Lægelig videreuddannelse - Hospitalsenhed Midt\nDu er her: Uddannelse Kompetenceudvikling, efter- og videreuddannelse Lægelig videreuddannelse\nDSMU - Læs nyhedsbrev med bl.a. dato for ph.d. forsvar, dato for webinar juni samt dato for årsmøde november 2022 (pdf.) (maj 2022)\nLæs nyhedsbrev fra Dansk Selskab for Medicinsk Uddannelse (juni 2021)\nGuide til vedligeholdelse af afdelingens/centerets adressekartotek (februar 2021)\n360 graders feedback facilitatorer har mulighed for vedligeholdelse og oprydning i afdelingens/centerets adressekartotek i feedbacksystem.dk\nFunktionstidsbestemmelse (februar 2021)\nUddannelseslæger, afdelinger og centre skal være opmærksomme på funktionstidsbestemmelsen, som er en aftale mellem Dansk Regioner og Lægeforeningen om, at yngre læger højest må være ansat 2 år på afdelinger, der indgår i den hoveduddannelse de søger/får.\nDe generelle obligatoriske kurser og forskningstræning\nDer er på landsplan enighed om fortsat afholdelse af generelle obligatoriske kurser. Det sker dog ud fra følgende vurderingsprincipper:\nde fysiske forhold og kursusafholdelsen overholder alle gældende retningslinjer og anbefalinger fra Sundhedsstyrelsen og regionerne\nvi har undervisere og kursusledere, som kan stille op, og som er trygge.\nI videst mulige omfang omlægges undervisningen dog til online undervisning. Det er kursusudbyderne der vurderer, hvorvidt dette er muligt.\nHerudover skal tillægges, at hvis kursisterne er utrygge eller ikke har mulighed for at deltage pga. driftspres, så tager vi individuelt hensyn til dette ved:\ntilbyde hybrid-deltagelse online eller,\nhjælpe med udsættelse af kurset og eventuelle dispensationer dette må kræve.\nI tilfælde hvor en kursist er utryg eller umiddelbart ikke har mulighed for at deltage pga. driftspres skal deltagelse/afbud afklares med egen leder, hvorefter der gives en melding til kursusudbyderen.\nSituationen følges løbende i forhold til smittetryk/pres på sundhedsvæsenet.\nHvis der sker ændringer eller aflyses enkelte hold orienteres kursisterne direkte fra kursusudbyderen.\nSundhedsstyrelsen aflyste SOL 2 kurser i december 2020. Kurserne er pr. 2021 omlagt til online undervisning. Hvor længe dette gælder er uvist.\nDer er fortsat mulighed for at afholde specialespecifikke kurser og Sundhedsstyrelsen er løbende i dialog med hovedkursuslederne for de specialespecifikke kurser vedr. afholdelse af de specialespecifikke kurser. Hvorvidt enkelte kurser aflyses, udskydes, omlægges eller tilpasses på anden vis vurderes og besluttes af hovedkursuslederen for de specialespecifikke kurser.\nBetydning af eventuelle aflysninger for uddannelseslægerne\nHvis aflysninger af obligatoriske kurser, generelle såvel som specialespecifikke, får betydning for hvorvidt en uddannelseslæge kan nå at gennemføre alle kurser forud for endt uddannelsesstilling gælder de samme rammer som i foråret og efteråret 2020. Se yderligere om dette på hjemmesiden.\nKurser for uddannelsesgivere\nUAO-kurset, vejlederkurset for speciallæger og tutorlægekurset pauseres.\n(uploaded d. 22.01.2021)\nNyhedsbrev vedr. lægelig videreuddannelse på HE Midt\nOrganisering af lægelige videreuddannelse\nDen overordnede koordinering af lægelig uddannelse\nDer er på HE Midt ansat to uddannelseskoordinerende overlæger (UKO), som på vegne af hospitalsledelsen har en overordnet koordinerende funktion vedrørende den postgraduate lægelige uddannelse på hospitalsenheden.\nDe uddannelseskoordinerende overlæge varetager funktionen både indadtil på tværs af de enkelte afdelinger og udadtil i forhold til øvrige hospitaler, regionen, Videreuddannelsessekretariatet mv.\nTil funktionen er knyttet en HR-konsulent.\nPå alle afdelinger, som deltager i den postgraduate lægelige uddannelse, er der ansat mindst en uddannelsesansvarlig overlæge (UAO), der sammen med afdelingsledelsen har det overordnede ansvar for den lægelige videreuddannelse i afdelingen.\nDen/de uddannelsesansvarlige overlæger bistås af en til to uddannelseskoordinerende yngre læger (UKYL). Alle læger på en afdeling kan fungere som kliniske vejledere, og en del af lægerne vil have funktion som hovedvejledere.\nUddannelsesudvalget for den lægelige videreuddannelse, HE Midt\nUddannelsesudvalget for den lægelige videreuddannelse på HE Midt er et forum, hvor generelle forhold vedrørende postgraduat uddannelse på hospitalet drøftes. Erfaringer og idéer udveksles, og nye initiativer planlægges.\nAlle uddannelseskoordinerende yngre læger, uddannelsesansvarlige overlæger og postgraduate kliniske lektorer samt de uddannelseskoordinerende overlæger og hospitalets lægefaglige direktør er medlemmer af udvalget.\nDer afholdes ca. 4 møder årligt samt 1 årsmøde.\nI 2020 afholdes møderne på følgende datoer:\nDen 30. januar (referat pdf.)\nDen 14. maj Aflyst\nDen 10. september Temadag (referat pdf.)\nDen 26. november (referat pdf.)\nD. 4.februar Aflyst\nD. 20. maj (referat pdf.)\nD. 9. september Årsmøde Materiale tilsendt deltagere\nD. 2. december Aflyst\nI 2022 afholdes møderne på følgende datoer:\nD. 3. marts (referat pdf.)\nD. 1. september - årsmøde (8-20)\nKommissorium for uddannelsesudvalget for postgraduat lægeuddannelse. (pdf)\nStatus- og udviklingsmøder\nPå HE Midt afholder de uddannelseskoordinerende overlæger (UKO) årligt statusmøder med de uddannelsesgivende afdelinger. De uddannelseskoordinerende overlæger har delt afdelingerne imellem sig, hvorfor kun en UKO deltager ved disse møder. Fra afdelingen eller centret deltager den ledende overlæge, UAO og UKYL samt den postgraduate kliniske lektor (PKL) i de afdelinger, der har en PKL ansat.\nFormålet med møderne er at styrke vidensdeling og samarbejde omkring den lægelige videreuddannelse på tværs af afdelinger og hospitalsledelse med henblik på kontinuerlig forbedring af denne.