, ved forskellige lejligheder kritiseret pengeinstitutternes standardvilkår og den ensidighed og mangel på afbalancerethed, der karakteriserer en række af disse vilkår. Det er gjort gældende, at sådanne vilkår ikke er i overensstemmelse med reglerne i markedsføringsloven. Vilkårene giver efter deres ordlyd mulighed for vilkårlige og ubegrænsede ændringer. De stedfundne ændringer i kontoaftalerne i foråret 1994 kunne umiddelbart angives at have aftalemæssig baggrund i bankernes almindelig forretningsbetingelser for privatkunder, herunder navnlig ændringsvilkårene om renter og gebyrer.\n17 17 af :07 I henhold til de almindelige forretningsbetingelser er det om rentevilkår bl.a. fastsat: "Rente for de enkelte ind- og udlånskonti er variable, medmindre andet udtrykkeligt er aftalt. At forrentningen er variabel betyder, at banken til enhver tid uden varsel kan ændre rentesatsen.... Hvis renten på en enkelt kontotype ændres væsentligt til ugunst for kunden, og renteændring ikke har forbindelse med udviklingen i bankens almindelige renteniveau, vil kunden ved brev (særskilt underretning) eller ved annoncering i dagspressen få et varsel på mindst 1 måned...." For gebyrer af den tilsvarende bestemmelse således: "Banken tager gebyr af kunden for serviceydelser, der udføres for kunden, og for at besvare spørgsmål fra offentlige myndigheder. Gebyrerne opkræves enten som et fast beløb for ydelsen eller som procentsats eller en timesats i forhold til ydelsens omfang. Beregningsmetoderne kan kombineres. Banken kan til enhver tid uden varsel ændre gebyrerne. De gebyrer, som kunden løbende betaler i bestående kontraktsforhold, kan banken kun ændre med 1 måneds varsel ved meddelelse til kunden eller ved annoncering i dagspressen. Banken vil ved udlån, i det omfang det følger af kreditaftaleloven, give oplysning om gebyrændringer ved annoncering i dagspressen, og ændringerne vil blive oplyst ved den herefter ekspeditionsmæssigt mulige første udsendelse af kontoudskrift eller kontoopgørelse...." Da Forbrugerombudsmanden har måttet tage til efterretning, at det ikke ad forhandlingens vej har været muligt at ændre pengeinstitutternes ret til ensidigt at ændre i renter og gebyrer, så han ikke nogen anden løsning end at få prøvet spørgsmålet ved domstolene. Forbrugerombudsmanden har hefter i sommeren 1994 udtaget stævning med Den Danske Bank A/S og Finansrådet. I artikler i Finansrådets blad Finans-Samfund, august 1995, i Finansforbundets blad Finansfokus 4/1995 og i Advokatrådets Debatblad Lov & Ret, december 1995 har Forbrugerombudsmanden dels søgt at analysere den private bankkundes stilling i konkurrencesituationen -og den er for de flestes vedkommende øjensynligt præget af manglende indsigt og mulighed for betryggende at kunne varetage egne interesser overfor pengeinstitutter - dels endnu engang appelleret til pengeinstitutterne om at genoverveje deres bastante afvisning af at forhandle om disse helt centrale vilkår i de generelle forretningsbetingelser Homebanking Med virkning fra 1. juli 1994 ændredes betalingskortloven således, at betalingssystemer uden kort, men med kode, blev inddraget under loven. Ændringerne har til formål, at fastsætte beskyttelsesregler for de brugere, der indgår aftale med en systemudbyder om anvendelse af et elektronisk betalingsformidlingssystem uden betalingskort, uanset om det pågældende system er et homebankingsystem i mere traditionel forstand, eller det drejer sig om homeshoppingsystemer eller lignende, hvorigennem man kan erhverve varer eller tjenesteydelser. Det er betalingskortlovens principper om overskuelighed, frivillighed og beskyttelse mod misbrug, der danner baggrunden for forbrugerbeskyttelsen, når der er tale om betalingssystemer uden kort, men med kode. Centrale regler i denne forbindelse er kravet om, at en bruger skal modtage en række oplysninger om systemet, før en aftale om tilslutning indgås. En mindst ligeså central regel er lovens ansvars- og tabsbegrænsningsregler, som indeholder bestemmelser om begrænsning af brugers eventuelle ansvar og tab i forbindelse med misbrug af et betalingssystem. Som i betalingskortsystemerne, har en systemudbyder af et betalingssystem uden kort, men med kode, pligt til at anmelde systemet til Forbrugerombudsmanden. Forbrugerombudsmanden har indtil efteråret 1995 modtaget lidt under 150 anmeldelser. Langt hovedparten af disse vedrører traditionelle homebankingsystemer udbudt af pengeinstitutterne. Der er kun modtaget én anmeldelse på et system med et bredere anvendelsesområde, nemlig Diatel A/S. Herudover er anmeldt 4 telefonsystemer med kode. En række af de pengeinstitutudbudte systemer findes i såvel en telefonbaseret som en pc-baseret udgave. En stor del af de telefonbaserede systemer giver kun adgang til at forespørge og udføre ukomplicerede transaktioner, f.eks. overføre beløb mellem egne konti. En del systemer giver mulighed