LEDELSE I KRYDSPRES... - PDF\nLEDELSE I KRYDSPRES...\nDownload "LEDELSE I KRYDSPRES..."\n1 M A S T E R O F P U B L I C G O V E R N A N C E Vejleder: Morten Knudsen LEDELSE I KRYDSPRES... PÅ VEJ MOD EN MERE INKLUDERENDE PRAKSIS I FOLKESKOLEN MASTERAFHANDLING UDARBEJDET AF: Nils Nørbo - efteråret 2011 Råbjerg 23, 2690 Karlsunde telefon: Nils Nørbo\n2 Beståede kurser i dette masterforløb: PUF LFG Reform og forandring Kommunikation og ledelse Personligt lederskab og coaching HRM i det moderne arbejdsliv På sporet af offentligt lederskab under og efter krisen Evidens- og evidensbaseret evaluering Tillidsbaseret ledelse Organisationspsykologi - Transformation, læring og konflikter.!\n3 Abstract Referring to the Salamanca agreement and the expectations from Danish politicians, this master thesis investigates how the daily practice in schools becomes more including to children who up till now are being excluded to schools made for children with special needs. The master investigates the organizational cross-pressures a Principal of a Danish school face when they, in the effort to make changes in their school s daily practice, must manage different paradigms related to staff, management executives and politicians. In order to pin point this cross-pressure put up on the Principal from the Pupil s parants the master use a discourse historical view at five parentschool relations and the view offered by the system theory which is based on the basic understanding that the world constitutes itself and can be observed as difference operations which means differentiations between the system and the surroundings The empirical material is based on interviews and on a rapport from SFI. Three of the interviews are made with principals who claims, they are successful in making their schools daily practice more including. The interviews aim is to reveal how they have done it and if special circumstances have made the change possible. The master concludes that all three schools, because of the demographic in their district, have been forced to make the change long before it became a demand from the politicians. In the daily leadership they focus their effort inside the school and they don t consider the school surroundings. They focus on the professional paradigm and uses elements from the relational paradigm and NPM Contract to focus the development of the school. The bureaucratic paradigm has almost no impact on the success. The principals recognize the impact on the cross-pressure from the parents, but they also see it as a condition of school operation and for that reason they don t see this as a restriction of their autonomy. Råbjerg 23, 2690 Karlsunde telefon: Nils Nørbo\n4 Indholdsfortegnelse 1 - Læsevejledning! Indledning! Definition af inklusion! Første del! Styringskonflikten i en offentlig politisk kontekst! Problemformulering! Metode! Teoriafsnit! Styringsparadigmer et teoretisk analyseinstrument! Det bureaukratiske paradigme! Det professionelle paradigme! New Public Management (NPM)! Det Humanistiske Paradigme! Skolelederen og de forskellige styringsparadigmer! Det Professionelle Paradigme! Det Relationelle Paradigme! NPM - Kontrakt! Afgrænsning i bearbejdningen af styringsparadigmer! Historisk, diskursiv fremstilling af forældre- skolerelationen! Systemteorien og forældrene! Udledt krydspresbegreb! Afrunding af teoriafsnittet! Anden del! 24 Råbjerg 23, 2690 Karlsunde telefon: Nils Nørbo\n5 5.1 - Formelle rammer for skoledrift! Fra statsligt hold! Fra kommunalt hold! Andet! Skolelederens styringsværktøjer! Analyse! Skolelederens organisatoriske krydspres! Særlige ledelsesmæssige forhold og særlige ledelsesmæssige værktøjer, der har muliggjort, at skolers praksis er blevet mere inkluderende! Inklusion der lykkes - eller hvordan styringsparadigmer og diskursivt betinget krydspres håndteres, så skolernes praksis alligevel bliver mere inkluderende! Hvordan skolelederne håndterer det professionelle paradigme! Konklusion på hvordan skolelederne håndterer det professionelle paradigme! Hvordan skolelederne håndterer NPM - kontrakt! Konklusion på hvordan skolelederne håndterer NPM kontrakt! Hvordan skolelederne håndterer det relationelle paradigme! Konklusion på hvordan skolelederne håndterer det relationelle paradigme! Konklusion på hvordan skolelederne i praksis har håndteret det krydspres, der viser sig, når man anskuer ledelsesopgaven i styringsparadigmefokus! Hvordan skolelederne i praksis håndtere det krydspres, forældrene lægger på skolens ledelse! Konklusion på hvordan skolelederne i praksis håndtere det krydspres forældrene lægger på skolens ledelse! Konklusion på problemformuleringen! Afrunding! Personlig kompetenceudvikling.! Literaturliste! 52 Slutnoter! 53 Råbjerg 23, 2690 Karlsunde telefon: Nils Nørbo\n6 Bilag! 1 Bilag 1! 2 Bilag 2! 12 Bilag 3! 21 Bilag 4! 34 Bilag 5! 44 Bilag 6! 52 Bilag 7! 64 Råbjerg 23, 2690 Karlsunde telefon: Nils Nørbo\n7 1 - Læsevejledning Denne masterafhandling fokuserer på skolelederens organisatoriske krydspres i forbindelse med, at han får en politisk bestilling om at gøre skolens praksis mere inkluderende. Efter en indledning, der begrunder og fokuserer afhandlingen, er den disponeret i en del 1 og en del 2. Del 1 sætter et teoretisk fokus primært vha. Leon Lerborgs bog om: Styringsparadigmer i den offentlige sektor. Teorien om styringsparadigmer tilbyder op til seks forskellige og gensidigt uforenelige sæt af tænkninger om offentlig styring, som alle kan være tilstede samtidig, og som idealtænkning påvirke skolelederens organisatoriske krydspres lige meget. Styringsparadigmerne har ikke værktøjerne til at forklare det pres, forældrene lægger på skolelederen. Derfor introducerer del 1 også Hanne Knudsens bog: Har vi en aftale? Magt og ansvar i mødet mellem folkeskole og familie. Her laver Hanne Knudsen en historisk diskursiv gennemgang af relationen mellem skole og forældre. Hun kommer frem til, at der er fem forskellige diskurser, som kan være tilstede samtidig afhængigt af konteksten. Tænkt sammen med styringsparadigmerne øges kompleksiteten og dermed også krydspresset for skolelederen. Sidst i del 1 runder jeg kort systemteorien. Behovet opstår, fordi en af de skoleledere jeg interviewer i del 2 lægger skolens inkluderende virksomhed an på, at hun formår at løfte personalet op på et organisationsteoretisk niveau og den organisationsteori hun bruger er systemteorien. Til at belyse teorierne suppleres del 1 med interviewfragmenter som i sin helhed kan læses i bilagene til denne afhandling. Jeg har interviewet Leif Sort, der sidder centralt i Danmarks Lærerforening, Claus Hjortdal, som er næstformand i Skolelederforeningen og Klaus Majgaard, der er kommunaldirektør i Furesø kommune. De tre bekræfter hver i sær det organisatoriske krydspres, som afhandlingens teoretiske grundlag har introduceret. Af hensyn til læseren er alle interviewfragmenter indrammede. For læsevenlighedens skyld er der også behov for at gøre opmærksom på, at del 1 udover interviewet også suppleres af en række artikler af Klaus Majgaard. Han beskriver bl.a. skolelederens krydspres som et dilemmaspil, hvor dilemmaer skubbes mellem niveauerne i organisationen i ufordøjet form og den, der ender med at sidde med dilemmaet, har tabt en omgang i dilemmaspillet. Hvor del 1 så at sige beskriver et teoretisk krydspres, beskæftiger del 2 sig med, hvordan krydspresset håndteres i praksis. Til dette afsnit har jeg interviewet tre skoleledere, som hver især siger, at de er lykkedes med at gøre deres skolers praksis mere inkluderende. De tre skoleledere er Jeanne Jacobsen fra Tagensbo skole i København, Mette Kaas fra Tjørnegårdskolen i Roskilde og Anna Vadgaard fra H. C. Andersen skolen i Odense. Min interesse i interviewene går direkte på at finde ud af, hvordan disse skoleledere har håndteret det krydspres som dels 1\n8 styringsparadigmerne, men også de fem forældrediskurser byder ind med. En pointe i analysen er, at styringsparadigmerne og de fem forældrediskurser ikke rammer skolelederen med lige stor kraft, og at skolelederen dermed håndtere den del af krydspresset, der synes vigtigst, mens andre dele bevidst eller ubevidst skubbes i baggrunden. Empirien fra interviewene suppleres med en undersøgelse fra SFI, der hedder: Ledelse af folkeskolerne. Vilkår og former for skoleledelse. Det sidste interview, jeg har lavet, er med professor Steen Hildebrandt. Jeg bruger et citat fra interviewet til at folde perspektivet ud i interviewet med Anna Vadgaard. Ellers bruger jeg Steen Hildebrandts input i min perspektivering til slut i opgaven. God læselyst. 2\n9 2 - Indledning Udgangspunktet for denne masterafhandling kunne, med Albert Einsteins ord, være: Without changing our patterns of thought we will not be able to solve the problems we created with our current patterns of thoughts. Jeg har beskæftiget mig med den danske folkeskole i mere end 20 år. I den periode har folkeskolen gennemgået en meget stor udvikling. Perioden har været præget af, at lærerne i begyndelsen, i høj grad, opfattede deres arbejde som et kald med al den selvopofrelse, der følger med kaldet. Dette blev ændret i begyndelsen af 1990 erne, hvor KL med Thorkild Simonsen i spidsen ville have lærerne til at undervise mere. Lærernes arbejdstid blev delt op i Undervisningstid, Forberedelsestid og Øvrig tid. Denne overgang fra kald til timetælleri gjorde lærerne nøjeregnende med deres tidsforbrug og startede nogle konflikter mellem lærere og ledelse rundt på de forskellige skoler, men mere undervisningstid det fik man ikke. Med forskellige justeringer holdt dette system frem til OK 08, hvor man med udgangspunkt i en vision om at styrke lærerens professionelle råderum, forsøgte at få kaldstankerne tilbage i lærerprofessionen. Leif Sort fra Danmarks Lærerforenings hovedbestyrelse udtrykker det således: 1 Vi er klart af den opfattelse i DLF, at det er rigtigt at kigge noget mere på fagligheden og skærpe fagligheden, fordi der måske har været en periode, hvor vi har været optaget af andre ting f.eks. timetælleri, der ikke handlede om lærergerningen som sådan, som gjorde, at fokus blev flyttet fra fagligheden. En anden reformagtig ændring af folkeskolen kom med Nordlæs - undersøgelsen i 1992 og den første Pisaundersøgelse i Folkeskolen havde siden 1970 erne vænnet sig til, at fokus skulle være på gruppen og på kollektivet i højere grad end på individet. Med PISA blev fokus eksplicit rettet mod det enkelte individs præstationsevne og faglige progression. Implicit rettede PISA også fokus på lærerens undervisningseffektivitet. Netop denne måling af undervisningseffektiviteten skabte en incitamentsstruktur blandt lærerne til at ekskludere elever, som ikke kunne leve op til de faglige og sociale krav, der stilledes i folkeskolen. Det tog mange år og mange PISA undersøgelser, før lærerne i almindelighed accepterede, at PISA og andre tests er et udtryk for folkeskolens, og dermed den enkelte lærers, effektivitet og kvalitet. Både den ændrede holdning til lærernes arbejdstid og til tests var et frontalangreb fra en New Public Managementtænkning mod fag(professions)bureaukratiet, som lærerne repræsenterer. Lærerne har pr. tradition og uddannelse været optaget af pædagogik, didaktik og sociale relationer, men efter at NPM, repræsenteret ved staten og KL, vedholdende har fastholdt, at måleog vejelogikken skulle have sin væsentlige plads, er det efter mange år lykkedes at få fagbureaukraterne (lærerne) til at tage og acceptere denne dagsorden, som et udtryk for deres effektivitet og kvalitet. 