\nDe konkrete mål med møderne er:\nat gøre status over de aktuelle forhold vedr. lægelig videreuddannelse på afdelingen\nat drøfte igangværende uddannelsestiltag\nat aftale nye forbedringstiltag på såvel afdelings- som hospitalsniveau\nStatusmøderne gennemføres årligt og er placeret i første kvartal. Forud for mødet har den uddannelsesansvarlige overlæge udfyldt og returneret skema for status- og udviklingsmøde til den uddannelseskoordinerende overlæge.\nSkema for status- og udviklingsmøde (LibreOffice version)\nSkema for status- og udviklingsmøde (MS Office version)\nÅrsrapport lægelig videreuddannelse\nHer kan du læse årsrapporterne for den lægelige videreuddannelse på HE Midt\nUddannelseskoordinerende overlæge (UKO)\nPå Hospitalsenhed Midt er der ansat to uddannelseskoordinerende overlæger (UKO), hvis ansvar og opgave er, at udvikle og koordinere den lægelige videreuddannelse på hospitalsenheden i nært samarbejde med afdelingernes og centrenes uddannelsesteams. Derudover deltager de uddannelseskoordinerende overlæger i et regionalt samarbejde vedrørende den lægelige videreuddannelse.\nDe uddannelseskoordinerende overlæger har reference til den lægefaglige direktør.\nAnsvarsområder som uddannelseskoordinerende overlæge ved Hospitalsenhed Midt:\nPlanlægnings- og koordinerende opgaver i forbindelse med den fortsatte implementering og justering af speciallægeuddannelsen\nRådgivning og sagsbehandling i forbindelse med den lægelige videreuddannelse\nMedvirke i kvalitetssikring af den lægelige videreuddannelse\nRådgivning og sparring HL/AL/CL i fht. Inspektorbesøg\nSamarbejde regionalt og nationalt i forhold vedrørende lægelig videreuddannelse\nUdvikling af læringsmiljøet i den lægelige videreuddannelse i forhold til fremtidens patientforløb\nUdviklingsopgaver i forbindelse med den lægelige videreuddannelse\nOverordnet ansvar for KBU-uddannelsen\nInddragelse af simulationsbaseret træning\nSamarbejde med den koordinerende lektor for det prægraduate uddannelsesområde\nKvalitetssikring af den lægelige videreuddannelse: deltage i inspektorbesøg, samt formidle resultatet af disse til hospitalsledelsen, uddannelsesudvalg for postgraduat uddannelse samt implicerede afdelinger/centre\nOverordnet ansvar vedr. 360 graders feedback\nUKO er leder og inspirator for hospitalsenhedens uddannelsesudvalg for postgraduat lægeuddannelse:\n- Løbende afholdelse af møder for udvalgets medlemmer samt dagsorden/referater herfra\n- Opfølgning på igangsatte opgaver i udvalget, eventuelle arbejdsgrupper\n- Løbende orientering af involverede parter vedrørende eventuelt nye tiltag og ændringer af betydning for den enkelte afdeling\n- Kompetenceudvikling af uddannelsesansvarlige overlæger og vejledere i den lægelige videreuddannelse\nYde vejledning i almen praksis i forbindelse med uddannelsesfaglige problemstillinger med relation til den lægelige videreuddannelse.\nI samarbejde med hospitalets forskningsudvalg og postgraduate kliniske lektorer at organisere og udvikle den obligatoriske forskningstræning i speciallægeuddannelsen\nFunktionen som uddannelsesansvarlig overlæge varetages altid af en overlæge udpeget af afdelings- eller centerledelsen, i henhold til retningslinje for besættelse og varetagelse af funktionen, samt hospitalets generelle funktions- og opgavebeskrivelse. Den uddannelsesansvarlige overlæge referer til egen afdelings- eller centerledelse.\nStillingen er forankret i en klinisk/paraklinisk afdeling.\nDen uddannelsesansvarlige overlæge skal, udover at være ansat med uddannelsesmæssig funktion i en afdeling, samtidig være ansat som overlæge med kliniske funktioner i afdelingen.\nPå alle uddannelsesgivende afdelinger udpeges en eller flere UAO’er.\nUAOʼernes funktionsområde kan evt. fordeles, så de tager sig af hver sine uddannelseselementer (klinisk basisuddannelse, introduktionsstilling, blokstilling til almen medicin og hoveduddannelsesstilling).\nUAO forventes bl.a. at deltage aktivt i Hospitalsenhed Midt uddannelsesudvalg for postgraduat lægeuddannelse, hvortil der er mødepligt, samt at deltage i relevante regionale/nationale møder for uddannelsesansvarlige overlæger såvel tværfagligt som inden for eget speciale.\nSom hovedregel er torsdag uddannelsesdag. Dvs. at der denne dag planlægges møder indenfor lægelig videreuddannelse på HE Midt.\nUAO varetager ansvaret for den lægelige videreuddannelse i afdelingen - et ansvar, som er delegeret fra afdelingsledelsen/ledende overlæge, som har det endelige ansvar for opgavens varetagelse i afdelingen/centeret.\nSe funktionsbeskrivelse for uddannelsesansvarlig overlæge på HE Midt (pdf.)\nOversigt over UAO HE Midt - januar 2021\nHans Just Andersen (konstitueret UAO)\nDiagnostisk Center -Medicinsk Afdeling\nElias Raja Zakharia\nUddannelseskoordinerende yngre læge (UKYL)\nVelkommen som ny UKYL på HE Midt\nNy UKYL (pdf)\nDer er indgået en forhåndsaftale om UKYL-funktionen på regionalt plan mellem Region Midtjylland og Yngre Læger i 2010. Den regionale aftale vil derfor som minimum skulle opfyldes.\nYL-forhåndsaftale Region Midtjylland (pdf)\nPå HE Midt udfærdiges en funktionsaftale for alle uddannelseskoordinerende yngre læger indenfor de første to måneder efter, at man har tiltrådt funktionen. Funktionsaftalen skal udarbejdes i fællesskab med den uddannelsesansvarlige overlæge og herefter drøftes og eventuel justeres én gang årligt.\nFunktionsaftale for alle uddannelseskoordinerende yngre læger (LibreOffice version)\nFunktionsaftale for alle uddannelseskoordinerende yngre læger (MS Office version)\nDe uddannelseskoordinerende yngre læger har på HE Midt lavet en netværksgruppe. Gruppens formål er at informere, støtte og udveksle erfaringer, så man som UKYL bedst muligt kan løse de opgaver, der følger med funktionen.\nGruppen mødes 3-4 gange årligt forud for møderne i Uddannelsesudvalget for lægelig videreuddannelse på HE Midt. Der er nedsat en styregruppe, som sammensætter møderne, så de bliver så udbytterige som muligt.