for overførsel til forud fastlagte konti, herunder trediemandskonti, mens kun nogle få systemer baseret på telefon giver\n18 18 af :07 mulighed for overførsel af pengebeløb til alle konti. Forbrugerombudsmanden vurderer i øjeblikket disse systemers sikkerhedsniveau og mulige risici. Om de anmeldte pc-systemer kan det generelt oplyses, at anvendelsesmulighederne typisk er betydeligt større, og at det typisk i disse systemer altid er muligt at overføre beløb til trediemandskonti. Lovens adgang til at dispensere fra betalingskortlovens regler er på nuværende tidspunkt benyttet i et begrænset omfang. Der er således f.eks. givet delvis dispensation fra anmeldelsesreglerne til et ældre system under udfasning. Ligeledes har det første egentlig homeshoppingsystem, Diatel A/S, fået en begrænset dispensation for så vidt angår lovens 19a og Medvirken til ulovlig markedsføring Udgiver af annoncehæfte idømt en bøde på kr. i Højesteret for at have medvirket til at reklamere med ulovlig tilgift. Ved overtrædelse af markedsføringslovens bestemmelser er det som udgangspunkt annoncøren som er ansvarlig for overtrædelsen. Det er imidlertid indenfor de seneste år ved dom fastslået, at også reklamebureauerne, der rådgiver annoncørerne, kan gøres medansvarlig for overtrædelse af markedsføringsloven. Der henvises i denne forbindelse til Forbrugerstyrelsens Juridiske årbog 1992 side og Juridisk årbog side Nu har Højesteret afsagt en dom, hvorefter udgiver af et rent annoncehæfte bliver gjort medansvarlig for overtrædelse af markedsføringsloven. Et forlag reklamerede med ulovlig tilgift i en række annoncer i et annoncehæfte. Forbrugerombudsmanden foranledigede, at der blev rejst tiltale mod forlaget for overtrædelse af markedsføringslovens 6. Forlaget accepterede en bøde på kr. Samtidig var der blevet rejst tiltale mod udgiveren af annoncehæftet, der imidlertid ikke ville vedtage en bøde, idet udgiveren blandt andet gjorde gældende, at alene annoncøren kunne gøres ansvarlig for overtrædelse af forbudet i markedsføringsloven. Højesteret fandt, at det i to tilfælde fulgte af annoncens tekst, at der utvivlsomt var tale om ulovlig tilgift. I det ene tilfælde blev der reklameret med en ekstra gave i form af en gratis globus, der blev angivet af være 20 cm høj, og i det andet tilfælde blev der reklameret med en gratis insektgiftfjerner, der var angivet til at have en værdi af 49,50 kr. Der var i disse tilfælde efter Højesterets opfattelse utvivlsomt tale om ulovlig tilgift, og der blev for disse to forhold pålagt udgiveren en bøde på kr. Højesteret fandt, at det påhviler en udgiver af annoncehæfter at tilrettelægge produktionsgangen således, at udgiveren får lejlighed til at foretage et gennemsyn af alle annoncer. Såfremt udgiveren ved et umiddelbart gennemsyn af en annonce bør indse, at der i denne utvivlsomt reklameres med ulovlig tilgift og alligevel bringer annoncen, har udgiveren handlet uagtsomt og kan som sådan straffes herfor i medfør af markedsføringsloven. Som led i Forbrugerombudsmandens bestræbelse på at få fastlagt, hvem der er ansvarlige for overtrædelse af markedsføringsloven, har Forbrugerombudsmanden foranlediget endnu en sag anlagt. Det drejer sig om en sag om maskeret reklame i en lokal TV-station, hvor der er rejst tiltale mod såvel annoncøren som redaktøren på TV lokal stationen. Domsforhandlingen har endnu ikke fundet sted. ( /5-2 og /5-52) Forsikringsbranchen I slutningen af 1994 udtrykte forsikringsbranchen ønske om udarbejdelse af et sæt etiske retningslinier for forsikringsvirksomhed. Forbrugerombudsmandens tilkendegav, at arbejdet hermed kunne påbegyndes når arbejdet med retningslinier om etik i real- kreditinstitutter var tilendebragt. I efteråret 1995 meddelte Assurandør-Societetet imidlertid, at branchen alligevel ikke ønskede etiske retningslinier for forsikringsvirksomhed. Som begrundelse herfor henvistes til "udviklingen i den finansielle sektor i øvrigt". I stedet ønskede man at drøfte enkeltstående generelle problemer indenfor branchen. Forbrugerombudsmanden havde i den mellemliggende periode gjort sig nogle foreløbige overvejelser og identificeret en række problemer på forsikringsområdet, som han overfor branchen havde tilkendegivet, at han ønskede at tage op i forbindelse med arbejdet om retningslinier. Blandt disse problemer kan nævnes forsikringsselskabernes planer om oprettelse af et fælles skaderegister for forsikringsselskaberne. ( /5-228). Skaderegister for forsikringsselskaberne Det er forsikringsbranchens ønske at oprette et skaderegister for forsikringsselskaber. Formålet med registeret er i følge Assurandør-Societetets oplysninger, at begrænse det stigende forsikringsmisbrug. Registeret skal fungere således, at samtlige skader indrapporteres, således at registeret vil komme til at\n19 19 af :07 indeholde et historisk skadesforløb for hver enkelt forsikringstager. Registeret skal