3\n10 I forbindelse med finanskrisen, skattestop, kvalitetsreformen, strukturreformen osv. er kommunernes indtjeningsgrundlag sat under pres. Det har betydet, at kommunerne i de seneste år har haft ekstremt stort fokus på reformer, effektiviseringer, strukturændringer og besparelser. Et af de områder, alle kommuner har fået øje på, er den vidtgående specialundervisning altså der hvor eleverne tilbydes undervisning udenfor folkeskolen i rammer, særligt tilpasset de problemer barnet er i. Årsagen, til at den vidtgående specialundervisning har tiltrukket sig så stor politisk opmærksomhed, er at ca. 30 % af folkeskolens ressourcer går til dette område, som kun servicerer ca. 6 % af eleverne 1. Endvidere har enhedsudgiften, siden området i 2007 overgik fra amterne til kommunerne, været stigende mere end løn- og prisfremskrivningen tilsiger samtidig med at antallet af børn, der visiteres til vidtgående specialundervisning, også er steget. Politisk er der tale om en uønsket udvikling, som kommunerne ikke har råd til. Hvis det kan lykkes at vende denne udvikling, frigives ressourcer, som enten kan tilbageføres til folkeskolens almenområde eller bruges på andre vigtige kommunale serviceområder. Vi er altså havnet i en situation, hvor politikerne er tvunget til at prioritere ressourcerne, dels for at få budgetterne til at hænge sammen, men selvfølgelig også for at kunne hævde ansvarlighed og dermed håbe på genvalg. En af vejene til denne prioritering er øget inklusion i folkeskolen. I flere af landets kommuner håndteres dette ved, at ressourcerne til den vidtgående specialundervisning begrænses, og skolevæsnet får besked om at øge inklusionen. Skolefolk i hele landet ved godt, at øge inklusionsandelen i folkeskolen det ikke er noget, man bare lige gør. En væsentlig årsag til dette er, at hverken lærere eller pædagoger i deres grunduddannelse har lært, hvordan man i praksis udfører social, didaktisk og pædagogisk inklusion. I den praksis, som mange af lærerne har udført i årevis, har de lært, at bl.a. PISA implicit måler lærerens undervisningseffektivitet, og at de derfor bør bruge det indlejrede incitament til eksklusion af svage elever, så klassen og dermed læreren kan score bedst muligt i testene. Vi har derfor fat i et dilemma! I et forsøg på at redde situationen på målstregen og leve op til de politiske beslutninger har rigtigt mange skolevæsner, mere eller mindre ambitiøst, startet en efteruddannelse af personalet på 0 18 års området. Denne efteruddannelse, som falder sammen med store besparelser, bliver derfor godt konfliktstof mellem lærere, pædagoger og deres offentlige arbejdsgivere, fordi inklusion bliver en spareøvelse i stedet for en anden måde at se på relationer mellem mennesker med forskellige forudsætninger. Eller som Klaus Majgaard, der er kommunaldirektør i Furesø Kommune, udtrykker det: 1 + 8% som spordisk oplever specialpædagogisk bistand i almenskolen disse står dog kun for en mindre del af den samlede udgift 4\n11 Når vi skal sætte udtryk på det vigtige i dagtilbud, folkeskolen og ældreplejen, bliver det let bureaukratiske klicheer, som hverken borgerne eller frontmedarbejderne kan genkende deres hverdagsoplevelser i. 2 Vi har altså fat i en fremmedgørelse mellem bureaukrater og politikere på den ene side og frontmedarbejdere og borgere på den anden side denne fremmedgørelse skal håndteres ledelsesmæssigt men hvordan? Leif Sort fra Danmarks Lærerforening udtrykker sig således: 3 der hvor kæden så springer af, efter min opfattelse, det er, hvor nogle kommuner siger: Her har vi løsnet. Og så gør de det til en obligatorisk sag for alle skoler. Jeg tror ikke, man kan lave sådan en snuptagsløsning. Man er nødt til at lade alle disse initiativer vokse op fra bunden. Plant et frø, man skal vande det, gøde det dyrke det, men der skal komme en grokraft fra de folk, der skal gennemføre det. Hvis man bare fra kommunen meget hurtigt lægger en bestemt model ned over og siger: Det skal I alle sammen gennemføre. Det har vi nemlig også set nogle eksempler på. Så går det ikke specielt godt nødvendigvis, for der vil altid være nogle kolleger og nogle ledere måske også som ikke brænder for den måde at løse det på. Og, Claus Hjortdal fra Skolelederforeningen udtrykker sig på denne måde om skolelederne: 4 Det er jo ikke den eneste klemme de er i. De er også i klemme mellem det at kunne vise, at skolen er i stand til at lave resultater så man ikke dumper i ranglistningen og man kommer i klemme mellem forældrene, der vil deres børn det bedste. Forældrene til de børn, der er dygtige synes ikke nødvendigvis, at børnene skal gå i skole med de børn, der hænger oppe i gardinerne og forældrene til de børn, der hænger i gardinerne, synes måske, der skal være et specialtilbud der rammer lige netop deres barn. Samtidig tages nogle af pengene så skolelederen skal skabe nogle rammer med færre penge end der var før. 5\n12 Kommunaldirektør i Furesø kommune udtrykker sig således. 5 Jeg har selv gået meget op i at sige, hvad er det vi måler folkeskolen på hvis vi vil en inkluderende skole og der går jeg ind for nogle deltagelsesorienterede resultatmål. Det vigtigste resultatmål hvis du vil en inkluderende praksis, så skal vi gå op i hvor mange der er med, så skal vi gå op i hvor mange fra din skole, der går videre i en ungdomsuddannelse. Det skal vi synes er et mere sigende tal end hvilket afgangsprøvegennemsnit de har. Jeg havde en skole i Odense, der havde et meget lavt afgangsprøvegennemsnit. Det er H.C. Andersen skolen. Men, alle går videre. Alle går til afgangsprøve, de har ikke en eneste dispensation, alle går op og tager deres totaller og deres firetaller og alle går videre i uddannelse og så vidt jeg kunne se, ser det også ud til de bliver hængende i uddannelsessystemet. Så hvis vi vil en inkluderende praksis, må deltagelse være målet. Så må det være det at kvalificere sig til at være deltager i et uddannelsesfællesskab. Dvs. det kan godt være, at dem fra H.C. Andersen skolen de marcherer videre i uddannelsessystemet og de har, og det burde heller ikke overraske med den sociale demografi og den belastning de har, nogle ting at slås med, men alle sammen har lyst og evne til at fortsætte med et eller andet. Og der er det rigtigt, at hvis man får nogle målinger, der bliver meget tingsliggørende omkring barnet, det er det enkelte barns præstationer og sådan noget det vil helt klart kunne skade en inkluderende praksis. Fordi hvis man som skoleleder lige pludselig begynder at tænke på, at de skal score højt i tests så kan skoleledere, hvis du tænker det helt ud, få lyst til at lade være med at tage dem til tests, eller undervise meget specifikt m.h.p. At kunne lave testresultater og det er jo egentligt ikke det vi vil. Anledningen for denne masterafhandling er derfor den bestilling, som landets skolevæsner og folkeskole har fået fra lands- og kommunalpolitikere om, at skolerne i deres praksis skal være mere inkluderende. På baggrund af nogle statistikker og ønsket om at allokere ressourcerne anderledes, har politikerne taget det synspunkt at skolerne, ved at ekskludere færre børn til vidtgående specialundervisning, kan frigøre ressourcer til andre formål. Pædagogisk forskning har i årevis arbejdet på at komme med forslag til, hvilke værktøjer og metoder lærerne kan bruge for at opfylde denne politiske bestilling, men der er, mig bekendt, aldrig nogen, der har beskæftiget sig med, hvilke krav det stiller til skolens ledelse, hvis denne bevægelse mod en mere inkluderende praksis skal blive en succes. Jeg vil derfor undersøge, om der kan peges på, at særlige ledelsesmæssige forhold eller særlige ledelsesmæssige værktøjer, der er tilstede og benyttes til at håndtere skolelederens organisatoriske krydspres, på de skoler eller i de kommuner, hvor det lykkes folkeskolerne at blive mere inkluderende i deres praksis! I min analyse vil jeg, dels gennem fokuspersoninterview og gennem inddragelse af relevant teori, undersøge skolelederens omverden og omverdenens forholdemåde til den politiske bestilling om øget inklusion. Jeg vil gøre dette i forventning om at afsløre nogle af de dilemmaer, som skolelederen skal løse for at sikre, at den politiske bestilling mødes med succes. 6\n13 2.1 - Definition af inklusion 6 Ifølge formanden for skolepsykologernes verdensforbund, Peter Farrell, bør skolens inklusionsbegreb indbefatte fire aspekter: tilstedeværelse, accept, aktiv deltagelse og præstation. At karakterisere sig som en inkluderende skole kræver altså, at alle skolens lærere og elever byder alle elever velkommen som aktive deltagere i fællesskabet og at samtlige elever deltager aktivt i alle skolens aktiviteter, således at alle elever får mulighed for at udvikle positive selvbilleder. Kilde: Hele den formaliserede diskussion om inklusion startede med Salamanca Erklæringen og Handlingsprogrammet for Specialundervisning ved UNESCO s Verdenskonference om Specialundervisning: 7 Adgang og Kvalitet. Salamanca, Spanien, juni Salamancaerklæringen var FN s forsøg på at give menneskerettighedserklæringen fra 1948, om alles lige ret til uddannelse, liv i undervisningsverdenen. Der var mange tankevækkende ting ved erklæringen, men lad mig særligt fremhæve, at 92 lande og 25 organisationer var medunderskrivere på en erklæring, der for første gang brugte begrebet inklusion, når man taler om børn med særlige behov og deres ret til undervisning. 7\n14 3 - Første del Styringskonflikten i en offentlig politisk kontekst I dette afsnit vil jeg give et bud på styringskonflikten i en offentlig politisk kontekst. Formålet med afsnittet, er at komme tættere på den virkelighed en skoleleder skal kunne begå sig i for at få succes med krydspresledelse og i dette tilfælde med at skabe en mere inkluderende praksis på sin skole. I et forsøg på, på et lidt mere abstrakt niveau, at forstå konflikten mellem frontmedarbejderne og det politisk administrative niveau og dermed komme nærmere en beskrivelse af den udfordring, de forskellige ledelseslag står med, hvis de skal sikre, at deres organisation lever op til den politiske forventning om en højere grad af inklusion i Folkeskolen, har jeg ladet mig inspirerer af Klaus Majgaards artikel: Jagten på autencitet i offentlig styring, del 1: Dilemmaspillet. Klaus Majgaard argumenterer, at offentlig styring i dag har taget form af et dilemmaspil hvor kompleksitet ikke behandles, og dilemmaerne derved sendes videre i ufordøjet form mellem aktørerne. Den, der ender med at sidde tilbage med oplevelsen af at være fanget i et krydspres har tabt en omgang i dilemmaspillet. Den retorik, der bruges i dilemmaspillet, er dobbeltbudskabernes retorik. Det, der kan synes som anerkendelse på overfladen, bliver ved en nærmere analyse til retorik, der har til formål at corner modtageren og potentielt udtrykke mistillid til dennes evne til at håndtere dilemmaet. Konsekvensen for modtageren, der bliver corneret, er at denne trænges op i en krog, hvor man straffes uanset, hvad man gør. Klaus Majgaard kommer med et eksempel på Corner: Jeg tror, mange offentlige ledere oplever, at de medvirker i Corner for viderekomne. Luften svirre af dobbelte budskaber : Der skal styr på økonomien, men vé dig, hvis du svigter vores forventninger til kvalitet! Eller: Der ligger bureaukratisk flæsk gemt, som du skal afvikle. Men, du kan vente dig, hvis du bliver grebet i en formel fejl eller ikke kan dokumentere dit arbejde. Hvis vi antager, at Klaus Majgaard ser rigtigt i beskrivelsen af offentlige styringskonflikter, betyder dette, at lederne i Folkeskolen er deltagere i et spil, hvor deres eneste mulighed for ikke at blive Cornert er, hvis de spiller dilemmaet videre til personalet altså frontmedarbejderne. Lederne anerkender lærerne for at være ansvarlige, myndige, professionelle og selvstyrende. I virkeligheden ligger der i appellen om at være selvstyrende, at lederne vil kontrollerer medarbejderne og holde dem op på målet om, i dette tilfælde, en højere grad af inkluderende pædagogisk og didaktisk praksis uden at give køb på fagligheden, og dermed kan appellen om selvstyre tolkes ind i en kontekst præget af basal mistillid. Her har lærerne mulighed for fire valg: For det første kan de vælge at kaste sig ud i forsøget på at løse dilemmaet. Lykkes det har de levet op til lederens anerkendelse og vist, at mistilliden er 8\n15 ubegrundet. For det andet kan de vælge at sige Det vil vi/jeg ikke herefter har de ikke andet valg end at forlade arbejdspladsen. For det tredje kan de forsøge gennem modstrategier at sende dilemmaet retur. Dette kan ske ved at inddrage andre interessenter gennem argumenter om kvalitetssvigt, eller de kan vælge at indkapsle sig, blive ved med at gøre, som de altid har gjort og tilkendegive, at de regner med at det går over. Diagnosen må altså blive, at vi har at gøre med offentlig styring, der er havnet i et sort hul af dårlig kommunikation, hvor dilemmaer ikke løses, men skubbes rundt mellem aktørerne, og de, der ender med at sidde i krydspresset og skal løse dilemmaet, gives ikke mulighederne og medspillet til, at dilemmaet løses bedst muligt. For mig at se er dette ikke kun en offentlig styringskrise, det er også en demokratisk krise, fordi politikerne på denne baggrund ikke kan forvente, at deres beslutninger føres bedst muligt ud i verden. Og hvad betyder det så for vores ledere, der forventes at gøre deres organisationer mere inkluderende? Klaus Majgaard udtrykker det således: 8 Der er pres på styringen i den offentlige sektor. Inden for en overskuelig årrække skal vi gentænke vores ydelser og arbejdsformer ud fra markant anderledes demografiske og økonomiske betingelser. Og det skal ske samtidig med, at vi holder benhårdt styr på ressourcerne. Problemet er imidlertid, at den nuværende styring i ringe grad er rustet til at håndtere den kompleksitet og de dilemmaer, som disse udfordringer fører med sig Problemformulering Med denne masterafhandling vil jeg undersøge, om der kan peges på særlige ledelsesmæssige strategier eller særlige ledelsesmæssige værktøjer, som er tilstede på de skoler eller i de kommuner hvor det lykkes folkeskolerne at blive mere inkluderende i deres praksis! Jeg vil undersøge dette ved at udlede et teoretisk krydspresbegreb gennem Leon Lerborgs teori om styringsparadigmer og Hanne Knudsens beskrivelse af de historisk betingede relationelle diskurser, der eksisterer i skole- hjem forholdet. Med dette teoretiske krydspresbegreb vil jeg undersøge om skoleledere, som siger de har succes med at gøre deres skolers praksis mere inkluderende, håndterer krydspresset på en særlig måde Metode For at svare på problemformuleringen vælger jeg at tage udgangspunkt i to teorisæt, der kan give et bud på det organisatoriske krydspres, som skolelederen skal kunne styre igennem for at få succes med det forandringsarbejde, som inklusionsprojektet dybest set er. Dels tager jeg fat i Leon Lerborgs bog Styringsparadigmer i den offentlige sektor. Leon Lerborgs formål med bogen er at..bidrage til en fornuftig, overordnet diskussion af styringen af den offentlige sektor i Danmark. 