\nKommissorium UKYL Netværksgruppe (pdf)\nPostgraduat klinisk lektor (PKL)\nFunktionsbeskrivelse for postgraduate kliniske lektorer i Videreuddannelsesregion Nord\nDen postgraduate kliniske lektor fordeler sit opgavefelt mellem undervisning og formidling, ledelsesmæssige, rådgivende og administrative opgaver samt forskning og udvikling. Den postgraduate kliniske lektor er leder af den pædagogiske udvikling i den lægelige videreuddannelse - og samarbejder med relevante aktører om løbende udvikling af kvaliteten i den lægelige videreuddannelse.\nDer er specialespecifikke postgraduate kliniske lektorer, én for hvert speciale og endvidere flere tværgående postgraduate kliniske lektorer, der varetager specifikke udviklingsopgaver.\nSe den fulde funktionsbeskrivelse\nPostgraduate kliniske lektorer ansat ved HE Midt:\nIntern Medicin; nefrologi\nTlf.: 7844 7045\nTlf.: 7844 5434\nMobil: 2173 6904\nUddannelsesforløb på HE Midt\nPå HE Midt deltager næsten alle afdelinger i den lægelige videreuddannelse.\nI nedenstående skema kan du se, hvilke afdelinger, der har yngre læger i uddannelsesstillinger samt finde link til beskrivelser af, hvordan den lægelige uddannelse håndteres i de enkelte afdelinger.\nIntroduktions-forløb (I) indenfor flg. speciale\nFor alle klassificerede uddannelsesstillinger foreligger der et uddannelsesprogram, hvor de afdelinger, der indgår i uddannelsesforløbet bl.a. beskrevet lærings- og kompetencevurderingsmetoder.\nAlle uddannelsesprogrammer findes på Videreuddannelsesregion Nords hjemmeside.\nUmiddelbart efter den medicinske embedseksamen ligger klinisk basisuddannelse (KBU). Her skal lægen videreudvikle lægerollen og forberedes til valg af fremtidigt speciale. Uden den kliniske basisuddannelse kan speciallægeuddannelsen ikke påbegyndes.\nDen anden ansættelse skal finde sted hos en alment praktiserende læge.\nDet konkrete basisforløb vælges via et elektronisk tilmeldingssystem. Se den fulde tidsplan på Sundhedsstyrelsens hjemmeside.\nForuden de to kliniske ansættelser skal uddannelseslægen gennemføre 3 obligatoriske kurser:\nAkut behandling og transport (2 x 2 dage, 1. halvår)\nLæring (2 dage, 1. halvår)\nKommunikation (3 dage, 2. halvår)\nFå flere oplysninger om kurserne via Link til Videreuddannelsesregion Nords information om KBU-kurser\nDu kan finde mange flere oplysninger om det at være ny læge på Yngre Lægers hjemmeside "Ny Læge"\nKBU forløb på HE Midt\nPÅ HE Midt har du mulighed for at komme i klinisk basisuddannelsesforløb på følgende afdelinger:\nDiagnostisk Center på Regionshospitalet Silkeborg\nAkutafdelingen på Regionshospitalet Viborg\nMedicinsk Afdeling på Regionshospitalet Viborg\nKBU i Silkeborg\nKBU i Viborg\nUddannelsesprogram for KBU-læger\nKompetencemål, læringsmetoder og kompetencevurderings-metoder er konkretiseret for hvert enkelt KBU-forløb i et uddannelsesprogram.\nLink til uddannelsesprogrammer på hjemmesiden for Videreuddannelsesregion Nord\nTilladelse til selvstændigt virke\nMed en gennemført og godkendt KBU har du mulighed for at erhverve dig tilladelse til selvstændigt virke som læge, hvilket er en forudsætning for adgangen til at gennemføre en speciallægeuddannelse.\nLink til Sundhedsstyrelsens information om at søge tilladelse til selvstændigt virke\nEfter afsluttet KBU-forløb kan speciallægeuddannelsen påbegyndes, og den består af et introduktions- og et hoveduddannelsesforløb.\nUddannelsen er af 60 måneders varighed (for almen medicin, intern medicinske og kirurgiske specialer dog 72 måneder), og introduktionsuddannelsen udgør 12 måneder. Hoveduddannelsen er sammensat af forløb over flere afdelinger/sygehuse.\nPå Sundhedsstyrelsens hjemmeside Uddannelse - Sundhedsstyrelsen kan du læse mere om speciallægeuddannelsen.\nPå hjemmesiden for Videreuddannelsesregion Nord (videreuddannelsen-nord.dk) kan du se dimensionering af speciallægeuddannelsen, sammensætning af de enkelte forløb samt uddannelsesprogrammer for de forskellige introduktions- og hoveduddannelsesforløb indenfor de enkelte specialer.\nIntroduktionsuddannelsen består af et ophold af 12 måneders varighed på en afdeling, hvor du bliver introduceret til specialet. For almen medicin dog kun 6 måneders varighed, hvis den kliniske basisuddannelse har omfattet 6 måneder i almen praksis.\nDu kan søge en introduktionsuddannelse efter du har gennemført den kliniske basisuddannelse. Det er den enkelte afdeling, der ansætter dig i introduktionsstillingen. Du skal derfor sende en ansøgning til den afdeling, hvor du ønsker ansættelse. Introduktionsstillingerne opslås normalt på Sundhedsjobs.dk.\nFormålet med en introduktionsuddannelse er at introducere dig til det pågældende speciales virksomhedsområde, så du hen mod afslutningen af introduktionsuddannelsen kan tage beslutning om, hvorvidt dette speciale er det rigtige valg for dig.\nDe enkelte specialers introduktionsuddannelse er beskrevet i Sundhedsstyrelsens målbeskrivelse for specialet.\nLink til Sundhedsstyrelsens information om målbeskrivelser for speciallægeuddannelser\nMålbeskrivelserne er på den enkelte afdeling konkretiseret i et uddannelsesprogram, som du kan finde på Videreuddannelsesregions Nords hjemmeside\nLink til Videreuddannelsesregion Nords information om specialer; herunder uddannelsesprogrammer\nForuden den kliniske uddannelse skal du som introduktionslæge også gennemføre et obligatorisk kursus i vejledning:\nVarighed: 2+1 dag (eksternat)\nTilmelding: egen tilmelding via Plan2learn\nPå fanen omkring "Uddannelsesgivende afdelinger" kan du se, hvilke afdelinger og centre på HE Midt, der tilbyder introduktionsstillinger\nFor at kunne få videre ansættelse i et hoveduddannelsesforløb stilles der krav til, at du dokumenterer din introduktionsuddannelse ved at kunne fremvise:\nFuldt udfyldt logbog for introduktionsuddannelsen\nBevis for gennemført Vejledningskursus.\nAlle sider i din logbog skal være kontrasigneret af enten den uddannelsesansvarlige eller ledende overlæge på afdelingen.