alene anvendes i skadessituationen og ikke ved nytegning af forsikring eller på anden måde for en tilfældig information. I en skadessituation får forsikringsselskabet en udskrift fra skaderegisteret over kundens tidligere skadesanmeldelser - ikke blot i det aktuelle selskab - således at forsikringsselskabet kan danne sig et indtryk af, om der er noget mistænkeligt ved anmeldelsen. Registeret skal sikres mod misbrug på forskellig vis. Forsikringsbranchen har ansøgt Registertilsynet om tilladelse til oprettelse af registeret. I denne forbindelse er Forbrugerombudsmanden fremkommet med sine bemærkninger. Forbrugerombudsmanden har sympati for ordninger, som mindsker forsikringsmisbrug. Midlerne bør dog stå i passende forhold til opgaven og målgruppen: De potentielle svindlere. Forsikringsselskaber skal i alle faser af et kundeforhold udvise en etisk adfærd, herunder i den fase, hvor forsikringstager anmelder en skade. Det er derfor efter Forbrugerombudsmandens opfattelse i strid med markedsføringslovens 1, såfremt oplysningerne i registeret anvendes til andre formål end at begrænse forsikringsmisbrug. Således som registeret foreløbig et beskrevet, sammenholdt med forsikringsselskabernes vide adgang til at ændre i kontraktforholdet - blandt andet opsige forsikringen i tilfælde af skade - vil det efter Forbrugerombudsmandens opfattelse ikke være muligt at sikre kunderne mod, at oplysningerne i registeret anvendes til andre formål end at begrænse forsikringsmisbrug. Det vil således efter Forbrugerombudsmandens opfattelse med forsikrings-selskabernes nuværende praksis ikke kunne udelukkes, at en eventuel ændring af kontraktforholdet mellem forsikringsselskabet og kunden skyldes oplysninger fra registeret. Branchen har ikke tilkendegivet efter hvilke retningslinier sager om unormal skadeshyppighed skal håndteres. Spørgsmålet, om der foreligger misbrug, kan efter Forbrugerombudsmandens opfattelse næppe behandles forsvarligt af forsikringsselskaberne selv, men bør behandles af en uafhængig instans, normalt politiet. ( /5-102) Mærkning af fodtøj Den 23. marts 1994 vedtoges et EU-direktiv om mærkning af materialer i fodtøj. Formålet med direktivet er at give forbrugerne en bedre produktoplysning om fodtøj samt at indføre fælles regler i EU om mærkning af fodtøj for derved at lette samhandlen. Fodtøj må kun sælges, hvis det er mærket i overensstemmelse med direktivets bestemmelser. Mærkningen skal ske med piktogrammer (symboler) eller tekst som angivet i direktivet. I direktivet er der fastsat piktogrammer for fodtøjets overdel, foring/bindsål og ydersål, samt for materialerne læder, overtrukket læder, tekstilmateriale og alle andre materialer. Mærkningen skal påføres fodtøjet. For at forbrugerne skal kunne forstå mærkningen, skal der i forretningerne hænges et skilt op med information om betydningen af piktogrammerne. Skodirektivet er implementeret i dansk ret, idet Forbrugerstyrelsen i medfør af 11, stk. 2 i markedsføringsloven og 1 i bekendtgørelse nr. 889 af 26. oktober 1994 om henlæggelse af visse beføjelser til Forbrugerstyrelsen har fastsat bekendtgørelse nr. 759 af 15. september 1995 om mærkning af materialer anvendt i hovedbestanddelene af fodtøj med henblik på salg i detailledet. Fodtøj skal fra d. 23. september 1996 være mærket som angivet i bekendtgørelsen. Dog skal lagerbeholdninger, som er faktureret eller leveret til detailhandlere inden denne dato først opfylde kravet om mærkning senest d. 23. september ( /3-1). Kapitel 2 Markedsføringsloven 2.1. Lovens Kontraktvilkår Kvartalsregninger skal udsendes således, at betalingsfristen altid indebærer et månedsskift En forbruger klagede til Forbrugerombudsmanden over, at et mobiltelfonselskab ikke udsendte deres\n20 20 af :07 kvartalsregninger i så god tid, at betalingsfristen strakte sig over et månedsskifte. Forelagt klagen oplyste selskabet, at man var enig i, at dette ville være at foretrække, men at det var nødvendigt, at udstrække regningskørslen over alle arbejdsdage i måneden for at kunne håndtere de meget store mængder regninger, der skulle udsendes. Man henviste endvidere til, at dette ej heller var garanteret i abonnementsvilkårene. Forbrugerombudsmanden udtalte, at han tidligere havde henstillet, at udsendelse af regninger i løbende aftaleforhold sker således, at der altid er et månedsskifte mellem regningens udstedelse og forfaldsdato. Dette synspunkt fastholdt Forbrugerombudsmanden, idet han finder det i strid med god markedsføringsskik ikke at indrette sin regningsudskrivning på denne måde. Forbrugerombudsmanden begrundede dette i hensynet til forbrugerne, der typisk har indrettet deres økonomi således, at regningsforpligtelser kan afvikles i forbindelse med lønudbetaling d. 1. i måneden. Forbrugerne bør således sikres en reel mulighed for at tilrettelægge deres økonomi, så de selv en gang om måneden kan betale deres regninger, og