9 Leon Lerborg kan særligt gennem sin fremstilling af styringsparadigmet NPMkontrakt, som en videreudvikling af det klassiske NPM, forklare det pres skolelederen udsættes for fra forvaltningen og politikerne både de kommunale og de nationale. 9\n16 Leon Lerborg bruger det fagbureaukratiske styringsparadigme og i nogen grad det humanistiske styringsparadigme til at forklare det pres, lærere og pædagoger lægger på skoleledelsen. Derimod har han ikke redskabet til at forklare det pres, der kommer fra forældregruppen. Derfor vælger jeg at benytte Hanne Knudsens bog Har vi en aftale? magt og ansvar i mødet mellem folkeskole og familie. Bogen er en omskrivning af Hanne Knudsens ph.d. afhandling, Har vi en aftale? (U)mulighedsbetingelser for mødet mellem skole og familie. Hanne Knudsen byder ind med en historisk diskursiv tilgang til mødet mellem skole og hjem og viser gennem analysen, at selvom diskurserne er opstået i forskellige historiske perioder helt tilbage til den første folkeskolelov i 1814, så eksisterer de stadig, og alle diskurserne kan komme i spil i mødet mellem skole og hjem hvilket selvfølgelig øger kompleksiteten i mødet. Min empiriindsamling er dels en rapport fra SFI som hedder: Ledelse af folkeskolerne. Vilkår og former for skoleledelse. Det Nationale forskningscenter for velfærd, dels foregår empiriindsamlingen som fokuspersoninterviews. Interviewene vil falde i to blokke. Den første blok har til opgave at be- eller afkræfte teoriens forståelse af skolelederens polyfoniske dilemma eller organisatoriske krydspres. Det vil jeg gøre ved at interviewe fire personer, som fra hver deres ståsted har en holdning til folkeskolens inklusionsopgave. Den anden blok er interview med skoleledere, som tør sige, at deres skole er god til at inkludere. I disse interviews vil jeg interessere mig for, hvordan de har kortsluttet de dilemmaer / deres organisatoriske krydspres, som teorien og de fire første interviews har vist mig, er tilstede i skolelederens virkelighed. Første interview er med formanden for Danmarks Lærerforenings specialpædagogiske udvalg, Leif Sort. Han tager medarbejdersynsvinklen, og jeg udfordre ham på, hvad god ledelse er i medarbejdernes øjne, hvis inklusionsprojektet skal blive en succes. Andet interview er med næstformanden i Skolelederforeningen Claus Hjortdal. I dette interview er jeg interesseret i, hvordan han mener, skolelederen skal forholde sig til styringsparadigmerne for at have en chance for succes. Jeg får et både og svar, som illustrerer, at man som skoleleder oftest har en grunduddannelse som lærer og er på den måde fedtet meget ind i det fagbureaukratiske styringsparadigme, men at man samtidig godt ved, at hvis det politiske niveau har vedtaget noget, så er der kun en vej, og det er at gennemføre vedtagelsen på skolen. Det tredje interview er med Kommunaldirektør i Furesø Kommune Klaus Majgaard. Han er forholdsvis ny kommunaldirektør, men har en længere fortid som børne- ungedirektør i Odense og var i en periode formand for Børne- Kulturchefforeningen. Klaus Majgaard har inspireret mig i min indledning til denne opgave. Jeg udfordrer ham på et bud på, hvordan man vender det han kalder Dilemmaspillet, så alle niveauer tager et medansvar for løsningen af vanskelige opgaver og ikke blot skubber ansvaret videre til næste led i kæden. Klaus Majgaard bekræfter i interviewet sin placering i styringsparadigmet NPM kontrakt. 10\n17 I 2. del af min empiriindsamling interviewer jeg skoleledere, der siger, de er nået lidt længere mod målet om at gøre deres skoles praksis mere inkluderende. Noget af det interessante i disse samtaler er, hvordan de er kommet igennem de dilemmaer, som belyses i første del og om det kan have noget at gøre med, at der i perspektiv af det fagbureaukratiske styringsparadigme ikke er formuleret nogle overordnede succeskriterier for hvornår inklusionsprojektet er i mål. Jeg interviewer skoleleder ved Tagensbo Skole i København Jeanne Jacobsen, skoleleder ved Tjørnegårdskolen i Roskilde, Mette Kaas og skoleleder ved H. C. Andersen Skolen i Volsmose i Odense, Anne Vadgaard. Som metodisk indgang til disse interviews har jeg ladet mig inspirere af tankerne i faget Personligt Lederskab og Dialogisk Coaching. Her blev vi introduceret til Aristoteles ledelseskoncept og dialogværktøj protreptik. Protreptikken fokuserer på værdier og grundholdninger som den væsentlige indgang til konkrete arbejdsmæssige- og personlige udfordringer. Det er netop denne fokus på fokuspersonens værdier og grundholdning jeg vil forsøge at få i spil Men da jeg jo også er interesseret i praktiske eksempler på, hvordan inklusionsarbejdet er lykkedes på de skoler og interesseret i eksempler på, hvordan den enkelte skoleleders krydspres har set ud og er blevet håndteret forlader jeg den protreptiske tilgang og søger meget tæt på praksis i mine spørgsmål derfor vil jeg kalde min interviewmetode for en semi protreptisk tilgang til interviewet. Det sidste interview, som jeg primært bruger i min perspektivering, bliver med professor Steen Hildebrandt, der er en af Danmarks førende kapaciteter indenfor ledelsesforskning. 10 I dette interview vil jeg udforske mine egne blinde pletter. Hvad er det, jeg ikke ser, når jeg lægger min analyse an på Lerborgs styringsparadigmer og Hanne Knudsens diskursanalyse. 11\n18 4 - Teoriafsnit Styringsparadigmer et teoretisk analyseinstrument For at komme et svar på min problemformulering nærmere er jeg interesseret i at undersøge den virkelighed, skolelederne skal fungere i, samtidig med at han arbejder på at få succes med at styrke skolernes inklusionskultur. Jeg vælger at tage mit udgangspunkt i Leon Lerborgs bog Styringsparadigmer i den offentlige sektor, fordi netop styringsparadigmerne, og de deraf følgende styringsteknologier sætter rammen for mulighederne og begrænsningerne i det dilemmafyldte farvand, skolelederne skal opnå deres succes i. Leon Lerborg definerer paradigmer således: 11 Paradigmer er således fælles måder at tænke på, og de bestemmer, hvilke typer spørgsmål man overhovedet kan tænke sig at beskæftige sig med, og hvilke typer spørgsmål, der er legitime. Paradigmer angiver også, hvad der er gyldige måder at forklare på, hvilke slags entiteter der eksisterer og ikke eksisterer i virkeligheden, og hvad det vil sige, at noget er sandt, og hvad der er falsk... Paradigmet udstikker både veje, afveje og lukket land. Det lukkede land er paradigmets blinde pletter. Lerborg introducerer fire grundlæggende styringsparadigmer Det bureaukratiske paradigme den styringstænkning, som er fokuseret på regelstyring, hierarki, klar arbejdsdeling og ligebehandling. Dette paradigme finder vi bl.a. hos jurister og sagsbehandlere i f.eks. justitsministeriet og i socialforvaltningerne Det professionelle paradigme Her vil man især styre efter det, der er interessant, det der er fagligt holdbart og virker. Dette styringsparadigme er navnlig optaget af autonomi. Dette paradigme finder vi bl.a. blandt lærere og pædagoger og deres faglige organisationer New Public Management (NPM) NPM er oprindeligt importeret af Finansministeriet, men er siden blevet forvaltningernes og topledernes projekt. Lerborg identificerer to former for NPM. Det første er NPM marked, der i sin oprindelige form er optaget af deregulering gennem incitamenter. Videreudviklingen af dette styringsparadigme er NPM kontrakt, der er optaget af styring. Lerborg skriver, at effektiviseringsbestræbelserne forener de to styringsparadigmer, men at de er så forskellige, at der i realiteten er tale om to selvstændige paradigmer Det Humanistiske Paradigme Her vil man især styre gennem mennesker, flade strukturer, inddragelse og bottom-up processer. Her er man lidt magtforskrækket. Det Humanistiske paradigme forekommer komplementært til NPM i den forstand, at NPM repræsenterer de overordnede systemer, rammer og strukturer. Også 12\n19 indenfor dette styringsparadigme identificerer Lerborg en forskydning, der tager sit udgangspunkt i systemisk familieterapi, AI og socialkonstruktionisme. Han kalder dette paradigme Det Relationelle Paradigme. Her er man optaget af mellemmenneskelige relationer som basis for udvikling. Fordi også dette paradigme er nemt at identificere som et eget miljø med egne teoretikere og egne teser, kan man sige, at der er identificeret seks styringsparadigmer i den offentlige sektor Skolelederen og de forskellige styringsparadigmer Den største medarbejdergruppe skolelederen skal lede er lærerne. Lærerne tager deres tænkningsmæssige udgangspunkt i det professionelle paradigme. Det professionelle paradigme er ikke, som de øvrige styringsparadigmer, udmøntet i et selvstændigt teoretisk felt med selvstændige styringsteknologier. Det skyldes, at der bag paradigmet er en række fagligheder med hver deres fagparadigmer. De enkelte fagparadigmer er ofte i modsætning til hinanden, f.eks. har mange af landets skoler oplevet besværligheder med at få lærere og pædagoger til at samarbejde på trods af, at de begge tager deres udgangspunkt i det professionelle styringsparadigme. Man kan sige, at mens fagparadigmerne er i en kontinuerlig udvikling, er det professionelle paradigme, i sin egenskab af paraplyparadigme for fagparadigmerne mere stillestående Det Professionelle Paradigme kan ekspliciteres på følgende vis 14 : Genstandsfelt. Paradigmets kærnebegreb er faglighed og autonomi. Det faglige knytter an til pligt og værdier. Mod-paradigme. Det professionelle paradigme står i opposition til uvidenhed, men også til det bureaukratiske paradigme og NPM for så vidt at disse vil styre de professionelle og deres faglighed med ikke faglige midler. Implementering. Paradigmet er dominerende i store dele af den offentlige sektor, især på velfærdsområderne og indenfor forskning, men det er i stigende grad omgivet af andre paradigmer, som kræver ensartethed, evidens og effektmålinger, effektivitet, mv. Der er endvidere trends, der modarbejder slap metodefrihed og postuleret semi-professionalisme til fordel for en mere genuin dokumenteret og institutionaliseret faglighed. Innovativitet. Der sker således en kontinuerlig udvikling af fagparadigmerne, men ikke nogen egentlig udvikling af det professionelle styringsparadigme, som mestendels er et defensivt paraply-paradigme for de forskellige fagligheder. Der er dog traditionel skepsis mod nye styringsformer og generiske tankegange, der ikke fødes ud af gruppens egen faglighed. 