\nAttestation for tidsmæssigt gennemført uddannelseselement\nNår du som yngre læge har gennemført og fået godkendt en introduktionsuddannelse i et speciale, kan du søge et hoveduddannelsesforløb inden for samme speciale. Et hoveduddannelsesforløb er af 48-60 måneders varighed med ansættelse på flere hospitaler.\nFor ansættelser i hoveduddannelsesforløb indgår følgende:\nBedømmelse af ansøgere i forhold til faglig profil for specialet. Den faglige profil for det enkelte speciale findes her: Indhold under hvert speciale - Videreuddannelsesregion Nord (videreuddannelsen-nord.dk)\nAnsættelsessamtaler, hvor alle kvalificerede ansøgere vurderes\nAlle hoveduddannelsesforløb opslås på Sundhedsjobs.dk og på fanen "Uddannelsesgivende afdelinger" kan du se, hvilke afdelinger og centre på HE Midt, der har uddannelsesstillinger i hoveduddannelsesforløb.\nEt hoveduddannelsesforløb er en kombination af kliniske ansættelser og teoretiske kurser. De teoretiske kurser i hoveduddannelsen omfatter:\nGenerelle kurser i sundhedsvæsenets organisation og ledelse: SOL 1, 2 og 3:\nGenerelle kurser - Videreuddannelsesregion Nord (videreuddannelsen-nord.dk)\nForskningstræningsmodul. Dette består af både teoretisk kursus og selvstændigt projekt på uddannelsesstedet:\nForskningstræning - Videreuddannelsesregion Nord (videreuddannelsen-nord.dk)\nI henhold til Styrelsen for Patientsikkerhed er der følgende krav om dokumentation i logbog.net for at opnå anerkendelse som speciallæge:\nKopi af kontrakt/uddannelsesaftale indsat som vedhæftet fil.\nLæs mere her Styrelsen for Patientsikkerheds hjemmeside\nHovedvejlederen udfylder en vigtig rolle i den lægelige videreuddannelse. Alle yngre læger, som er i gang med videreuddannelse på HE Midt tildeles en hovedvejleder, som vejleder den yngre læge under ansættelsen på afdelingen. Hovedvejlederen skal være mindst et uddannelsesniveau højere i den lægelige videreuddannelse.\nFunktionsbeskrivelse for hovedvejledere på HE Midt (pdf.)\nVidereuddannelsen Nord har udarbejdet en række twopagers med informationer om alle de generelle kurser, som vejlederen bør have med i sin "værktøjskasse".\nTwopagerne er udarbejdet for at forberede kursusdeltagerne bedre på kurset og er derudover en opfordring til opfølgende aktiviteter efter kursusafholdelsen.\nTwopagerne findes under www.videreuddannelsen-nord.dk, således hhv.\nVejledersamtaler imellem hovedvejleder og uddannelseslæger er den yngre læges udviklingssamtaler. Hovedvejlederen skal sikre, at samtalerne afholdes strukturerede og fokuserede, men både uddannelseslæge og vejleder skal bidrage til at samtalerne bliver meningsfyldte og at disse ender ud i konkrete og realistiske mål og opgaver i de individuelle uddannelsesplaner.\nUddannelseslægen har ansvaret for, at uddannelsesplaner (ved introduktions- og efterfølgende justeringssamtaler) nedskrives og videresendes, i enten papirkopi eller elektronisk kopi (RMUK), til hovedvejleder og uddannelsesansvarlig overlæge.\nIntroduktionssamtalen mellem uddannelseslæge og hovedvejleder afholdes seneste to uger efter ansættelse. Formålet med denne samtale er at afdække uddannelseslægens faglige baggrund samt at aftale den individuelle uddannelsesplan for forløbet. Både hovedvejleder og uddannelseslæge forbereder sig på denne samtale ved at være orienteret i samtaleskabelon, uddannelsesprogram og evt. målbeskrivelse.\nIntroduktionssamtale – skabeloner (LibreOffice version)\nIntroduktionssamtale - skabeloner (MS Microsoft Office version)\nJusteringssamtaler afholdes for at sikre, at den individuelle uddannelsesplan holder og uddannelsesforløbet som helhed går som forventet. Ved denne samtale justeres uddannelsesplanen og nye mål og opgaver aftales med henblik på at sikre fortsat udvikling og målopnåelse.\nI de fleste afdelinger holdes justeringssamtaler med 2-3 måneders interval.\nBåde uddannelseslæge og hovedvejleder forbereder sig forud for justeringssamtalen ved orientering i den sidste individuelle uddannelsesplan samt uddannelsesprogrammet.\nHvis forløbet ikke går som planlagt, skal den uddannelsesansvarlige overlæge involveres i den videre planlægning.\nJusteringssamtale – skabeloner (LibreOffice version)\nJusteringssamtale - skabeloner (MS Microsoft Office version)\nDenne samtale afholdes som opsamling på uddannelsesforløbet. Det gøres status for den yngre læges udvikling indenfor lægerollerne. Det sikres, at alle relevante dokumenter er udfyldt. Ved afvigelser involveres den uddannelsesansvarlige overlæge.\nDet udfyldte slutsamtaleskema skal kunne danne baggrund for den efterfølgende introduktionssamtale, og samtalen skal også kunne bidrage til refleksion hos uddannelseslægen over uddannelsesforløbet.\nVed afslutningen af ansættelsen skal der også gøres status over de rammer, der har været givet fra afdelingen. Evaluering af afdelingen foregår ved systemet evaluer.dk (www.evaluer.dk). Denne evaluering kan evt. indgå i slutsamtalen, og evalueringen skal have fundet sted, inden godkendelse af opholdet, da den er vigtig for afdelingen i forhold til udvikling og forbedring af den lægelige videreuddannelse.\nSlutsamtale – skabelon (LibreOffice version)\nSlutsamtale - skabelon (MS Microsoft Office version)\nRMUK står for: "RegionMidtjyllands Udviklingssamtaler og Kursusregistrering".\nFor uddannelseslæger og uddannelsesansvarlige overlæger:\nFor Uddannelsesansvarlige overlæger:\nTildeling af rettigheder som hovedvejledere i RMUK\nDen seneste version fra august 2016 indeholder følgende forbedringer:\nIndividuelle handleplaner/vejledningssamtaler følger nu uddannelseslægen inden for alle ansættelser i Region Midtjylland.\nDet er nu muligt for flere UAOér på samme afdeling at se alle handleplaner. I forhold til opsætningen bedes I kontakte HR Uddannelse, Inge Pinholt på email: inge.pinholt@midt.rm.dk\nKalenderfilen der kan sendes med RMUK-invitationen, fungerer nu også i Webacces udgaven af Outlook 2010.\nUddannelsesansvarlige overlæger kan nu se alle vejledningssamtaler på afdelingsniveauet. Ansatte kan nu skifte leder i RMUK. Denne funktion skal bruges, hvis en uddannelseslæges hovedvejleder undervejs bliver udskiftet.