ikke bringes i en situation, hvor de må se sig nødsaget til at tilslutte sig forskellige betalingsordninger for at kunne afvikle deres betalingsforpligtelser uden alt for store gener. Da teleselskabernes generelle abonnementsvilkår godkendes af Telestyrelsen meddelte Forbrugerombudsmanden samtidig styrelsen sit synspunkt. Telestyrelsen svarede, at man havde anmodet teleselskabet om at præcisere sine abonnementsvilkår, således at regningsudskrivning sker med en betalingsfrist, der strækker sig over et månedsskift. ( /5-193) Pengeinstitutternes omlægninger af konto- og gebyrformer I første halvår af 1994 gennemførte en række pengeinstitutter nogle omfattende konto- og gebyrændringer. Dette affødte en del henvendelser til Forbrugerstyrelsen og Forbrugerombudsmanden fra implicerede bankkunder. Forbrugerombudsmanden havde, da omfanget af ændringerne blev ham bekendt, forgæves forsøgt at få Finansrådet til at deltage i en drøftelse af de problemer, ændringerne kunne give anledning til. Forbrugerombudsmanden havde samtidig tilkendegivet, at han henset til markedsføringslovens regler fandt behov for, at pengeinstitutterne på dette område ændrede fremgangsmåde. Da denne opfordring til forhandling blev afvist, anmodede Forbrugerombudsmanden Den Danske Bank, GiroBank og Bikuben om at fremsende nærmere oplysninger om omfanget og fremgangsmåden ved de skete omlægninger, for at vurdere disse i relation til markedsføringslovens regler. Undersøgelsen viste, at Den Danske Bank og Bikuben ved ændringerne, der blev iværksat henholdsvis 1. april og 1. juli 1994, omlagde deres almindelige transaktions- og lønkonti på den måde, at kontohaverne fik tildelt nye konti, eller fortsatte de hidtidige konti på nye vilkår. Samtidig indførtes en forøget brugerbetaling. Omlægningen berørte i Den Danske Bank 11 kontoformer og godt 1 million kunder, og i Bikuben berørtes ca privatkunder. GiroBanks ændringer trådte i kraft 1. marts 1994 og betød en forøget forbrugerbetaling/væsentlige gebyrændringer. I alle tilfældene blev ændringerne varslet ved personligt brev til kontohaverne med en orientering om konsekvenserne af omlægningerne. Ophørende konti blev af pengeinstituttet ændret til nye konti. Kontohaverne skulle kun reagere, såfremt man ønskede anden kontoform end den af banken foreslåede. De stedfundne gebyrændringer betød bl.a., at en række kontoformer blev belagt med et kontogebyr, hvis størrelse afhang af hvilke serviceydelser eller faciliteter, der var knyttet til kontoen. Alle ændringerne skete i overensstemmelse med pengeinstitutternes almindelige forretningsbetingelser. Forbrugerombudsmanden kunne på baggrund af undersøgelsen konstatere, at de stedfundne konto- og gebyromlægninger var endnu et eksempel på den ensidighed, med hvilken ændringer i eksisterende aftaler iværksættes indenfor pengeinstitutsektoren. Det kunne samtidig konstateres, at der blev praktiseret en fremgangsmåde overfor kontohaverne, som må karakteriseres som negativ aftalebinding. Dette er ikke i overensstemmelse med god markedsføringsskik efter markedsføringslovens 1. Forbrugerombudsmanden tilkendegav, at omlægningerne er gennemført på en sådan måde, at de slører den kendsgerning, at den reelle forrentning af en løn- eller transaktionskonto med en normal og sædvanlig brug af indestående er langt mindre end den meget beskedne nominelle rente giver indtryk af. I mange typiske tilfælde vil der være tale om betydelige nettoudgifter for en indlånskonto. De "discount" lønkonti, der blev


Bronze meditation skål tibetanske syngeskål sæt meditation lyd skål håndlavede til healing og mindfulness rabat > andre / www.raakilde-camping.dk\nBronze Meditation Skål Tibetanske syngeskål Sæt Meditation Lyd Skål Håndlavede til Healing og Mindfulness\nTags: tibetansk klokke meditation, gong vind, stor lyd skål, kinesisk gong, skål gong, mindfulness indretning, tibetansk meditation skål lyd, sang kvarts syngende skål, ren lyd skål, stor mekanisk syngende skål.\nDenne høje kvalitet håndlavede meditation skål, der omfatter et træ angriber, og hånd syet pude.Det er hånd hamret i Himalaya Foden af Nepalesiske håndværkere til at være så enestående, som du er, og til at skabe en stemning for følelsesmæssige beroligende & healing.\nOhm ' s Tibetanske syngeskåle anvendes over hele verden til yoga, meditation og spirituel healing af energi healere, spiritualitet praktiserende læger, lærere af alle slags, og dem, der bare ønsker at opleve en smuk daglige resonans.Lyd og vibrationer fremme en afslappet tilstand perfekt til dyb meditation, kreativ tænkning og intuitive beskeder.\nHelbredende processer er igangsat gennem entraining vores hjernebølger til at synkronisere med perfekt resonans i de skåle.Du kan nemt spille en fredelig og hypnotiserende toner på denne unikke Tibetansk syngeskål til at skabe en form for energi, medicin, der reducerer stress og fremmer åndelig, mental og fysisk healing.