13\n20 Anomalier. Paradigmet udvikler let snæversyn og fagligheden bliver let et mål i sig selv frem for et middel. Hertil kommer interne konflikter, indspisthed og samarbejdsproblemer i forhold til andre professioner. Desuden har det blinde pletter hvad angår effektivitet, regler, magthåndtering og innovation. Med andre ord. Når skolelederen skal sikre succesfuld implementering af en styrket inkluderende praksis i sin folkeskole, så taler han ind i en styringsforståelse hos lærerne, der lidt karikeret siger: Vi ved bedst, når fagligheden er i orden det behøver du (lederen) ikke blande dig i og hvis du kommer og kontrollerer, om vi gør det ordentligt opfatter vi det som mistillid til vores faglighed. Hvis du endelig vil have, at vi gør noget andet eller noget nyt, kræver vi uddannelse, fordi vi altid vil have fagligheden i orden! I øvrigt kan du godt glemme at bede os om at samarbejde med andre faggrupper det er os, der er lærerne, og vi ved bedst! Klaus Majgaard Kommunaldirektør i Furesø udtrykker sig således: 15 Jeg synes noget af det H. C. Andersen skolen var rigtig god til, det var at man forholdt sig meget fælles bevidst til den pædagogiske linje. Der var ingen lærere, der måtte lukke døren til klasseværelset og bare være sig selv. Alle skulle arbejde sammen. På den skole var det ikke et spørgsmål for de nye lærere om de væltede, det var et spørgsmål hvornår du væltede fordi det er en skole med et elevgrundlag hvor du som ny lærer bliver udfordret ekstremt meget. Den ligger ude i Volsmose og kom du lige fra seminariet fik du et virkeligt praksischok som var så stort. Du måtte simpelthen ikke starte uden du havde supervision og uden du var i kontakt med andre lærere som rådgav dig og en ledelse der var meget aktiv. Det var en skole hvor man førte en meget aktiv pædagogisk ledelse og de havde endda et teorigrundlag. De arbejder meget sammen og meget kollektivt. Det tror jeg havde rigtig stor betydning. Leif Sort fra Danmarks Lærerforening udtrykker det således: 16 Man skal nemlig have den tillid til de folk, der arbejder med det professionelt. De skal have rum til at præge. Vi ser jo eksempler på kommuner, der siger: Nu sender vi alle på kurser i LP. Det er jo ikke fordi lærerne eller lederne har ønsket at gå over til LP. Det er fordi kommunen siger: Det gør vi. Jeg synes det er en lille smule problematisk. Det er jo en meget stor investering med et meget usikkert udbytte. Lærerne er også i nogen grad optaget af tankegodset fra DRP Det Relationelle Paradigme. Leon Lerborg 17 kalder DRP for en radikal variant af Det Humanistiske Paradigme, fordi DRP bliver væsentligt mere blødt og humanistisk end Det Humanistiske Paradigme. DRP er med rødder tilbage til AI, systemisk (familieterapi) teori og socialkonstruktionismen optaget af relationsbegrebet i det, det væsentlige ved systemer ikke er de enkelte elementer, men relationerne mellem elementerne. 14


Maler Vesløs - 3 tilbud gratis her\nMaler Vesløs – 3 tilbud gratis her\nMaler Vesløs – Få tilsendt 3 tilbud fra en maler eller et malerfirma i Vesløs. Hvorvidt du har brug for at få nymalet et hus eller have hjælp til at male vægge og vinduer både om vinteren og i sommerhalvåret, så kan du her modtage 3 gratis og uforpligtende tilbud fra en maler eller et malerfirma, som udfører maler i Vesløs.\nDe malere fra 3byggetilbud.dk, som der skabes kontakt til, har handson erfaring med alt det praktiske indenfor udførsel af malerarbejde, hvordan man klargør, producerer en forslag til farvekomposition og forslag til malearbejdet og designer en en samlet plan med forslag til vinduer, træ, møbler, mure og vægge. Bliv ikke overrasket, hvis din nabo eller genbo på nuværende tidspunkt allerede har brugt en af vores tilknyttede malere. Velkomponeret malerarbejder giver altid glæde og fører ofte til, at naboer spørger hvor har i fundet dem?\nMalearbejde i Vesløs\nHvis du vil have malet bygninger, vægge, træværk eller vinduer eller få afdækning overflader og vinduer så findes der tilbud fra 3 uafhængige malere her. Hvis I skal have malet efter foregående grunding eller først vasket ned før grunding og maling eller få monteret filt og blandet farver eller andre relaterede maleropgaver, så er det muligt at modtage 3 gratis tilbud fra en professionel maler. Hvis du ønsker at få udført malearbejde på et helt nyt hus eller areal, så kan man også modtage rådgivning fra et malerfirma i Vesløs. For de fleste er det en god ide at have en en maler med i forløbet fra ende til anden. Hvis du vil have hjælp til vedligeholdelse og forskønnelse af farverne, så kan du modtage tilbud fra 3Byggetilbud via dette link.\nMaler Vesløs – Det slipper du for\nDet kan kræve meget arbejde at planlægge før det første penselstrøg, og det kan være en stor fordel med viden om den bedste metode til at måle op og designe unikt malerarbejde så vidt både hvad angår materialevalg. Det er også en god ide at sørge for at afdække ordentligt, noget der kan være svært for amatør malere. Langt de fleste kan selv håndtere at male huset, så det står og er pænt og stor respekt for det, men at få huset til at stå som en drøm, det skal der nogle professionelle malere til. Man kan både spare tid og undgå hårdt arbejde og få et hus som står flottere end hvad normalt kan lade sig gøre for hobby mænd og kvinder.\nMaler i Vesløs er ikke den eneste målrettede service du kan få tilbud på i Vesløs. I det følgende kan du finde en række muligheder og spændende tilbud i Vesløs.\nNyt tag? Eller er det på høje tid med en renovering af taget. Er der bare brug for en tagrensning eller algebehandling. Så se mere lige her om tagarbejde i Vesløs.\nhar du brug for tre gode tilbud på tømrerarbejde i Vesløs, kan du finde det via dette link. Hvis du har et behov for en ny træterrasse, hjælp til helt nyt køkken, etableret nye carporte eller andre former for opgaver som kræver tømrerarbejde i Vesløs, kan du få tre uforpligtende og gratis tilbud gennem linket ovenfor.\nEr det mu du skal have malet hegnet, huset eller sommerhuset både ude og inde eller er det tid til en omgang træbeskyttelse. Så anbefales det, at du besøger hjemmesiden malingtapet.dk, som netop sender til Vesløs. Find malingtapets side om Vesløs lige her. Som du nok har gættet kan du også købe tapet hos farvehandelen.\nAnlægsgartner Vesløs – Find ham her\nHavearbejde mig her og havearbejde mig der – Har du brug for lidt hjælp? Tid til at få fornyet din have? Så kan det være en rigtig god ide med en anlægsgartner. Her kan man modtage 3 uforpligtende og gratis tilbud på en anlægsgartner i Vesløs eller omegn. Læs mere.\nGider du virkelig at slæbe på foder og andet dyreudstyr, nej vel? fra den lokale dyrehandel i Vesløs. Så kan jo prøve en dyrehandel på internettet her, som sender direkte til Vesløs. Nogle af de dyrehandlere du kan læse om her er billigere end de sædvanlige, og andre har specialvarer eller økologiske produkter og helt af disse webshops har månedlige abbonementsordninger, hvor du og familien kan modtage godbidder og sjovt udstyr til din hund eller kat.\nOnline Stofforretning for Vesløs\nTrænger du til at blive inspireret med spændende og nyt garn, så kig dog lige på dette store udvalg af garnbutikker. Du finder udvalget af internet garnbutikker, som leverer direkte til Vesløs ved at følge dette link.


Dansk flyselskab med overskud - Trendsandtravel.dk\nDansk flyselskab med overskud\nOmsætningen var halveret til 573 millioner kroner på grund af Corona og rejserestriktionerne, men alligevel lykkedes det for det danske flyselskab DAT at komme ud af 2021 med et overskud på 22,3 millioner.\nDet er dermed for 19. år i træk, at DAT Holding gruppen med de to flyselskaber DAT A/S og UAB DAT LT samt finanserings-selskabet DAT Leasing har leveret sorte tal på bundlinien.\nHolding-koncernen leverede et overskud på 3,6 mio. kroner og en positiv ejenkapital på næsten 177 milllioner.\nAt det gik så godt for det lille danske flyselskab, der mestendels beskæftiger sig med indenrigs ruter til f.eks. Bornholm og mellem Aalborg og København, har dog sin specielle grund.\nDAT A/S solgte nemlig to passagerfly sidste år, hvilket skæppede godt i kassen. Uden disse to handler ville DAT have haft et underskud. Som alle andre flyselskaber i øvrigt på grund af pandemien:\nDAT’s adm direktør Jens Rungholm har kunnet ansætte og genansætte 300 medarbejdere her i foråret. (FOTO: DAT)\n”Det ville nok være rigtigt at sige, at 2021 var en flyvetur med masser af turbulens. Under hele Corona forløbet har vi måttet navigere med bind for øjet. Derfor er jeg glad for, at vi er landet i ét helt stykke,” konstaterer Jesper Rungholm. Han er topchef i DAT.\nHer i foråret har DAT enten ny- eller genansat tæt ved 300 medarbejdere. Til sommer vil DAT passere over 600 medarbejdere – bl.a. med sin nye ruteflyvning fra Lakselv i det nordlige Norge til Lampedusa syd for Sicilien.\nRuten gør det DAT til verdens formentlig største regionale flyselskab – i hvert fald målt i geografisk afstand. Fremover er det nemlig næsten 4.000 kilometer mellem de to fjerneste destinationer, som DAT betjener i eget navn….\n1,5 million fløj med SASJapan åbner for turister i juni\n6. maj 2022\tFlyselskaberårsregnsab fr 2021, dat, længste regionale rute i verden


Vesterbrogade 62B, 2. tv, 1620 København V – Se vigtig info\nVesterbrogade 62B, 2. tv\nVesterbrogade 62B, 2. tv, 1620 København V\nLejligheden på Vesterbrogade 62B, 2. tv i København V er opført i 1899 og indeholder 2 værelser, et køkken og et badeværelse fordelt på 57 m2.\nLuftfoto af Vesterbrogade 62B, 2. tv, 1620 København V fra foråret 2019. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6732°N, 12.5529°E) er den lille grønne cirkel.\nSundhed — Vesterbrogade 62B, 2. tv, 1620 København V\nVesterbrogade 62B, 2. tv, 1620 København V er en lejlighed og dermed langt mindre udsat for radonforurening end enfamiliehuse i samme område. Radonrisikoen er derfor Meget lav.\nVesterbrogade 62B, 2. tv, 1620 København V ligger i den gamle København kommune, der er klassificeret som Radonklasse 2. Det betyder at 1-3% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor middelhøj.\nDet geologiske underlag på Vesterbrogade 62B, 2. tv, 1620 København V er Moræneler (Se Geologi og Geoteknik), der frigiver Radon og dermed øger risiko for Radon i boligen.\nEjendommen Vesterbrogade 62B, 2. tv, 1620 København V er opført i 1899 (Se Boligoplysninger) og sandsynligvis ikke radonsikret mod undergrunden (først med bygningsreglementet i 1998 blev der stillet krav om, at nybyggeri skal radonsikres).\nVesterbrogade 62B, 2. tv, 1620 København V er en lejlighed. Lejligheder i etageejendomme har et gennemsnitligt radonniveau på ca. 25 procent af niveauet i enfamiliehuse i området.\nDer er lav risiko for Radon på Vesterbrogade 62B, 2. tv, 1620 København V.\nLejligheden på Vesterbrogade 62B, 2. tv har risiko for Asbest i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Tagmateriale (100.0%)\nLejligheden på Vesterbrogade 62B, 2. tv har risiko for PCB i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (57.3%).\nLejligheden på Vesterbrogade 62B, 2. tv har risiko for tungmetaller i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Gulve (78.1%), Maling (76.8%), Isolering (51.0%).\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Vesterbrogade 62B, 2. tv, 1620 København V.\nKortet ovenfor viser jordforureningerne i området omkring matriklen 28-Udenbys Vester Kvarter, København, der hører til Vesterbrogade 62B, 2. tv, 1620 København V (matriklen er markeret med med grøn). De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Vesterbrogade 62B, 2. tv, 1620 København V. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Vesterbrogade 62B, 2. tv, 1620 København V bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer er middelhøj luftforurening på Vesterbrogade 62B, 2. tv, 1620 København V.\nDer er ikke registreret trafikstøj på adressen Vesterbrogade 62B, 2. tv, 1620 København V\nKortet viser trafikstøj i området omkring Vesterbrogade 62B, 2. tv, 1620 København V. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Vesterbrogade 62B, 2. tv, 1620 København V om dagen:\nDrikkevand på adressen Vesterbrogade 62B, 2. tv, 1620 København V har hårdhed: 18 - 24. Det betyder at vandet er klassificeret som hårdt. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Vesterbrogade 62B, 2. tv, 1620 København V\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Vesterbrogade 62B, 2. tv, 1620 København V.\nVesterbrogade 62B, 2. tv, 1620 København V ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisikoen for oversvømmelse ved skybrud afhænger i høj grad af en boligs placering i terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) udregnet fra Danmarks Højdemodel. Sorte firkanter er nedløbsriste. Matriklen der hører til Vesterbrogade 62B, 2. tv, 1620 København V er markeret med med grøn. De Blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Vesterbrogade 62B, 2. tv, 1620 København V er 80 procent. Det betyder, at ca. 80 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en middellav hydraulisk ledningsevne på 100 - 125 mm/dag i området omkring Vesterbrogade 62B, 2. tv, 1620 København V. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun relativt langsomt trænge ned i jorden.