\nAlle uddannelseslæger, der er ansat på Hospitalsenhed Midt, skal have foretaget 360° feedback mindst én gang i løbet af deres ansættelse:\nKBU-læger: efter 3-4 måneders ansættelse\nI-læger: efter 6-7 måneders ansættelse\nHU-læger: midtvejs i deres ansættelse på de respektive afdelinger\nAP-læger: midtvejs i deres ansættelse på 1-2 af de hospitalsafdelinger, hvor de har længst ansættelse. Som minimum laves der 360° feedback under ansættelsen på Medicinsk Afdeling/Diagnostisk Center\n360° feedback er en formativ, helhedsorienteret kompetencevurderingsmetode.\n360° feedback er en måde at vurdere yngre lægers kompetence i rollerne som\nMed 360° feedback indsamles der systematiske data om, hvordan uddannelseslægen fungerer i den tværfaglige, kliniske hverdag. Data indsamles fra et antal samarbejdspartnere, der oplever, hvordan personen fungerer i praksis. Data sammenholdes med personens egen vurdering af sin adfærd.\nHvordan foregår 360° feedback?\nUddannelseslægen har selv ansvar for at gennemføre processen efter at en af afdelingens feedback-facilitatorer (se nedenfor) har sendt vedkommende et link til det elektroniske spørgeskema. Uddannelseslægen skal bl.a. udvælge og invitere respondenter, som herefter anonymt besvarer det elektroniske spørgeskema, om hvordan den yngre læge (feedback-modtageren) agerer i afdelingen.\nDe uddannelsesgivende afdelinger har feedback-facilitatorer, som er speciallæger, der er certificeret i at give tilbagemelding til uddannelseslægen på baggrund af den rapport, som generes elektronisk ud fra de besvarede spørgeskemaer.\nFeedback-facilitatorer er således uddannet til at hjælpe den enkelte yngre læge med at tolke rapporten, hvilket foregår i forbindelse med en såkaldt feedback-samtale. Til feedback-samtalen udfærdiges en handleplan (link nedenfor). Udfærdigelse af handleplan er obligatorisk, og uddannelseslægen har i samarbejde med sin hovedvejleder herefter ansvar for, at handleplanen indarbejdes i den individuelle uddannelsesplan og viderebringes til introduktionssamtale i næste ansættelse.\nDer uddannes 3-5 nye feedback facilitatorer pr. år på HE Midt. Pladserne fordeles efter afdelingernes og centrenes størrelse og behov. Selve uddannelsen varetages af PeoplePartner ApS.\nHandleplan (MS Office version)\nHandleplan (LibreOffice version)\n360 graders feedback introduktion til læger\n360 graders feedback introduktion til respondenter\nFeedback betyder, at man blive set og får tilbagemelding på ens performance. Feedback skal tjene til afklaring, motivation og udvikling.\nPå Hospitalsenhed Midt har vi vedvarende et stort fokus på feedback, og i det daglige kliniske arbejde gives der dagligt feedback og supervision ved de kliniske vejledere. Udover denne feedback ønsker vi, at uddannelseslæger modtager feedback fra en større gruppe speciallæger, så feedbacken får et bredere perspektiv.\nOgså kliniske vejledere og hovedvejledere på HE Midt har fokus på og ønske om at optimere deres vejledning, hvorfor de har brug for feedback fra de uddannelsessøgende læger på deres vejlederfunktion.\nAdskillige afdelinger har udviklet skemaer til anvendelse ved feedback til uddannelseslæge, kliniske vejledere og hovedvejledere.\nNedenfor ses eksempler herpå og skemaerne er til fri afbenyttelse og inspiration.\nFeedback til uddannelseslæge\nFeedback skema (LibreOffice version)\nFeedback skema (MS Microsoft Office version)\nFeedback til klinisk vejleder\nFeedback til hovedvejleder\nFeedback skema fra Patologi (Følger)\nAlle uddannelseslæger skal løbende under deres ansættelser tilbydes karrierevejledning på den afdeling, hvor vedkommende er ansat. I starten af den lægelige videreuddannelse (KBU- og introduktionsuddannelse) har karrierevejledning stort fokus på specialevalg, mens karrierevejledning under hoveduddannelse har mere fokus på karriereønsker og -muligheder efter endt speciallægeuddannelse. Karriere vejledning vil ofte foregå ved hovedvejleder eller den uddannelsesansvarlige overlæge, men også andre ældre kollegaer kan være en ressource hvad angår karriereråd og -vejledning.\nFormålet med karrierevejledning er, at den skal hjælpe den uddannelsessøgende læge til at træffe det mest hensigtsmæssige specialevalg ud fra egne interesser og kompetencer, styrker og svagheder samt i forhold til sundhedsvæsenets behov og muligheder i det pågældende speciale (www.retsinformation.dk).\nKarrierevejledningen skal således sikre, at den uddannelsessøgende læge:\n– Får kendskab til og mulighed for at reflektere over forskellige karriereveje og karrieremuligheder.\n– Ved behov får hjælp til at identificere alternative karrieremuligheder.\n– Har let tilgængelig adgang til oplysninger om indhold i og krav til de forskellige specialer.\nHjælpeark til karrierevejledningssamtale (pdf)\nNedenfor er listet andre muligheder for karrierevejledning\nPå Videreuddannelsessekretariatets hjemmeside findes faglige profiler for alle specialer, som beskriver det enkelte fags indhold og arbejdsmetoder samt væsentlige krav til interesser, talenter og personlige kvalifikationer for læger, der ønsker at uddanne sig i specialet.\nHer finder du også information om videreuddannelsesregionens karrierevejledning bl.a. med mulighed for vejledning ved en af sekretariatets medarbejdere\nVed spørgsmål om rettigheder, overenskomst eller inspiration til din videre karriere, så anbefales du at søge rådgivning hos Yngre Læger. Her kan du bl.a. hente inspiration ift. karriere og uddannelse og få hjælp til specialevalg. Der er også mulighed for at tilmelde sig nyhedsbrevet og løbende modtage information om uddannelses- og arbejdsliv for yngre læger. https://www.laeger.dk/karriere-og-uddannelse-yngre-laeger\nDu vil også her kunne finde karriereværket, som er et dialog- og refleksionsredskab til dig og din vejleder, som kan hjælpe dig til at få dit lægeliv og privatliv til at balancere bedst muligt.