\nDenne skål sættet er kompakt og kan nemt rejse med dig overalt.Bringe til yoga klasser, kontor eller retreats.Det er lille nok til at passe i din hule hånd, men synger med ren, lagdelte toner.\nOhm Butik sikrer, at den producerer og sælger kun den højeste kvalitet og bedste spiller Tibetanske syngeskål sæt i hånden inspektion og test i hvert sæt for en perfekt lydkvalitet.Vi er tilbage på vores kvalitet med en levetid garanti.\n1* skål stick\nNPKDOLL Reborn Baby Doll 22 Tommer Full Vinyl Body Naturtro Sovende Pige I En Blomstret Kjole Julegaver Til Piger\nBemærkninger: Den reelle farve varen kan være lidt forskellige fra de billeder, der vises på hjemmesiden, der er forårsaget af mange faktorer såsom lysstyrken på din skærm og lys lysstyrke. Beskrivelse: Størrelse: 22 tommer 55 cm fra hoved til tå.På grund af manuel måling , der kan være 2-3cm afvigelse findes Materiale: Fuld krop blødt vinyl,der kan sættes i vandet Håndlavede: Hånd-malet ansigt/Hånd\nFor 200PCS Nerf Kanon Kugler Hul Hul Hoved 7.2 cm Refill Dart Toy Kanon Kugler Blød Kugle Pistol Fødselsdag Kids Børn Gave\nFor Nerf Kanon Kugler Hul Hul Hoved 7.2 cm Refill Dart Toy Kanon Kugler Blød Kugle Pistol Xmas Kid Børn Gave Rabat! Indledning: 100% nye legetøj riffel kugler, som julegaver til børn børn Materia:EVA Type:Flad Bløde Hoved EVA Toy Kanon Kugler(kugle hoved med hul). Størrelse:7.2*1,3 cm Pakken indeholder: 200pcs Kugler &nbs


Colin Furze - MANDESAGER\nColin Furze giver en rundtur i sin overlevelsesbunker\nFor fem år siden gik den engelske opfinder Colin Furze i gang med at bygge en overlevelsesbunker i sin egen baghave. Hey, den kan jo være meget rar at have, hvis verden pludselig går under. Han har så løbende opdateret overlevelsesbunkeren, så den i dag står knivskarpt, og i videoen herunder giver han en rundtur. …\nColin Furze har optimeret sin onde maskine til uønsket post\nFor to uger siden skrev vi om en ret skør opfindelse fra en ret skør engelsk opfinder, og nu har han gjort den endnu bedre. Colin Furze har nemlig optimeret sin onde maskine til uønsket post, og du kan se resultatet i videoen nedenunder. Det er altså ikke en brevsprække, du skal stikke labberne ind i.\nSådan slipper du af med uønsket post\nMan kan sige mange ting om den engelske opfinder Colin Furze, men hvis han har et problem, skal han i hvert fald nok finde en løsning. I hans nyeste video tackler han sin postkasse. Eller, han går faktisk i kast med de uønskede ting, der havner i postkassen. Hans løsning er en ret ubehagelig maskine, …\nColin Furze har bygget et løbehjul med jetmotor til sin søn\nDet kan være svært at være far i disse dage, for ungerne stiller store krav, men her ser du et godt bud på vinderen af titlen som årets far, for Colin Furze har bygget et løbehjul med jetmotor til sin søn, og det må da give masser af bonus-point. Så kan det godt være, at mor …


Gode råd til dyreejere | TV2 ØSTJYLLAND\nDyrene bliver bange for fyrværkeriet\n27. dec 2014, kl. 12:06\nFra i dag, lørdag, er det lovligt at sætte ild til lunten og fyre sit nytårskrudt af i Østjylland og i resten af landet. Mens mange nyder at se raketter, batterier og andet fyrværkeri, så er tiden knap så sjov for de firbenede, der går en stressende tid i møde med mange brag.\nDerfor opfordrer Dyrenes Beskyttelse til, at dyreejerne tager sine forholdsregler for at hjælpe dyrene i de kommende dage og særligt nytårsaften.\n- Vi ser en tydelig stigning af opkald om bortløbne hunde i dagene omkring nytår. Sidste år modtog vores vagtcentral den 30. den 31. og den 1. ikke mindre end 33 opkald om bortløbne hunde. Det er tre gange så mange som normalt, siger Jens Jokumsen, der er projektleder for familiedyr i Dyrenes Beskyttelse, i en pressemeddelelse.\nHan understreger, at det ikke kun er hunde, men alle dyr, der kan reagere voldsomt på fyrværkeri.\n- Dyrene forstår ikke, hvad der sker, så det er klart, at de reagerer ved at blive bange og utrygge, når der lyder det ene brag efter det andet, siger Jens Jokumsen.\nHer følger Dyrenes Beskyttelses gode råd til dyreejere:


Vilde Urter - Tøndermarsken\nTykskulpet Brøndkarse hører til korsblomst-familien og vokser ved klart og næringsrigt, rindende vand i kildevæld, småbække og grøfter. Den blomstrer juli – september. Brøndkarse har en skarp og peberagtig smag og stænglen kan anvendes på samme måde, som peberrod. Undgå at spise brøndkarse, der har vokset i områder med fåre- eller kvæggræsning, p.g.a. risiko for infektion.