\nVesterbrogade 62B, 2. tv, 1620 København V ligger i et område hvor grundvand kan udgøre et problem*.\nVesterbrogade 62B, 2. tv, 1620 København V er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Vesterbrogade 62B, 2. tv, 1620 København V. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nVesterbrogade 62B, 2. tv, 1620 København V ligger i en højde på 3.7 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 370 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Vesterbrogade 62B, 2. tv, 1620 København V. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nBoligfakta og Økonomi — Vesterbrogade 62B, 2. tv, 1620 København V\nNedenfor har vi samlet flere BBR informationer om Vesterbrogade 62B, 2. tv, 1620 København V.\n✓Generelle BBR informationer om Vesterbrogade 62B, 2. tv, 1620 København V\n✓BBR materialer og installationer for Vesterbrogade 62B, 2. tv, 1620 København V\n✓BBR arealer for Vesterbrogade 62B, 2. tv, 1620 København V (Bygning nr. 4)\nHent den officielle BBR meddelelse for Vesterbrogade 62B, 2. tv, 1620 København V. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nVi kunne ikke finde et energimærke på Vesterbrogade 62B, 2. tv, 1620 København V sidst vi kiggede (15. februar 2020). Det kan skyldes at bygningen ikke endnu er energimærket, eller, at det tidligere energimærke ikke længere er gyldigt.\nDen primære opvarmningskilde på Vesterbrogade 62B, 2. tv, 1620 København V er fjernvarme. Der er ikke registreret supplerende varmeinstallationer.\nVesterbrogade 62B, 2. tv, 1620 København V modtager fjernvarme fra HOFOR Fjernvarme P/S\nLokalområdet — Vesterbrogade 62B, 2. tv, 1620 København V\nBeboerne i området omkring Vesterbrogade 62B, 2. tv, 1620 København V er mestendels conzoom®-typen City-singler\nVesterbrogade 62B, 2. tv hører til afstemningsområdet 9. Nord hvor der er 8.069 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Vesterbrogade 62B, 2. tv, 1620 København V at være lav.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 385 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Vesterbrogade 62B, 2. tv. Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 12765 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 12.06 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 1.21 pct.\nVesterbrogade 62B, 2. tv hører under skoledistriktet VESTERBRO/KONGENS ENGHAVE (Oehlenschlægersgades Skole). I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Oehlenschlægersgades Skole.\nDer er gode bredbåndsmuligheder på Vesterbrogade 62B, 2. tv, 1620 København V.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Vesterbrogade 62B, 2. tv\nDer er god 4G mobildækning på Vesterbrogade 62B, 2. tv med vejledende downloadhastighed op til 100 - 200 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Vesterbrogade 62B, 2. tv er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Vesterbrogade 62B, 2. tv\nInternet og Mobildækning Vesterbrogade 62B, 2. tv, København V\nAnbefalet bredbånd på Vesterbrogade 62B, 2. tv\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Boxer 200/25 Mbit/s (Kabel TV-stik) » på Vesterbrogade 62B, 2. tv.\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Vesterbrogade 62B, 2. tv, 1620 København V her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Vesterbrogade 62B, 2. tv\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi CBB (Mobilt bredbånd) 75 GB + Trådløs » på Vesterbrogade 62B, 2. tv.\nJordarten under Vesterbrogade 62B, 2. tv, 1620 København V er Moræneler.\nBestil en detaljeret undergrundsrapport for Vesterbrogade 62B, 2. tv, 1620 København V. Rapporten er udarbejdet af den rådgivende ingeniørvirksomhed Geo, der er Danmarks førende eksperter inden for jord og vand. Normalpris: 799,-\nGeologiske boringer i nærheden af Vesterbrogade 62B, 2. tv\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Vesterbrogade 62B, 2. tv.\nHvor langt er der fra Vesterbrogade 62B, 2. tv


iPhone 12 mini 5,4" tilbehør, oplader, kabler adapter, covers osv.\n> Alle varer > iPhone >iPhone 12 mini 5,4"\nNormal Dansk producentgaranti med 2 års reklamationsret 429\nJa - kan bestilles online til afhentning. 196\nVis produkter 544\niPhone 12 mini opladere, adaptere og kabler iPhone 12 mini er en stor lille nyhed, for selvom den nye Apple model blot måler 5,4 tommer diagonalt henover skærmen, så er den udstyret med den samme hurtige processor som den nye iPhone 12. A14 Bionic kalder Apple denne nye iPhone chip, og de udråber den samtidig til at være den hurtigste processor i nogen smartphone på markedet lige nu - med flere længder foran konkurrenterne. Så hvis du foretrækker at have en mindre iPhone i lommen, er iPhone 12 mini det rigtige valg, for du får den samme hurtige iPhone som iPhone 12 - bare i en mindre...\nClear Color cover til iPhone 12 mini - blå 1700 Hurtel\nClear Color cover til iPhone 12 mini - rød 1704 Hurtel\niPhone 12 mini silikone Håndværker cover 5,4" er enormt holdbart og giver suveræn beskyttelse til bagside, hjørner og kanter. Silikone i siderne gør at man har et godt greb derpå, samt forhindrer at det glider af overflader. Det kommer i et simpelt, stilrent design der fremhæver den solide stil.\nViser 1 - 54 af 544\niPhone 12 mini opladere, adaptere og kabler\niPhone 12 mini er en stor lille nyhed, for selvom den nye Apple model blot måler 5,4 tommer diagonalt henover skærmen, så er den udstyret med den samme hurtige processor som den nye iPhone 12. A14 Bionic kalder Apple denne nye iPhone chip, og de udråber den samtidig til at være den hurtigste processor i nogen smartphone på markedet lige nu - med flere længder foran konkurrenterne.\nSå hvis du foretrækker at have en mindre iPhone i lommen, er iPhone 12 mini det rigtige valg, for du får den samme hurtige iPhone som iPhone 12 - bare i en mindre formfaktor.\niPhone 12 mini har et 5,4 Super Retina XDR display, der giver superflotte billeder og farver til alle dine billeder og underholdning i form af apps og videoer. Skærmen er jo noget af det vigtigste for alle brugere, og derfor har Apples ingeniører også arbejdet intensivt på at gøre glasset foran displayet endnu stærkere, og det er endt ud i et produkt, som Apple kalder Ceramic Shield, der er en blanding af glas og nanokeramiske krystaller.\nCeramic Shield på iPhone 12 mini gør, at skærmen er fire gange så godt beskyttet som på den forrige iPhone generation, og det er rigtig gode nyheder for alle, som køber de nye iPhone 12 modeller.\nKøb et cover til iPhone 12 mini for en sikkerheds skyld\nDet er dog stadig en god idé at købe et cover til din iPhone 12 mini, for selvom skallen omkring mobilen er både stærk og meget modstandsdygtigt, så vil det være utrolig ærgerligt, hvis du taber din iPhone ned på en hård overflade, og uheldet er ude, så du får en skade et eller andet sted på mobilen.\nDu kan både få et cover, der dækker bagsiden, siderne og hjørnerne på din iPhone 12 mini, og et cover med en del, der foldes henover skærmen, så den også er beskyttet.\nHvilken slags du foretrækker, kommer som oftest an på, hvordan du bærer din iPhone til hverdag. Har du din iPhone 12 mini i en jakkelomme eller i en taske, så er det helt fint med et cover, der også folder om fronten på din iPhone. Her gør det nemlig ikke noget, at coveret fylder lidt ekstra, og samtidig gør flappen foran displayet, at den er beskyttet, hvis der ligger noget skarpt eller spidst sammen med den, der ellers kunne gøre skade.\nHvis du derimod mest har din iPhone 12 mini i din bukselomme, er det rarest, hvis coveret ikke fylder så meget, og så er et supertyndt cover oplagt. Her er det også muligt at vælge et miljørigtigt cover, der ikke indeholder skadelige stoffer, der ellers ville blive frigivet ved forbrændning, og det vil endda blive opløst naturligt i naturen, hvis det skulle ende der.\nBeskyt Super Retina XDR displayet på din iPhone 12 mini med et beskyttelsesglas\nVil du passe ekstra godt på skærmen på din iPhone 12 mini - og hvem vil ikke gerne det? Det er jo trods alt den vigtigste komponent for de fleste. Her vil vi altid anbefale et beskyttelsesglas, der let monteres på glasset foran skærmen og beskytter mod ridser, og hvis du taber din iPhone.\nDet bedste beskyttelsesglas til iPhone 12 mini fra VMax er vi blevet rigtig glade for her hos Mackabler, for det beskytter godt, og så er det dejlig nemt at montere, fordi der følger en ramme med, som gør, at man lægger beskyttelsesglasset på rigtigt første gang, og det er nu engang rart, at man ikke skal kæmpe med det.\nHusk USB-C oplader til iPhone 12 mini\nDer følger ikke oplader med i æsken til en ny iPhone 12 mini, fordi Apple - sikkert ganske rigtigt - antager, at der findes rigeligt med opladere ude hos deres kunder. Men (og det er et stort MEN) det opladerkabel, der følger med den nye iPhone er et USB-C til Lightning kabel, og det betyder, at du skal bruge en USB-C oplader, hvilket der ikke er særlig mange iPhone ejere, som har, for de har ikke nødvendigvis haft brug for sådan en før.\nBlandt Mackablers produkter finder du et godt udvalg af USB-C opladere, og priserne starter helt nede på 149 kroner. Herefter stiger priserne i takt med, at der kommer flere porte, watt og funktioner, så det er bare at gå på opdagelse og finde ud af, hvilken USB-C oplader, der passer til dine behov.\nDen nye MagSafe oplader er heller ikke med i æsken\nHvis du også er blevet betaget af Apples nye version af MagSafe opladning til iPhone 12 modellerne, skal du desværre ikke sætte næsen op efter, at der følger en MagSafe oplader med i æsken til din iPhone 12 mini.\nDen bliver du nødt til at købe ved siden af, hvis du vil have muligheden for trådløs og magnetisk opladning, og her kan du vælge mellem Apples originale MagSafe oplader eller et tilsvarende produkt fra en af vores leverandører.\nOg heldigvis har flere producenter allerede alternativer klar til Apples MagSafe oplader, så du har flere modeller og priser at vælge mellem.\nVælg et godt headset til iPhone 12 mini\nApple leverer heller ikke et sæt EarPods eller AirPods sammen med din nye iPhone, så du skal enten bruge dem, du har i forvejen eller finde et par nye.\nBluetooth headsets bliver ved med at blive bedre, og derfor bliver de også mere og mere populære, og det er dejlig bekvemt at slippe for ledningerne.\nHvis du foretrækker et kablet headset, skal du fortsat bruge en model med Lightning stik, for at det kan sættes direkte i din iPhone 12 mini. Du kan dog nemt tilslutte et kablet headset med det ældre mini jack stik, da vi har flere adaptere, der gør det muligt at tilslutte det.\nVi har også adaptere til Lightning stikket på din iPhone, så du for eksempel kan få to Lightning stik i stedet for kun et, og så kan lade din iPhone 12 mini op, samtidig med at du hører musik.\nSkal du have iPhone 12 mini med i bilen så husk en mobilholder\nTaler du i telefon i bilen, er det vigtigt, at du har en god og stabil mobilholder, og her er der igen masser af modeller at vælge mellem hos Mackabler.\nDu kan få modeller med sugekop eller klemme til luftudtaget, og du kan også finde tilholdere med indbygget trådløs Qi opladning, så du kan få opladt din iPhone 12 mini, når du kører i bil og taler i telefon.


Paddleboard | Køb Paddleboards Online Her | Pooloasen.dk\nEr du vild med vand, så har du med garanti også stiftet bekendtskab med de populære paddleboards eller SUP boards, som mange også kalder dem. Konceptet er enkelt: med et paddleboard kan du både stående eller siddende på knæene padle afsted på vandet. Det kræver lidt balance, men så snart du har prøvet det et par gange, er det legende let.\nHer hos Pooloasen.dk finder du et udvalg af forskellige paddleboards af god kvalitet, der kan tage dig med på havet i både sommer og vintersæsonen – er det vinter, kræver det blot en dragt, så du kan holde temperaturen i kroppen oppe.\nVær med på den helt nye SUP-dille\nDe paddleboards du kan købe her på siden er oppustelige, hvilket gør dem nemme at medbringe på stranden eller på en sejltur ombord på båden. Derudover så får du naturligvis både en paddel, luftpumpe, sikkerhedsline og transporttaske, så du kan komme afsted uden at mangle noget. Til nogle af modellerne er der tilmed et sæde med, hvilket gør oplevelsen lidt mere ligesom en kajak. Sædet er aftageligt, hvilket gør boardet dejligt alsidigt. Vil du sejle mere end én person af gangen, skal du være opmærksom på, at der er en maxvægt. Læs mere om det enkelte boards i produktteksten.\nEr børnene så store, at de selv kan padle, så kan du vælge et board, der beregnet til børn – dette paddleboard er mindre i størrelsen, har en skridsikker overflade og en sikkerhedsline.