\nVidereuddannelsesregion Nord har udviklet en app, der omhandler vejledning i bredt perspektiv, således omhandler den ud over vejledningssamtaler og kompetencevurdering også karrierevejledning.\nTil iPhone: https://apps.apple.com/dk/app/vejledning/id775759985?l=da\nTil Android-telefon: https://play.google.com/store/apps/details?id=com.hugelawn.vejledning\nDefinition på et uhensigtsmæssigt forløb:\n”et uddannelsesforløb for en læge, som ikke inden for det planlagte forløb er i stand til at opnå de kompetencer, som uddannelsesprogrammet angiver” (1)\nUhensigtsmæssige uddannelsesforløb defineres også ofte som en modsætning til det normale uddannelsesforløb.\nDet normale uddannelsesforløb forudsætter at:\nAlle dele af ansættelsen og uddannelsen gennemføres som planlagt\nAlle kompetencer opnås og godkendes\nAlle kurser gennemføres og godkendes\nUhensigtsmæssige uddannelsesforløb indebærer altså en uønsket afvigelse fra ovenstående.\nÅrsagen til et uhensigtsmæssigt forløb kan ligge både hos den yngre læge og hos uddannelsesstedet:\nHvis uddannelseslægen ikke kan leve op til uddannelsesprogrammets målsætninger inden for den fastsatte tid\nHvis uddannelsesstedet ikke kan leve op til uddannelsesprogrammet\nHvis en målbeskrivelse indeholder urealistiske mål\nForløb, der alene ændres på grund af orlov, sygdom eller aftaler om forskning m.v. er ikke omfattet.\nBåde nationalt og internationalt anslås det, at 5-7 % af alle uddannelsesforløb er uhensigtsmæssige og kræver særlig intervention. (2)\nSåfremt en uddannelsessøgende læge eller en afdeling konstaterer, at der ikke sker den planlagte kompetenceudvikling, skal dette snarest muligt tages op ved en samtale mellem UAO, hovedvejleder og uddannelseslæge. Ved dette møde skal problemet beskrives så præcist som muligt, og der skal udfærdiges en handleplan for det videre forløb.\nUAO har ansvaret for, at indholdet fra mødet dokumenteres skriftligt.\nEn handleplan skal svare på to spørgsmål:\nHvordan skal det løses (hvad, hvornår, hvem)?\nEn handleplan indeholder altid:\nOversigt over dato, deltagere og sted for afholdelse af møde om handleplanen\nBeskrivelse af de uhensigtsmæssigheder, der er i uddannelsen 3.\nAngivelse af målet med handleplanen (præcise, operationelle succeskriterier)\nBeskrivelse af de indsatser og delmål, der skal opnås for at målet indfries\nBeskrivelse af rollefordeling, herunder hvad parterne hver især skal gøre/bidrage med for at handleplanens mål bliver indfriet\nTidsangivelse for hvornår de enkelte indsatser skal ske samt hvornår delmål og det endelig mål for handleplanen skal være opnået\nUnderskrift fra lægen, hovedvejleder/tutorlæge og uddannelsesansvarlig overlæge/almen medicinsk uddannelseskoordinator samt evt. den ledende overlæge\nVejledning til afdelingerne om håndtering af uhensigtsmæssige forløb på HE Midt (pdf.)\nForlængelse af forløb pga. fravær\nHvis en uddannelseslæge er fraværende i mere end 10% af tiden i et delforløb, skal ansættelsen forlænges svarende minimum til fraværet. Fravær er for eksempel sygdom, barsel, omsorgsdage og barnets sygedag.\nFerie regnes ikke som fravær.\n(1) Håndtering af uhensigtsmæssige uddannelsesforløb i Videreuddannelsesregion Nord – se notat fra 2015 (pdf.)\n(2) Uhensigtsmæssige uddannelsesforløb i lægers uddannelses i Videreuddannelsesregion Nord, Rapport fra forskningsprojekt (2012-2014 i pdf.)\nI Læringscenter Midt er der indrettet færdigheds- og simulationslokaler, der kan benyttes i både den præ- og postgraduate læguddannelse. Du kan læse mere om Læringscenteret her.\nI den lægelige videreuddannelse foregår den største del af færdigheds- og simulationstræning dog ud i hospitalets centre og afdelinger. Ønsker du at vide mere om, hvad de enkelte centre og afdelinger tilbyder inden for deres speciale, kan du kontakte den uddannelsesansvarlige overlæge. Se listen over disse personer under emnet UAO her på siden.\nInspektorordningen skal bidrage til kvalitetssikring og kvalitetsudvikling af den lægelige videreuddannelse på uddannelsesgivende afdelinger på landets sygehuse. Ordningen administreres af Sundhedsstyrelsens Enhed for Uddannelse. Afdelingerne får besøg mindst hvert fjerde år af minimum to inspektorer.\nEt inspektorbesøg er en god anledning til at gennemgå afdelingens/centrets uddannelsesrutiner. Et velgennemført besøg kan give den uddannelsesansvarlige overlæge og andre på hospitalsenheden værdifuld sparring om uddannelsesforholdene på afdelingen/centret, og er en god mulighed for at gøre status over kvaliteten af den lægelige videreuddannelse.\nInspektorbesøget skal afvikles i overensstemmelse med Sundhedsstyrelsens inspektorordning.\nInspektorbesøg initieres af inspektordirektoratet, Sundhedsstyrelsen, som anmoder om, at afdelingen/centret og 2-3 forespurgte inspektorer finder en dato for besøget.\nDen uddannelsesansvarlige overlæge er nøgleperson ved besøget. Han eller hun skal i samarbejde med afdelings-/centerledelsen planlægge, at besøget finder sted en dag, hvor flest muligt af de uddannelsessøgende læger kan deltage. Samtidig skal afdelings-/centerledelsen og en repræsentant fra hospitalsledelsen kunne deltage.\nSideløbende med, at datoen findes, påhviler det den uddannelsesansvarlige overlæge at arrangere et forberedende møde med deltagelse af:\nUddannelsesansvarlig overlæge (UAO).\nUddannelseskoordinerende overlæge (UKO)/anden repræsentant fra hospitalsledelsen.\nAfdelingens uddannelseskoordinerende yngre læge (UKYL).\nMødet holdes med henblik på:\nGennemgang af sidste inspektor rapport. Er tidligere anbefalinger fulgt?\nUdarbejdelse af en plan for udfyldelse af selvevalueringen og SWOT-analysen. Alle lægegrupper skal inddrages i dette arbejde, som minimum de uddannelsessøgende og alle vejledere.\nIndsamling af øvrigt materiale til inspektorerne: Udskrift fra Evaluer.dk, uddannelsesprogrammer, arbejdsplan og eksempel på uddannelsesplan.\nGennemgang af Sundhedsstyrelsens vejledning for inspektorbesøg med henblik på at sammensætte et program for besøget.