\nVandmynte hører til læbeblomst-familien ligesom timian og merian. Den er flerårig og bliver 20-70 cm. I vandmynte krydser de forskellige myntearter sig ofte med hinanden, så en præcis bestemmelse kan være vanskelig. Hele planten dufter tydelig af mynte, men ganske ofte med andre dufte iblandet, f.eks. æble. Vandmynten blomstrer juli-august. Mynte kan anvendes i brændevin, bitter, likør og drinks, men også i marinader, geleer og desserter. Mynte-the er en klassiker. Mynte er også en vigtig smagsgiver i mange mellemøstlige retter\nHvidmelet gåsefod er en et-årig plante, der tilhører amarantfamilien og er forfader til afgrøder som spinat og quinoa. Den blomstrer fra juni til september. Bladene er spiselige, men indeholder bl.a. oxalsyre, nitrat og bør derfor kun anvendes i små mængder og man bør ved indtagelse være opmærksom på ikke at opholde sig i sollys. Bladene kan anvendes i salat og høstes fra maj til september. Bør ikke gives til børn under 1 år.\nLøgkarse er en to-årig plante, som vokser i forskellige slags landskaber. Hele planten kan spises, men bladene er bedst, når de er spæde inden planten blomstrer i maj. Løgkarse smager som af løg, karse og hvidløg og dufter af løg og hvidløg og kan anvendes i retter, hvor man normalt vil anvende løg eller hvidløg. Løgkarse indeholder erukasyre og glukasinolater og bør derfor kun spises i mindre mængder fx som krydderurt i maden.\nAlmindelig Syre er en 30-90 cm. høj, flerårig plante, som er i familie med bl.a. rabarber. Planten blomstrer i maj-juni med rødbrune blomster. Syre er blevet spist i Danmark siden bronzealderen og er formentlig en af de første krydderplanter, man har samlet. Den blev endda fundet i Tollundmandens mave. Bladene virker appetitvækkende og tørststillende og kan anvendes i supper, saucer og salater. De kan også blandes i kartoffelmos, stuves som spinat eller til- sættes i kålretter. Almindelig syre er en del af det traditionelle køkken i Sønderjylland, fx i Suram-suppe.\nSødskærm (Spansk Kørvel) er en 60–120 cm høj flerårig skærmplante, som trives på fugtig, næringsrig muldjord. Hele planten, og ikke mindst de grønne frø, smager stærkt af anis lakrids og fennikel. De små, hvide blomster blomstrer i maj til juni. Frøene er op til 25 mm lange. Blomsterne smager sødere end resten af planten. Hele planten, bortset fra de modne frø, kan anvendes i køkkenet. Bladene er gode i salater. Stænglerne, de umodne frø og rødderne kan kandiseres. De umodne, endnu bløde frø smager som ”Kongen af Danmark” bolcher og er gode i frugtsalat eller kagecreme. Sødskærm er meget velegnet som en haveplante.\nTranebær er en krybende stedsegrøn dværgbusk, som er sjælden i Danmark. Den vokser i forbindelse med højmoser og fugtige heder og blomstrer i juni-juli med små rosenrøde/pink 4-delte blomsterkroner. Bærerne er små, røde og helt runde og sidder som perler på en snor. Tranebærrene indeholder benzoesyre der virker konserverende, hvilket gør at de kan holde sig længe. Tranebærsaft anvendes som forebyggelse mod blærebetændelse, og har i gammel tid været brugt som et middel mod skørbug pga. det høje indhold af C-vitamin.\nMosepors er en flerårig busk med grågrønne blade og oprette raklerne og grene som vokser på fugtig bund fortrinsvis i Midt, Nord og Vestjylland. Planten bliver 50-150 cm høj og blomster fra marts-maj. Hanplanterne har gule rakler og blomster med 4-6 støvblade hver. Hunplanternes rakler består af blomster med lyserøde støvfang. Raklerne sidder i toppen af skuddene. Frugterne er fyldt med luft og kan derfor flyde. De spredes med vandet. Blade, blomster og frugter indeholder duftstoffer og kan give smag til øl og snaps.\nMosebølle er en flerårig dværgbusk. Mosebølle blomster i maj-juni og blomsterne hvide, lyserøde eller røde. Mosebølle sætter bær i juli-august. De er blåduggede og let aflange og kan forveksles med blåbær. Mosebølle-bær anvendes til fremstilling af kryddersnaps – og bør trække flere måneder.\nStrand-Trehage tilhører blomstersiv-familien og er en flerårig plante, der vokser i tueform og minder om purløg. Strand-Trehage vokser ud mod kysten, f.eks. på græssede strandenge. De bløde, u-udsprungne blomsterskud er overraskende velsmagende, nærmest som grønne asparges med frisk koriander. Bladene har samme smag, men knapt så intenst. Brug de fint snittede stængler i salater og de bløde blomsterstængler som pynt. Pluk planten i vandkanten, hvor den smager bedst og hvor dens indhold af cyanid er mindst. Brug planten i begrænsede mængder som krydderi på din mad.\nStrandasters vokser langs kysterne og typisk på grænsen hvor tidevandet når op. Planten er 50-60 cm høj og blomster fra juni til august. Smagen af bladene varierer meget, så prøv dig frem for at finde de planter der smager bedst. De smager af hav med noter af østers, tang og citrus. Bladene kan anvendes rå og kan kun klare mild tilberedning, da de let mister strukturen. Strandasters er gode sammen med stegt og grillet fisk, skaldyr, fløde og syrnede mælkeprodukter.\nStrandmælde er en ét-årig plante, der ligesom spydmælde tilhører salturtfamilien. Bladene er lange og smalle og ofte med små tænder eller takker i siden. De vokser ligesom spydmælden især kystnært i opskyllet sand og tang og ofte i store bestande. Strandmælden bruges ligesom spydmælde og kan som den dyrkes i haven.