Effekten af Diet Cola på en diæt med lavt kulhydratindhold [lukket] | Tiantan\nEffekten af Diet Cola på en diæt med lavt kulhydratindhold [lukket]\nDrik lige whisky.\nSom det link, du angav, nævnte, er diætdrikke i stand til at forblive søde på grund af de kunstige sødestoffer. De samme kunstige sødestoffer bruges også i mange diætorienterede fødevarer (tjek Walden Farms-produkter). Når det er sagt, er der forskelle i hvor dårligt de forskellige sødestoffer er, eller hvor meget vi ved om deres langsigtede virkninger.\nSom svaret fra Yahoo antydet, er aspartam et af produkter, vi kender, har dårlige egenskaber. De mere “en vogue” sødestoffer som splenda (sucralose) og stevia er “mindre dårlige” end aspartam. Det betyder heller ikke, at de er fantastiske. Jeg anbefaler at se på Mayo Clinic-artiklen om kunstige sødestoffer for en oversigt.\nDer var en undersøgelse, der sagde, at diæt sodavand rent faktisk kan gøre dig federe – hvilket havde at gøre med psykologiske faktorer. Denne artikel har en alternativ visning .\nDu nævnte at blande alkohol med din diæt sodavand: Alkohol påvirker din diæt . Det er bedst at afskedige alkohol, mens jeg taber mig.\nMit vægttabscenter var helt imod sodavand, fordi de gjorde din krop mere sur og som et resultat mere modtagelig for at blive syg. Jeg er ikke sikker på, om denne påstand var pseudovidenskab eller ej, men webstedet Self Nutrition Data har et inflammatorisk indeks, der måler det samme koncept. Ifølge data der, kostkoks og diæt Pepsi har ingen indflydelse på det inflammatoriske indeks.\nKostdrikke, og de fleste sodavand, kaffe og te indeholder koffein. Koffein er et diuretikum, hvis det indtages i store nok mængder . Kombineret med natriumindholdet (se næste afsnit) kan du være tørstere, når du drikker sodavand end før. Mange mennesker drikker diæt sodavand i tilstrækkelig mængde til at det bliver et diuretikum .\nDen sidste potentielt dårlige ting fra overskydende diæt sodavand er natriumindhold. Koks nul ser ud til at have ret lavt natrium (30 mg / 8 oz produkt) i forhold til diæt koks, der har (40 mg / 8 oz produkt). sagde de fleste mennesker drikker store mængder af dette med serveringsstørrelser på mellem 16-48 oz sodavand. Natriumindholdet på det tidspunkt bliver en betydelig mængde t o bekymre dig om. Høje natriumniveauer er forbundet med hypertension (højt blodtryk) såvel som vandretention.\nI slutningen af dagen er vand stadig den ultimative diætdrink. Det hjælper dig med at behandle protein bedre, det efterlader dig ikke dehydreret.\nSå nogen gjorde opmærksom på en undersøgelse, der antyder, at kunstige sødestoffer hæver blodsukkeret mere end almindeligt sukker ( ref ). Den foreslåede mekanisme har at gøre med de kunstige sødestoffer, der påvirker mikrobielle tarmbakterier. Artiklen var interessant at læse, men vi kan ikke udelukke den sidste side, der taler om kritikken af undersøgelsen. Bundlinjen opsummeres pænt i artiklen:\n”Vi tror på ingen måde, at vi på baggrund af resultaterne af denne undersøgelse er forberedt at komme med anbefalinger om anvendelse og dosering af kunstige sødestoffer, ”sagde Segal.\nElinav sagde dog, at deres fund har ansporet ham til at stoppe med at bruge kunstige sødestoffer i sin kaffe.\nHan bruger heller ikke sukker. ”Jeg tror, vi må understrege, at vi på ingen måde siger, at sukkerholdige drikkevarer er sunde,” sagde Elinav. (citeret fra artiklen)\n+1 Vand er dog ikke så sjovt som whisky . Håbte at høre en skjult hemmelighed om at blive beruset og stadig ikke påvirke din diæt.\nBerin – RENT som en interessant anekdote, ikke et videnskabeligt datapunkt, har jeg været i stand til at tabe mig lidt (en KG om ugen eller endnu mere) selvom jeg spiser en hel del (3-4 liter om ugen) (!) Kvalitetsvin. (Jeg træner hårdt 400+ minutter om ugen, og jeg spiser kun ren mad, næsten ingen sukkerarter, næsten ingen kulhydrater.) (Heldigvis har jeg ikke en sød tand eller en " carbo tooth. ") @Simon Jeg kan tøvende foreslå, at den eneste " Hemmelighed " er, hvis du ellers har en fejlfri diæt, og du er i ekstase over motion, kan du sandsynligvis blive fuld relativt ofte. Glem fuldstændigt sodavand!\n@Joe, det ' er godt, der fungerede for dig.For de fleste mennesker, hvis kosten ikke ' ikke fungerer, og du drikker, så prøv at skære ned eller skære den ud, indtil du når dit mål. Der er også en stor forskel mellem 3-4 liter vin og 3-4 liter whisky. Whisky har meget mere alkohol pr. Volumen end vin, og ingen af de antioxidanter, som vin har, heller. Juster i overensstemmelse hermed.\nHvilke dårlige egenskaber har aspartam (helst med henvisninger til tidsskrifter)?\nDet er vildledende at sige diæt sodavand vil gøre dig tørstere, hvilket antyder, at det forårsager dehydrering, mens det er ikke sandsynligt. Koffein kan øge diurese, men du bruger meget mere vand med sodavand, end du mister det med øget diurese. Mange regelmæssige koffeinforbrugere udvikler resistens over for de fleste koffeineffekter. Også, mængder natrium i diæt soda fører sandsynligvis ikke til hypertension.\nDer er meget af misinformation og frygt for at sprede sig om sodavand af enhver art.\nVirkelig, at drikke diæt sodavand ikke burde have nogen indvirkning på en diæt med lavt kulhydratindhold for de fleste mennesker.\nDer er 0 kalorier diæt sodavand.\nDiæt sodavand er 99,8% vand (kan ikke linke til USDA-referencestedet på grund af regeringens nedlukning)\nDe største risici ved diæt sodavand er\nBegge disse skyldes fosforsyren. At ikke drikke for meget, øve god tandhygiejne og at få tilstrækkelige mængder calcium kan afhjælpe disse risici.\nDer blev foretaget en undersøgelse i Texas, der observerede mennesker over en periode, der viste, at de mennesker, der drak sodavand, var mere tilbøjelige til at gå op i vægt end de mennesker, der ikke gjorde. Disse undersøgelser var kun iagttagende, så de var ude af stand til at vise årsag.\nWebMD har flere oplysninger: Kost Sodavand Årsag til vægtøgning? Ikke så hurtigt\nSandsynligvis er det, du hører mest, sundhedsrisici forbundet med aspartam. Hvad der i det væsentlige skete var, at en undersøgelse udført på rotter blev opsamlet af medierne og rapporteret som aspartam, der forårsager kræft hos mennesker.\nDenne undersøgelse blev senere afskåret, og der er ingen undersøgelser, der forbinder aspartam som årsag til nogen skadelig helbredstilstand i de mængder, der serveres med diæt sodavand. Wikipedia har et godt resumé af kontroversen om aspartam .\nKort sagt er det fint at drikke, især hvis du lever en sund livsstil .\nExamine.com har også masser af metaanalyser og anmeldelser, der bakker dit svar op\nFå keto-pinde på ethvert apotek / købmand. Vodka og din yndlingsdiætdrink tager dig ikke ud af ketose. Vin tager dig ud af ketose. Så hvis du vil fortsætte med at behandle dine lagrede kulhydrater (fedt) Bliv væk fra vin. Få endnu en gang ketosepinde og test dig selv hele dagen, måske er din matabolisme anderledes (jeg tvivler på det), men du vil se hvad der påvirker processen, og hvad der ikke gør. Jeg ved, at jeg tabte £ 70 på en diæt med lavt kulhydratindhold. Google “Kulhydrater i vin” og google “kulhydrater i vodka”.\nDu skal forklare, hvorfor og hvordan du tror, ketostix ville hjælpe.\nEn lav carb kost er ret let. Du har brug for kulhydrater, protein og fedt for at overleve. Når du fratager din krop kulhydrater, har din krop evnen til at erstatte lagret fedt med manglende kulhydrater. Når din krop omdanner dit lagrede fedt til kulhydrater, er det kendt at være ketosis. Når du vil vide, om du forbrænder dit fedt i stedet for de kulhydrater, du ikke indtager, køber du ketosepinde.\nNår du får keto-pinde, skal du skære dem i halv længde og så har du dobbelt så mange. Du tisse på dem og afhængigt af farven ved du, om du er i ketose, eller hvis du får for mange kulhydrater i din diæt.\n" Du har brug for kulhydrater, protein og fedt for at overleve " Faktisk, hvis du spiser en diæt med nul fedt, vil du dø. Hvis du spiser en diæt uden protein, dør du. Hvis du spiser en diæt uden kulhydrater, sker der intet negativt med dig. Som Max forklarer, skal du skære kulhydrater for faktisk at fjerne kropsfedt. Keto-pinde giver dig besked, hvis du er eller ej.\nJeg kan ikke være enig med nogen af over. Hvis du vil drikke og tabe dig, skal du drikke vin, da dette har det laveste kulhydratindhold i enhver spiritus med diæt sodavand. Det er kulhydrater og sukker, der tilføjer vægt. Alle har lave eller ingen kulhydrater. Det er bedre at spise og drikke produkter med fuld fedt end kulhydrater.\nDet er kalorier ikke kulhydrater, der tilføjer vægt. Alkohol har masser af kalorier.\nDen eneste ting, der får glycerider til at omdannes til triglycerider i din krop, er forårsaget af kulhydratindtag, der påvirker din bugspytkirtlen.Der er absolut ingen anden mekanisme for fedtceller, der øger fedtopbevaring i din krop. Det ser ud til at være sandt, at hvis man radikalt taber kropsfedt, skal man også moderat kalorietælling.