\nDer skrives kort referat af mødet.\nUAO har herefter følgende opgaver:\nSende program til inspektorerne.\nIndsamle selvevalueringerne, indtaste disse i Sundhedsstyrelsens elektroniske skema samt maile øvrigt informationsmateriale til inspektordirektoratet (senest 6 uger før besøget).\nReservere mødelokale samt forplejning til inspektorbesøg.\nSikre, at dagens arbejdsprogram fx ambulatorier og OP er tilrettelagt, så de relevante lægegrupper kan mødes med inspektorerne på de aftalte tidspunkter. Det er vigtigt, at den ledende overlæge og skemalæggerne inddrages i dette.\nSende invitation og program til inspektormøde iht. program til:\nAndre samarbejdspartnere, der skal deltage\nAfdelingens læger inkl. skemalægger\nReservere og invitere deltagere til opsamlingsmøde: UKO, ledende overlæge, UKYL og UAO.\nAfviklingen af selve inspektor besøget\nUAO tager imod inspektorerne fra morgenen og er ansvarlig for god og glat koordinering og afvikling af besøget.\nUAO og evt. ledende overlæge og UKYL spiser frokost med inspektorerne, og sikrer, at inspektorerne hele tiden har let ved at få kontakt til UAO og sekretær.\nBesøget afvikles i henhold til det udarbejdede program. Arbejdsplanlægningen den pågældende dag skal som anført sikre, at så mange som muligt deltager ved samtalerne.\nDagen afrundes med et dialogmøde mellem alle læger og inspektorerne om deres indtryk.\nOpfølgningssamtale afholdes 4-5 uger efter besøget. Deltagerne mødes som aftalt ved forberedelsesmødet. Forinden har UAO modtaget udkast til inspektorrapport og udsendt denne til mødedeltagere. Husk at der er en mulighed for at kommentere/gøre indsigelse i denne periode. Når afdelingen har godkendt rapporten, er den endelig.\nMødet munder ud i:\nAftale om indhold til svar på rapportudkast.\nUAO udarbejder udkast, der sendes til høring hos UKO og deltagende afdelingsledelse. Herefter indarbejdes høringssvar og svaret sendes senest 2 uger efter til inspektorer og Sundhedsstyrelse, med kopi til høringsparter.\nUdarbejdelse af plan til imødegåelse af foreslåede tiltag, inkl. tidsplan.\nHvis behov da aftale et nyt opfølgende møde.\nPå Hospitalsenhed Midt afholdes hvert år i 4. kvartal 3-timers møde på alle uddannelsesgivende afdelinger med 2 eller flere uddannelseslæger.\nFormålet med 3-timers møderne er at give alle uddannelseslæger mulighed for i fællesskab at drøfte uddannelsesmiljøet på egen afdeling samt udvikle konstruktive idéer og konkret planlægge, hvad de som enkeltpersoner og som gruppe kan gøre for at optimere kvaliteten af den lægelige videreuddannelse. Af de fremkomne forslag kan der også være behov for hjælp til gennemførsel – eksempelvis fra afdelingsledelsen eller hospitalsledelsen.\nAlle afdelingens uddannelseslæger skal deltage. Det er op til den enkelte afdelingsledelse af beslutte om vikarer og yngre læger i andre stillinger kan deltage. Afdelingslæger deltager som udgangspunkt ikke i møderne.\nDet tilstræbes at arbejdet tilrettelægges således, at der gives mulighed for deltagelse for så mange som muligt.\nDet er op til den enkelte afdelingsledelse at afgøre, om mødet afholdes i normal dagarbejdstid eller udenfor arbejdstid med efterfølgende afspadsering.\nValg af mødeleder: det er oftest UKYL, der er mødeleder. Er UKYL afdelingslæge udpeger UAO en uddannelseslæge som mødeleder.\nForberedelse: Én af de uddannelseskoordinerende overlæger (UKO) tilbyder introduktion til opgaven som mødeleder, hvis man er ny på denne post.\nAftale tidspunkt for hhv. ”Fælles lægemøde” (alle afdelingens læger) og ”Aftalemøde” (mødeleder, uddannelsesteam og ledende overlæge). Evt. sende kalenderinvitation hertil.\nDe uddannelseskoordinerende overlæger sørger for videndeling mellem de uddannelsesgivende afdelinger i forbindelse med møder i uddannelsesudvalget for den lægelige videreuddannelse på HE Midt og udarbejder på baggrund af fremsendte referater og handleplaner en sammenfatning, der indgår i Årsrapporten for den lægelige videreuddannelse på hospitalsenheden. Handleplanerne indgår ligeledes i de årlige statusmøder med de enkelte afdelinger.\nMateriale til 3-timers møderne 2020\nInformation til mødeledere – under udarbejdelse\n3-timers program og skabeloner\nMicrosoft Powerpoint dias til 3-timers møde\nLibreoffice Impress dias til 3-timers møde\nMateriale til 3-timers møderne 2019\nBolig, børn og transport\nRegionshospitalet i Viborg har følgende lejligheder, der udlejes til yngre læger i uddannelsesstillinger.\n26 lejligheder på ca. 110 m2 på adressen Ll. Sct. Mikkelsgade 11, 13, 15 og 17.\nLejlighederne er beliggende i midtbyen af Viborg med kort afstand til hospitalet, centrum samt den ene af byens søer.\n9 små lejligheder på Merkurvej 25, Viborg.\nLejlighederne er beliggende ca. 4 km øst for hospitalet.\n15 lejligheder på Vibevej 7-11, Silkeborg.\nLejlighederne er beliggende tæt ved hospitalet.\nYderligere oplysninger om boligerne kan fås ved henvendelse til lønkoordinator Gitte Bak Jensen, tlf. 78441203.\nDer er pasningsgaranti i Viborg kommune. Viborg kommunes pladsanvisningskontor står for pladsanvisningen. (Viborg kommune tlf. 8725 2525)\nReservelægerådet holder fællesmøde 1 gang per måned. Herudover er der socialt samvær hver 3. måned.\nMichael Kjær Steensgaard Jacobsen