Herre sommeren 2017 nye fitnesscentre fitness-bodybuilding tank tops crossfit tøj bomuld mandlige ærmeløs slynge skjorte, vest undertrøje rabat < Toppe Og Tees > www.mariospizza.dk\nMeddelelse 1. vi er professionnelle salg Mænds klud. 2. vi leverer produkt af høj kvalitet 3. du vil være direkte køb fra kina fabrikken 4. hvis du vil gerne købe butik quanatity, bedes du sende en e-mail til os, vil vi give dig den bedste pris! 5.Fordi hver person, krop type er anderledes, hvis du ikke er sikker på hvilken størrelse du skal vælge, er du velkommen til at kontakte os ! Noter 1. Importafgifter, skatter og afgifter er ikke inkluderet jeg varens pris eller forsendelsesomkostninger. Disse afgifter er købers ansvar. 2. Skal du tjekke med dit lands toldmyndigheder kontor på afgøre, hvad disse ekstra omkostninger, der vil være før til at byde/købe. 3. Ifølge vores erfaring, Brugerdefineret ind parceller, der ved tilfældig, omkring 0,5-1% parceller, der vil blive kontrolleret, og kan oplade nogle takst. 4. For ved at mindske købers import skat eller endda fritage køber fra import skat, skal vi erklære, at de vare med meget mindre værdi end den faktiske pris, kunden har betalt for varen. 5. Den lavere angivne værdi må ikke afspejler den samlede pris, der er betalt af kunden eller markedet pris omkring varen, og måske må ikke være egnet til de lande, med forskellige særlige fortalte standard. Om Forsendelse 1). Angiv spise specielle ønsker (farve, pakker, er værdien af erklæringen, osv.) jeg den BEMÆRKNING, når du foretager betalingen. Alle elementer vil blive sendt ud inden for 1-5 hverdage efter modtagelse af betaling. 2). Du vil få besked via e-mail med tracking nummer, når din røg pakke blive sendt ud. 3). Alle poster, som du bestiller, skal kun være leveret efter din betaling er modtaget ved den Tredje Del (Bank ) Vi afsender varen til kunderne gennem Chinapostair, EMS, UPS, DHL, Fedex eller Air Mail, i henhold til de faktiske forhold . 4). Som om levering destinationer (din mailadresse), hvor kun DHL eller UPS er til rådighed, hvis det er det såkaldte fjerntliggende område ved DHL eller UPS, vil den ekstra gebyr skal betales af køber. 5). Leveringstiden skal, der er baseret på forskellige lande og regioner rundt om i verden. 6). Vi skal ikke tage ansvar for nogen skibsfart ulykker, forsinkelser eller andre forhold, resultatet fra shipping luftfartsselskaber eller force majeure årsager. 7). For røg pakke glip af på den måde, på den destination, vi vil gøre vores bedste for at kontakte med den udtrykkelige virksomheden og opdatere de nyeste oplysninger til dig. Der kan dog være nogle forsinket svar på grund af tidsforskellen. Retur & Exchange * Hvis vi sender en forkert stil eller den forkerte farve, vi kunne refundere grave penge eller udskibe. Varer, der er beskadiget eller mangler komponenter, der ikke kan refunderes. * Hvis de elementer, som ikke kan opfylde spise behov, kan vi også acceptere din returnering. Kurer service fragt skal betales af køber. Vende Tilbage Noter: 1. Hvis du har brug for nogle af de varer, der returneres, skal du sørge for ved at holde returnere varer og tilbehør intakt. 2. Du er nødt til at tage alle de nødvendige logistik omkostninger afkast. Købere er ansvarlig for tilbagevenden shipping med den rette emballage. 3. Vi vil erklære, på den parcel, som en gave til en lav værdi for at undgå problemer med tolden. Før du returnerer varer, bedes du sørge for du får vores (sælgers) returadresse. Brug venligst almindelige postvæsen til at sende os tracking nummer. Så snart vi har modtaget de varer, vil vi reparere eller bytte dem ASAP. 4. Hvis du har brug for hurtigere overførsel, skal du vælge forsendelse måde, du ønsker, og betale ekstra gebyr. Eller kontakt os på forhånd. 5. Det billede, som et resultat af fotografering tilstand muligvis har kromatisk aberration, hvis du ikke er sikker på, om farver,bedes du kontakte os, før du afgiver ordren. 