maj 2017 – Liberal Alliance Dragør\nGeneralforsamling i Liberal Alliance, Dragør\nI onsdags, den 3. maj 2017 afholdtes endnu engang den årlige generalforsamling i Liberal Alliance, Dragør. Den lokale partiforening, der etableredes i 2012, kort før sidste kommunalvalg i 2013, har i de forløbne år formået, at markere sig og være synlige i debatten i Dragør.\nGeneralforsamlingen foregik på Dragør rådhus og formand Trine Søe kunne byde velkommen til de fremmødte med en beretning, der bl.a. indeholdt omtale af de mange lokalpolitiske markeringer, Liberal Alliance, Dragør, har bidraget med i det seneste år, ikke mindst gennem vores spidskandidat, byrådsmedlem og tidligere borgmester Asger Larsen.\nFormanden glædede sig meget over den konsensus og gode vilje, der præger lokalforeningen. Nye medlemmer er det også blevet til, og Trine Søe kunne konstatere, at bestyrelsen arbejder godt og aktivt sammen med Asger Larsen.\nLiberal Alliance forsøger så, at sige, at være økonomiens vogter og sætter ofte fingeren på økonomisk uansvarlige forslag, kræver svar fra forvaltningen, når budgetter overskrides eller når vi får kritik fra de kontrolmyndigheder, der holder øje med kommunernes forvaltning.\nSenest markerede vi os kraftigt i forbindelse med kommunens påtænkte (meget dyre) leje af private villaer til flygtninge, nogle med havudsigt. Det blev forpurret.\nDet rundhåndede flertal i kommunalbestyrelsen har fremlagt forslag til anvendelse af hele 60.000 kroner til etablering af to helt simple vejbump, hvilket Liberal Alliance naturligvis har protesteret mod. Er hastighedsbegrænsningen nødvendig, må det kunne gøres billigere. Fordi der er likviditet, skal pengene ikke klattes væk.\nKommunen har ”for mange penge” i kassen. Nogle kommunalpolitikere ønsker, at bruge pengene, men vi ved, der kommer en dag, hvor renterne stiger og vi virkelig får problemer med kommunens store gæld, oprindelig skabt i Liste T’s tid ved roret i Dragør. Liberal Alliances Asger Larsen har således foreslået, at 40-50 millioner kroner af kommunens overskudslikviditet, anvendes til nedbringelse af kommunens gæld og et tilsvarende beløb til sænkning af grundskylden, en mærkesag for Liberal Alliance.\nLA Dragørs nye bestyrelse\nTrine Søe blev enstemmigt genvalgt til formand og Bent Kofod blev valgt til næstformand. Yderligere fem medlemmer blev valgt til LA Dragørs bestyrelse.\nBlandt de tilstedeværende blev også valgt kandidater til KV17. Spidskandidat er Asger Larsen og desuden opstiller Torben Kristensen, David A.S. Jacobsen, Thomas Koch, Lau Laustsen og Bent Kofod. Interesserede medlemmer blev opfordret til, at søge opstilling på et kommende suppleringsmøde.\nAsger Larsen er desuden opstillet for Liberal Alliance ved regionsrådsvalget.\nVed generalforsamlingerne er indført et fast punkt: ”Politisk drøftelse”, hvor debatten gik livligt. Desforuden afholdes de fleste bestyrelsesmøder gennem året åbne, således at medlemmerne kan få et godt indblik i, hvordan dagsordnerne er sammensat og hvordan møderne afvikles. Det skulle også gerne få flere til, at melde sig under det økonomisk ansvarlige liberale banner og måske endda få lyst til, at deltage i bestyrelsesarbejdet.\nKV17, den 21. november 2017\nMed vælgernes opbakning ved det kommende kommunalvalg, vil Liberal Alliance i endnu højere grad kunne medvirke til, at holde de gavmilde byrødder på dydens smalle sti, og dermed sikre Dragør en god økonomi; grundlaget for velfærd og selvbestemmelse.\nForfatter LA webmasterUdgivet 5. maj 2017 5. maj 2017


2000 år gamle soldater med sværd, spyd og heste - ExpandingOurHorizon\n16. september 2006 16. september 2021 Mette hjemmeside admin\t0 Kommentarer\tKina\nTerracottahæren i Xian er en kejsers gravsted. Mette kunne ikke frigøre sig fra, hvor stor et samfundsmæssigt spild, det var at have 600.000 soldater i alt til at bygge en gravplads til kejseren over 37 år. Ca 70.000 af dem er begravet der plus konkubiner, søskende til kejseren, generaler mfl. Alt sammen fordi kejseren troede, at hans fjender fra dette liv ville forfølge ham i det næste … flot (hmmm). Nåja men det er jo let at dømme ham efter nutidens standarder. Det kom vi så til igen, da guiden fortalte, hvor dygtig en kejser han havde været – visionært samlede han Kina og indførte bla fællesmønt…vi ville jo nok have udlagt historien mere i retning af, at han som leder af en af 6 lande/enheder erobrerede de øvrige i en krig, der varede ca 10 år, hvorefter han tvang de andre til at bruge hans standardmønter mm. Han lod mange konkubiner oa. dø sammen med sig etc. etc. Derved skulle han vist også have reddet sig fjender nok til flere liv efter døden!\nTerracottasoldaterne – 6000 stk på 1,7-1,9 m blev opdaget i 1974. Mette så en udstilling om dem først i 80erne på Luisiana og glædede sig ekstra til at se dem. Nicolai har set på Mormor og Morfars lille model af en af soldaterne derhjemme, så han glædede sig også meget. Det var også en stor oplevelse at se dem!\nVi fik også set Chiang Kaisheks sidste hovedkvarter, inden han kom tilTaiwan. Igen skal vi vist lige have læst lidt op på en ikke-kinesisk version af begivenhederne… http://en.wikipedia.org/wiki/Kaishek\nI Kina fik vi denne version: I sin tid var der to partier i Kina. Kommunisterne og nationalisterne. Japanerne angreb, og da kommunisterne ikke selv var stærke nok til at bekæmpe japanerne, og Kaisheks nationalister ikke ville hjælpe, så var man jo desværre nødt til at sende ham i eksil på Taiwan.\nOm aftenen spiste vi aftensmad, mens vi så et flot teater fra Tang Dynastiets tid med sang, dans, musik og lidt kampsport. Ungerne stod op på stolene det meste af tiden, for at få det hele med.\n← Nattog til Xi’an og besynderlig mad\nUnderjordisk mausoleum og Shanghais hutonger – og teknologi →\n30. september 2006 16. september 2021 Mette hjemmeside admin\t0\nHensynsfuld kørsel på en ny måde…\n10. september 2006 16. september 2021 Mette hjemmeside admin\t0


Awkward - One Direction Fanfiction (13+) - SLUT! - Movellas\nHej! Det har været en fornøjelse at skrive på Awkward! Og her får i lidt, om hvad vi syntes om at skrive på den!\nJohanne Om Awkward:\nDet har været fantastisk! Det har været en tur med tud, meget tænkerig, og en grin! Jeg er så glad for at vi besluttede og skrive den her sammen! Måske så kommer der en til? Det ved man jo aldrig!:)\nJeg har lært en masse imens jeg har skrevet den her, om hvad fansene kunne tænke sig, hvor tit man skal opdatere, og alt muligt andet! Så det har gjort mig meget bedre, da jeg begyndte og skrive på "My Little Secret" Som også er ved at toppe de store, (Not) Men jeg elsker Awkward! Og jeg vil aldrig slette den! for så kan jeg om et par måneder gå ind og læse hvilket arbejde jeg har lavet! Og hvor glade jeg har gjort folk, i over 1 måned!\nSofie Om Awkward:\nJeg syntes, at jeg har lært lidt mere om hvordan man skriver. Jeg syntes at det har været super dejligt, med alle de super søde kommentar som i har skrevet til os! I fik Johanne i tåre en gang!xD\nSom Johanne også skrev, så det har det været super sjovt! Alle de ting der skete! Jeg er tilfreds med det her!:)\nHvis i vil følge os! Så vær fan, hvor vi skriver nye mumbles, historier, og meget mere!\nKys og kram Johanne og Sofie!\nElsker jer alle sammen!<3


Hvis Norden tenkte stort om infrastruktur …. - Samferdsel\nJacob Vestergaard er Adm. direktør i STRING\nAV JACOB VESTERGAARD\nSTRING – et samarbeid som i 1999 ble etablert mellom Hamburg, Schleswig-Holstein, Region Sjælland, Region Hovedstaden og Region Skåne for å fremme etableringen av en fast dansk-tysk forbindelse over Fehmarn Belt, den som nå ventes klar for trafikk i 2020. STRING-partnerne har etter hvert styrket samarbeidet med tanke på å utnytte fordeler av en modernisert infrastruktur. STRING har en visjon om at den aktuelle regionen blir en nordeuropeisk motor for grønn vekst, i samarbeid med naboregioner. Vestergaard, som har skrevet kronikken på invitasjon fra Samferdsel, har tidligere sittet i sentrale stillinger innen prosjektene Storebæltsbroen og Øresundsbroen. I sin journalistiske fortid var han i en periode redaktør i avisen Jyllands-Posten.\nLandene i den nordlige del af Europa har altid været meget opmærksomme på transportveje. Som handels- og søfartsnationer, industrinationer og råvareproducenter har vi, historisk set, været i forreste række, når det har drejet sig om at sikre tilgængelighed: havne, veje, jernbaner og lufthavne er blevet planlagt efter den økonomiske udvikling. Efter handelsruterne og korsvejene, hvor centrene er opstået.\nI mere moderne tid er der investeret tungt i infrastrukturen omkring storbyerne for at sikre fremkommeligheden. Og i og omkring Danmark er der over de seneste 20 år bygget eller igangsat tre af verdens største bro- og tunnelprojekter: først Storebæltsbroen, som gjorde Sjælland og Fyn/Jylland landfast i 1998, så Øresundsbron, som i år 2000 bragte København og Malmø og Sjælland og Skåne tættere sammen – og det sidste led i kæden: tunnellen under Femern Bælt mellem Danmark og Tyskland er på tegnebrædtet nu og ventes færdig i år 2020. De tre forbindelser med de tilhørende landanlæg omfatter investeringer på op mod 20 milliarder euro.\nDe to færdige danske forbindelser har nærmest revolutioneret trafikken mellem Øst- og Vestdanmark, og Øresundsbron har både forandret det trafikale billede omkring Øresund, skabt en gevaldig vækst, og har ændret bolig-og arbejdsmarkedet omkring Sundet, hvor over 20.000 dagligt pendler mellem hjemmet i Sverige og arbejdspladsen i København. Og samtidig har Københavns Lufthavn fået et nyt opland som strækker sig fra Malmö og langt op i Sydsverige.\nAlligevel er der noget , som er mærkeligt: vi har ingen højhastighedsbaner. I denne del af Europa, Nordtyskland, de skandinaviske lande og Finland gør vi umådeligt meget ud af at tænke, udvikle, forske og bruge bæredygtige teknologier. Vindkraftindustrien i både Danmark og Nordtyskland er verdens ledende, cleantech er mere end et modeord. Materialevidenskaben udvikler sig i verdensklasse, og vi sætter os høje mål for nedbringelse af CO2-udledningerne.\nFigur 1. Figuren viser udviklingen i biltrafikken over hhv. Storebælts-og Øresundsbroerne og udviklingen i færgetrafikken over Rødby–Puttgarten i samme periode. De faste forbindelser har i kraft af øget tilgængelighed, fleksibilitet og kortere rejsetid skabt helt nye vækstscenarier, mens udviklingen i færgetrafikken har været stort set uforandret. Fra 2020 står den faste forbindelse over Femern mellem Rødby og Puttgarten klar.\nOg alligevel har vi ikke formået at tage den mest konkurrencedygtige transportform til substituering af flytrafik og biltrafik til os.\nHøjhastighedsbanerne ser ud til at være forbeholdt de store nationer i Europa. Kan det være rigtigt? Kan det passe, at små, rige nationer i Nord ikke formår at tænke tilstrækkeligt stort – mens store, mindre rige, nationer i Europa bindes sammen internt og imellem hinanden af, ganske vist dyre, men konkurrencekraftige alternativer til langt mere energikrævende alternativer på landevejen og i luften?\nOver de seneste 30 år er højhastighedsnettet i Europa gradvist ekspanderet til i dag at dække godt 7.000 km. EU-kommissionens mål er at nettet skal omfatte 15.000 km i 2030, og dedikerede EU-midler af betragtelig størrelse sættes af til dette formål. I 2050 skal størsteparten af EU’s borgere ikke have mere end 30 minutter til det såkaldte «core network». Men Europa er for længst overhalet af tigerøkonomierne i Asien. Lande som Japan, Kina og Korea bygger nye højhastighedsbaner i et tempo, der indebær at nettets samlede længde i år har overhalet det europæiske net. Ifølge den internationale jernbaneorganisation, UIC’s strategienhed, der overvåger de store infrastrukturprojekter, vil det hurtige net uden for Europa kunne forventes at være dobbelt så stort som det Europæiske om 10 år, selvom der også sker en stor udbygning i Syd-, Øst- og Vesteuropa.\nI STRING arbejder vi med at få Femern korridoren til at udvikle sig til en bæredygtig vækstmotor i Nordeuropa. Vi vil gerne gøre det i et bredt samarbejde med mange parter, og man kan sige, at infrastrukturudbygningerne imellem Danmark og Tyskland – med moderniseringer på begge sider – er anledningen til at dette samarbejde får nyt liv.\nSTRING dækker Region Skåne i Sverige, Region Hovedstaden og Region Sjælland i Danmark, samt Schleswig-Holstein og Hamburg i Tyskland. Et område med knapt ti millioner mennesker, som knyttes tættere sammen med den faste forbindelse over Femern i 2020.\nOg her spiller hastighed også en rolle: rejsetiden mellem København og Hamburg er i dag 4,5 timer. Den reduceres – efter de nuværende planer – med en time, når den faste forbindelse åbner. Men det er ikke hurtigt nok: netop for sameksistensen mellem befolkningsgrupper, arbejdsmarkeder eller boligmarkeder skal transporttiden meget længere ned. Der var jo heller ikke noget i vejen for, at Københavns Lufthavn – eller Hamburg Lufthavn – kunne udvide deres markedsområder tværs over den østlige dansk-tyske grænse. Beboerne i Jylland har længe brugt Hamburg som alternativ til Københavns Lufthavn. Men her er tommelfingerreglen, at transporttiden skal under 2 timer, hvis lufthavnene skal kunne tiltrække nye kunder til deres internationale ruter, og det kræver højhastighedstog på strækningen Hamburg–København. Netop bevarelsen af de oversøiske ruter er et andet stort delmål, som vi nødvendigvis må tage seriøst i Norden, hvis vi vil bevare en vis international konkurrencekraft.\nDet er centrene, der udvikler sig kraftigst i disse år. Der investeres i de store byer, som tiltrækker mennesker og investeringer. Som igen sikrer de nødvendige udbygninger af infrastrukturen – og sikrer den tilgængelighed lokalt, regionalt og internationalt, som er forudsætningen for en fortsat økonomisk vækst i en globaliseret Verden.\nDerfor er det ikke kun et spørgsmål om at komme hurtigt mellem de nordiske hovedstæder og Hamburg. De nordiske centre skal også knyttes sammen og knyttes sammen med det europæiske højhastighedsnet. Kun på den måde kan vi sikre, at de centre, som vi har, også i fremtiden er konkurrencedygtige i forhold til mange andre store, centrale centre i Europa – hvor de allerede i mange år har haft højhastighedsbaner. Hvis ikke vi sammen – i Danmark, Sverige, Norge og Finland, i Den nordiske Triangel og i STRING – kan få nogle større perspektiver i infrastrukturplanlægningen i Norden og få den til at række ud over både de nationale grænser og de nationale regnskaber, så taber vi kampen om udviklingen i Europa. En kamp, som i disse år ikke bliver mindre hård.\nDet er altså højhastighed – eller i hvert fald «meget-højere-hastighed» – der skal tænkes i, når de næste investeringer skal planlægges. I både Sverige og Norge har højhastighedsdebatten bølget op og ned gennem de senere år – uden reelle beslutninger.\nDer er 314 km mellem Bruxelles og Paris – og der er 324 km mellem København og Hamburg. Den første strækning køres i fast ruteplan på 1 time og 20 minutter, og den anden strækning køres – efter Femernforbindelsens åbning – på 3 timer og 30 minutter. Det kan ganske enkelt ikke være rigtigt!\nVi skal have trukket det nordiske højhastighedstog igang på tværs af nationalgrænserne.\nKunne man forestille sig, at den norske oliefond (Statens Pensjonsfond) indgik i et nærmere samarbejde med EUs TEN-T programmer og de involverede nationer og fik lagt en langsigtet plan som sikrer, at investeringerne i moderne infrastruktur også vil ske mod Nord, så Nordtyskland sammen med Sverige, Norge og Danmark, vores lidenhed til trods, kommer med på de høje hastigheder?