6. Hvis varer, der er beskadiget jeg transit, så læs al dokumentation og emballage og kontakte os inden for 7 dage efter på kvittering for returinstruktioner. Sælger Lover * Opdatering af nye varer jeg vores butik jeg hverdagen. * Vi garanterer, på varerne er genstand for en streng kvalitetskontrol for på sikre, på de varer, du modtager, med gud kvalitet.Alle elementer er professionelt pakket med stor omhu for på at sikre en sikker levering. * Hvis der er produktkvalitet, eller dele ufuldstændig, så længe du er i stand til at fremlægge de relevante forklarende materiale, vil vi give dig med retur service. * Reagere på hvert enkelt problem, som du har mødt i den korte tid ASAP, og gøre alt for at i nå på at løse dem ,gøre vores bedste for, ved at lade hver kunde er tilfreds med vores produkter og service. * At være helt ærlig med alt, hvad du ønsker at vide, ingen løgne mellem sælger og kunde. Feedback * dybt Vi håber på du er tilfreds med dit køb fra os. * Når transaktionen er gennemført, og du er tilfreds med det, bedes du venligst forlade positive tilbagemeldinger, og vi vil gøre det samme for dig. * Vi arbejder meget hårdt på for din 100% positiv feedback. Hvis du ikke er tilfreds, er du velkommen til at lade os vide, og vi vil gøre vores bedste for på at løse problemet for dig. * Vores opgave er at gøre spise obsonare være en problemfri oplevelse. Vores mål er kundernes tilfredshed! Håber Du Nyd Din Shopping!!\nTags: trænings-og bodybuilding, skjorte, vest, bodybuilding tank, Billige fitness-bodybuilding, Høj Kvalitet skjorte vest, Kina bodybuilding tank Leverandører.\nNye Fabrik!Prefessional Politi Digital Breath Alkohol Tester Spiritusballon Gratis fragt Drop shipping\n2017 nyt patent, bærbare digitale mini-breath alkohol tester engros et alkoholmeter test med 5 mundstykke AT818 Gratis forsendelse! Patent Professionel Digital Breath Alkohol Tester med 3 digital LCD-display og blå baggrundsbelysning & 5pcs Mundstykker Alkohol tester/ breath alkohol tester/ digital alkohol tester/ alkohol analyzer/ ånde analyzer/alkohol detektor/ digital breath alkohol tester/lcd-skærm


Alex Iwobi – Kanu eller Okocha?\nAlex Iwobi - Kanu eller Okocha?\nIndkast.dk kigger nærmere på Arsenal-spilleren, der får masser af spilletid, selvom London-holdet har en stjernespækket offensiv.\nDa Arsenal i slutningen af november 2017 måtte undvære Mesut Özil i Premier League-kampen mod Burnley, valgte Arsène Wenger ikke at starte med Olivier Giroud eller Danny Welbeck, men i stedet den unge Alex Iwobi. Men hvem er denne afrikaner?\nDen 3. maj 1996 blev Alex Iwobi født i Nigerias hovedstad, og her boede han de første otte måneder af sit liv. Herefter flyttede han og familien til London – for blandt andet at komme tættere på sin legendariske onkel… Jay-Jay Okocha.\nOkocha prøvede blandt andet at lære Iwobi sine kendte Okocha-flick også kendt som ”Rainbow flick”. Som ni-årig spillede Alex Iwobi sin første kamp for Arsenal, men efter nogle år i klubben begyndte den 13-årige Iwobi at føle sig usikker på sig selv, hvilket førte til, at London-klubben blev usikre på, om det var dem, der var problemet.\nDet var det ikke, men efter en lidt hektisk teenagerperiode tog karrieren fart for afrikaneren. Iwobis første udtagelse til Arsenals førstehold var den 25. september 2013. Kampen var i FA-Cuppen, men han var taget med forgæves, for han sad på bænken hele kampen.\nKampen tog sted på ”The Hawthorns” – altså West Bromwichs stadion. Kampen sluttede 1-1, men Arsenal vandt senere 4-3 i straffesparkskonkurrencen. Nogle år efter kom han for første gang på banen i Premier League. Han blev indskiftet på højre kant og blev byttet med selveste Mesut Özil i det 90. minut. Kampen var mod Swansea, og Arsenal vandt 3-0. I en af sine første kampe startede Iwobi inde på venstre kanten mod Barcelona, og her spillede han overfor en af verdens bedste forsvarsspillere, nemlig Dani Alves.\n- Da jeg fandt ud af at jeg skulle spille i mod Barcelona, fik jeg af vide, at det skulle være en hemmelighed. Jeg ved ikke, hvordan jeg gjorde det, men jeg bevarede hemmeligheden. Jeg ville have, at alle skulle høre det, siger Iwobi til FourFourTwo og fortsætter:\n-\tFølelserne var vanvittig store. Da vi spillede, kunne jeg ikke høre noget, men lige før kampen kunne jeg høre, at fansene råbte 'Messi, Messi, Messi'. Jeg blev udskiftet midt i kampen, så jeg sluttede kampen på bænken. Da kampen var færdig, løb jeg ind på banen for at bytte trøje med spillerne, men fik aldrig en af modstandernes trøjer. Måske i fremtiden at der er andre, der vil jagte Iwobis trøje - en kopi af Kanu eller Okocha. Der er flere sammenfald med den ranglede Kanu... de spillede begge i angrebet for Arsenal og er fra Nigeria.\nI VM-kvalifikationen til VM2018 sendte den 21-årige afrikaner Nigeria til turneringen i Rusland. Han scorer efter en meget lige kamp imod Zambia i det 73. Minut, hvilket var kampens eneste mål. Efterfølgende spillede Nigeria mod Argentina, hvor at Iwobi scorede to mål. Kampen mod Argentina endte 4-2 efter at Argentina var foran 2-0, og en ny afrikansk stjerne var født.