Lækre malerier til væggen behøver ikke koste en formue - legatfinder\nLækre malerier til væggen behøver ikke koste en formue\naf Anna | nov 14, 2016 | Sport og friluftsliv |\nSelvom man gerne vil have kunst på væggene. Så behøver det ikke være her, at man absolut skal lægge hele sin formue. For det er faktisk også muligt at få billige malerier, som er til at komme i nærheden af, selv med mindre midler. Og der er samtidig også mange forskellige genre at vælge imellem. Så det burde også være muligt for en, at finde frem til det maleri, som giver en den helt rigtige følelse. For eksempel er streetart er meget populært.\nDet moderne stil der provokerer\nOg der er faktisk flere og flere, som har kastet deres kærlighed over streetart. For der er noget forfriskende ved at have kunst hængende på væggene, som måske lige så godt kunne være malet på en togvogn eller noget andet et sted ude i byen. Men for nogle er streetart selvfølgelig også provokerende. Det er dog ikke nødvendigvis en dårlig ting, for det er også noget af det, som god kunst skal kunne. Provokere den person som kigger på det.\nDe mere klassiske valg\nHvis man alligevel er til mere klassiske valg, så kunne man også vælge de flotte abstrakte malerier, som man også kan finde på hjemmesiden. Abstrakte malerier er spændende og dragende, fordi man ser noget forskelligt, hver gang man kigger på det. Og det kan der også være noget dragende over, som får folk til at forelske sig i det. En anden ting som også gør kunst til kunst.\nMen det er som sagt billige malerier, man kan finde, hvis man bruger linket her i denne artikel. Så der er altså også en god mulighed for, at man spare en hel del penge, ved at handle denne vej rundt. Så er det jo samtidig også nemt, fordi man kan gå ind og finde billederne direkte online. Og selvom det er billige malerier, så er der absolut ikke noget i vejen for kvaliteten af de motiver man finder.


Septemberliv : Giv mig styrke...\nFortalt af Septemberliv kl. 06.41\nKisser 20. maj 2010 kl. 06.52\nGlæd dig til frokosten :)\nLosarinas mor 20. maj 2010 kl. 06.52\nJa- du må imødekomme denne udfordring med åbent sind og prøve at huske dig selv på, at vi altid kan lære noget nyt :-)\n***Mutter*** 20. maj 2010 kl. 08.29\nDet er næsten altid de kurser, som man frygter, afskyr, ikke gider, foragter, etc, som bliver bedst.\nFortæl, når du kommer hjem.\nMette Lykke 20. maj 2010 kl. 10.54\nLidt kan man vel altid få ud af det..\nBente 20. maj 2010 kl. 13.06\nMon ikke du kan nappe lidt lærdom med, som kan bruges i verden udenfor arbejdspladsen? ;-)\nHåber du trods alt får en god dag!\nMargith 20. maj 2010 kl. 15.20\nEt ordsprog siger vi skal lære noget nyt hver dag :-)\nSeptemberliv 20. maj 2010 kl. 19.32\nKisser - Det gjorde jeg også ;)\nLosarinas mor - Jeg gik ind med åbent sind, har lært meget og overtrådt nogle grænser - desværre ikke så positivt.\nMutter - Velkommen forbi :0)\nDet er rigtigt at når man kommer uden de store forventninger, så er det tit den største succes.\nJeg har lært og lyttet og givet mit besyv med, men jeg har også kæmpet for at gennemføre. Overtrådt nogle grænser, som ikke føltes godt. Men alt i alt har jeg noget om mig selv og det er jo rigtig god lærdom :0)\nMette Lykke - Ja og det har jeg også. Jeg har lært hvorfor jeg gør sådan og sådan i den og den situation.\nBente - Der hænger jo altid noget ved og det skal nu fordøjes til næste kursusdag (som jeg ikke ser frem til). Jeg har lært noget om mig selv :)\nMargith - Det er rigtigt og det har jeg også! :0)\nFru E 20. maj 2010 kl. 22.00\nLidt underligt, at mange ikke kan få lov til at komme på kursus pga. økonomien og så sender man andre afsted der ikke ønsker det/bruger det.\nLyder til, at du kom ok igennem dagen og fik lidt med.\nSeptemberliv 21. maj 2010 kl. 06.52\nFru E - Ja, men han mener det er til gavn for alle. Til d. 1/6, skal jeg lave en præsentation på 8 min.\nFor at være på højde med mine kollegaer, skal jeg nok lave den i power point. Jeg kender ikke til power point og skal derfor sætte mig ind i det først og så skal jeg lave præsentationene og sende den til konsulenten senest 31/5. Ergo kan jeg bruge hele næste uge på at det alene og så må det nye jeg skal lære vige endnu en gang. Det hænger ikke sammen!!\nMen jeg kom gennem dagen, fik lidt med, men har det skidt nu.\nKnus og kram og god weekend!\nMadame 22. maj 2010 kl. 09.01\nUha, du kan tro jeg kender det - jeg håber, du klarede de 9 timer!\nKlem og ha' en rigtig god pinse! Jeg glæder mig til næste lørdag :-)\nSeptemberliv 22. maj 2010 kl. 09.13\nMadame - Den trak tænder ud og var afsindig træt da jeg kom hjem. Del 2 har jeg vist fået afsat til en ny kollega, som var med fra sidelinien. Det ved jeg på tirsdag.\nTak og rigtig god pinse til dig og jeg glæder mig også til nøste lørdag :0)


Torsdag den 24. april kl. 16.30-19.30\nCafe Kok, Gerritsgade 56, St. TH, 5700 Svendborg\n(Vi er i baghuset, så der er indgang igennem gården fra Vestergade)\nSpørg dit marked - hvad synes de om de oplevelser, du sælger?\nMarkedsanalyser er noget, der normalt hører til hos virksomheder med store udviklings- og markedsføringsbudgetter. Men sådan behøver det ikke være, og sådan skal det helst ikke være for aktører i oplevelsesindustrien.\nPå dette netværksarranagement får du en kogebog til, hvordan du som iværksætter kan lægge øret til oplevelsesmarkedet - uden brug af spørgeskema og penge. Det eneste du skal bruge er tid og viden om, hvordan du 'høster kvalitative data'. Tiden må du selv finde. Vi giver dig høstmetoden.\nDu lærer at spørge dit marked. At lægge øret til jorden. Du får en kogebog til, hvordan du kan holde en fokusgruppe, lave hurtige interviews eller fx. lave en undersøgelse i en lukket facebook-gruppe. Du får svar, hvordan du bygger en interviewguide op; hvad skal du spørge om og hvordan skal du spørge. Og du får svar på, hvordan du gennemfører din undersøgelse og endelig lærer du, hvordan du skal bearbejde og bruge det, dine interviewpersoner fortæller. Og så får du en hurtig genvej til de store megatrends, der er gode at kende - især for oplevelsesindustrien.\nHvorfor lige oplevelsesindustrien?\nAlle, der udvikler et produkt/en ydelse eller alle, der står for at skulle markedsføre en virksomhed har brug for at få input til, hvorfor folk gerne vil købe eller ikke vil købe. Og især i oplevelsesindustrien er det vigtigt, netop fordi du handler med oplevelser. Her har folk generelt mange holdinger, og de vil gerne spørges inden de bruger deres penge. Om hvordan de bruger deres penge. Og hvorfor de bruger dem, der hvor de gør.\nHar du egentlig det produkt eller den markedsføring, som din målgruppe vil bide på? Det kan en quick-and-dirty undersøgelse hjælpe dig med at afklare. Quick and dirty henviser til, at det er noget, der går hurtigt og at metoden sådan set er lidt beskidt - fra en videnskabelig synsvinkel: Du kan ikke bruge dit resultat til statistik eller skrive en afhandling om det bagefter. Til gengæld kan du bruge det til at gå direkte videre med produktudvikling eller markedsføring.\nIda Borch, som nogle kender fra netværk i sociale medier, bearbejder til lejligheden sin bog "Spørg Hvorfor - Sådan skaber du meningsfulde kvalitative undersøgelser med dine kunder og brugere". Ida gennemfører jævnligt kvalitative evalueringer også for oplevelsesindustrien, senest har hun i januar lagt sidste hånd på en interessentanalyse for Havørred Fyn projektet. Et projekt, der handler om at få danske og internationale lystfiskere til de fynske kyster og lægge deres fiskeoplevelsesbudgetter her.\nSandwich, nu med netværk og gode historier\nDen gode historie forsat\nHvordan kommer vi videre...\nAnalysér og fortolk\nTilmelding gerne inden 11. april til kontakt@fremtidsfabrikken.com\nArrangeret i samarbejde med Naturturisme.


Læs vores bedste artikler om tandretning med usynlige bøjler\nHvordan retter man skæve tænder? Her er vores bedste løsninger\nEt perfekt smil ser ikke bare godt ud – det er også et sundt smil. At have lige tænder handler nemlig ikke kun om æstetik, det er også lig med et sundere helbred.\nUsynlige skinner til voksne: Fordele og ulemper, når du er 30+\nSelvom vi har en tendens til at forbinde tandbøjler med barndommen og vores teenageår, er de også meget populære blandt voksne.\nDer hersker ingen tvivl om, at clear aligners er en attraktiv mulighed for personer, der gerne vil rette deres skæve tænder. Men hvordan ved du, om det er den rigtige løsning for dig? Her er nogle ting, du overveje.\nClear aligners er specialudviklede skinner af gennemsigtig plastik, der forsigtigt justerer dine tænder, så du får et sundt og smukt smil med lige tænder.\nHvordan skal jeg rense mine gennemsigtige skinner? 4 nemme måder\nNår det kommer til tandhygiejne, er renlighed nøglen! Og det er ikke anderledes, når du har usynlig tandbøjle på. Men præcis hvordan skal du rense dine gennemsigtige skinner, hvor ofte skal du gøre det, og hvorfor er det så vigtigt?\nHvordan virker ClearCorrect? Og hvorfor valgte vi det?\nDa den er både næsten usynlig og behagelig sammenlignet med den traditionelle metalbøjle, er den en af de mest effektive og diskrete former for tandregulering tilgængelig.\nTogskinner er en type bøjle der sidder fast på dine tænder. Det er oftest børn og unge i folkeskolen tandplejen der vil få denne type bøjle på men anvendes også til voksne.\nHvad er en usynlig tandregulering med usynlig tandbøjle?\nUsynlig tandregulering med usynlig tandbøjle er tandretning med gennemsigtige aligners - eller usynlig bøjle. De populære gennemsigtige og usynlige tandbøjler er et alternativ til de mere traditionelle togskinner.\nTandbøjle – hvilken tandbøjle skal jeg vælge?\nDer er et væld af muligheder på markedet når du skal vælge den tandbøjle der passer til dig, din mund og dine tænder fra populære brands som ClearCorrect, Invisalign skinner eller Inman Aligner.\nHvordan usynlige skinner kan rette dine tænder\nClear aligners er en af de mest populære former for tandretning, men hvordan er det helt nøjagtigt, de retter dine tænder? Læs med, og få svaret her!\nSkæve fortænder kan være en killer, når det kommer til selvtillid – men vidste du, at de også kan have en negativ indflydelse på dit helbred?\nHvad er retainers og hvordan bestiller jeg dem. Læs mere her.\nTag testen og find ud af hvor simpelt det er at få rettet dine tænder