Kønsvorter i skeden billeder. Kønsvorter\nSite map Kønsvorter billeder - Hvordan ser kønsvorter egentlig ud? Kønsvorter er små knopper, der kan ligne små bløde, lyserøde kønsvorter eller de kan billeder mørkere og mere vortelignende. Behandlingen af kønsvorter kan være langvarig, fordi kønsvorterne kan komme igen flere gange, mens man behandler. Eller kønsvorterne kan komme tilbage, hvis dit immunforsvar bliver skadet af fx. Billeder er muligt selv at pensle stoffet på kondylomerne morgen og aften i skeden dage. Spørg din skeden om kønsvorter. Kondylomer eller kønsvorter er en kønssygdom, som skyldes infektion af HPV. Hos kvinder ses kondylomerne på skamlæberne, i skeden eller ved urinrøret. Kønsvorter er vortelignende knopper fx i huden omkring skeden eller endetarmsåbningen. De smitter ved ubeskyttet sex. Læs her om behandling af kønsvorter.\nKØNSVORTER I SKEDEN BILLEDER - cafeer i københavn. Kondylomer (Kønsvorter)\nKønsvorter i skeden billeder, vertikal vindmølle byg selv Symptomer på kønsvorter\nOpdateret af Flemming, ledende overlæge, ph. Kondylomer eller kønsvorter er en kønssygdom, som skyldes infektion af humant papilloma virus HPV. HPV kan inddeles i flere undertyper. hæklede sko til baby Kønsvorter er små knopper, der kan ligne små bløde, lyserøde blomkål eller de kan være mørkere og mere vortelignende. De er typisk mm.\n8. dec Billeder af kønsvorter hos kvinder. Som kvinde kan det være svært at se, om du har kønsvorter, hvis de sidder i skeden eller i urinrøret. Sidder. Kønsvorter er små knopper, der kan ligne små bløde, lyserøde blomkål eller de ved urinrøret, på venusbjerget, omkring mellemkødet (huden mellem skeden. sep Kondylomer smitter ved samleje i skeden, i endetarmen og ved oralsex. Kondylomer er flade, stilkede eller blomkålslignende vorter på. 9. nov Kønsvorterne kan også findes i endetarmen, i urinrøret, skeden eller på livmoderhalsen. Hos mænd ses kønsvorter hyppigst på forhuden og. 8. dec Billeder af kønsvorter hos kvinder. Som kvinde kan det være svært at se, om du har kønsvorter, hvis de sidder i skeden eller i urinrøret. Sidder. Kønsvorter er små knopper, der kan ligne små bløde, lyserøde blomkål eller de ved urinrøret, på venusbjerget, omkring mellemkødet (huden mellem skeden.\nKØNSVORTER I SKEDEN BILLEDER - danish agro gødning. Kondylomer (Kønsvorter)\nKønsvorter kaldes også kondylomer. De kan sidde i livmodermund, skedeslimhinde, skedeindgang og i huden omkring skeden og endetarmsåbningen. Vorterne optræder hos både mænd og kvinder. Generelt går der nogle uger før man kan teste for kønssygdomme, da der går nogle uger før der er smitstof nok i kroppen til at det kan måles. Klamydia er en kønssygdom der smitter ved ubeskyttet samleje.\nHvordan ser kønsvorter ud? Se vores billeder her kønsvorter i skeden billeder Billeder af kønsvorter hos mænd. Hvis du oplever svie eller kløe i skeden eller i urinrøret, bør du opsøge din læge, så det kan blive undersøgt. Kønsvorter billeder - I denne artikel kan du se billeder af kønsvorter hos mennesker (human papillomavirus). Vi advarer om at billederne er stærke.\nsep Kondylomer smitter ved samleje i skeden, i endetarmen og ved oralsex. Kondylomer er flade, stilkede eller blomkålslignende vorter på. skeden, i endetarmen og ved oralsex. Symptomer. Der går gennemsnitlig 3 blomkålslignende vorter på huden el- ler slimhinderne ved kønsdelene eller. Kondylomer kaldes også kønsvorter og er en af de mest udbredte kønssygdom- me. på klitoris, i og omkring endetarmen, i skeden eller på livmoderhalsen.\n6. feb Kondylomer er vorter, der vokser i skedens slimhinde. Tilstanden er hyppig og skyldes en infektion i huden med Humant papillomavirus (HPV). Kønsvorterne kan også opstå i endetarmen, urinrøret, skeden eller på livmoderhalsen. Hos mænd ses kønsvorter hyppigst på forhuden og penisskaftet, og hos. Hvad er kønsvorter kondylomer? Kønsvorter er stilkede eller blomkålslignende vorter, som er placeret på området omkring de ydre kønsdele eller endetarmen.\nKønsvorterne kan også findes i endetarmen, i urinrøret, skeden eller på livmoderhalsen. Hos mænd ses kønsvorter hyppigst på forhuden og penisskaftet og hos kvinder på de ydre skamlæber.\n9. nov Kønsvorterne kan også findes i endetarmen, i urinrøret, skeden eller på livmoderhalsen. Hos mænd ses kønsvorter hyppigst på forhuden og. Kondylomer eller kønsvorter er en kønssygdom, som skyldes infektion af HPV. Hos kvinder ses kondylomerne på skamlæberne, i skeden eller ved urinrøret. sep Kondylomer smitter ved samleje i skeden, i endetarmen og ved oralsex. Kondylomer er flade, stilkede eller blomkålslignende vorter på. Kønsvorter/kondylomer er stilkede eller blomkålslignende vorter, Kønsvorterne kan også findes i endetarmen, i urinrøret, skeden eller på livmoderhalsen.\nKønsvorter i skeden billeder, parcelhus vs villa Symptomer på kønsvorter\nKønsvorter er små knopper, der kan ligne små bløde, lyserøde blomkål eller de kan være mørkere og mere vortelignende. De er typisk mm. Når du er smittet med kønsvorter, er du smittet med et hpv-virus. Kønsvorter er en hyppig infektion. Kønsvorter er stilkede eller blomkålslignende vorter, som er placeret på området omkring de ydre kønsdele eller endetarmen. Kønsvorterne kan også opstå i endetarmen, urinrøret, skeden eller på livmoderhalsen. Hos mænd ses kønsvorter hyppigst på forhuden og penisskaftet, og hos kvinder på de ydre skamlæber.\nKondylomer eller kønsvorter er en kønssygdom, som skyldes infektion af HPV. Hos kvinder ses kondylomerne på skamlæberne, i skeden eller ved urinrøret. Kønsvorter (kondylomer) kan Ved kvinder opstår vorterne ved vulva lige uden for skeden, kan du her se billeder af kønsvorter. Symptomer på kønsvorter. Kønsvorter (kondylomer) overføres via smitte af virus, som inficerer huden omkring kønsdele. Kondylomer - årsager, symptomer og behandling af kønsvorter. Kønsvorter er vortelignende knopper fx i huden omkring skeden eller endetarmsåbningen. De smitter ved ubeskyttet sex. Læs her om behandling af abal.liuhbl.se: Tórur Dalsgaard. Billeder af kønssygdomme; Kontakt os; Eksempel på symptomer på kønsvorter hos kvinder. Eksempel på, hvordan kønsvorter kan se ud. Kønsherpesudslæt på mand. Kønsvorter er små knopper, der kan ligne små bløde, Du kan altså blive smittet gennem sex med pikken, i skeden, munden og endetarmen. Hvad er kønsvorter? Især kvinder vil ved vorter i skeden opleve megen ubehag såsom kløe. Men heldigvis er det muligt at finde let behandling af kondylomer. Symptomer på kondylomer i skedens slimhinde\nKondylomer Hvad er kondylomer?\nliza marklund serie rækkefølge\nKønsvorter ser meget forskellige ud fra person til person. Det kan være svært at finde ud af, om du har kønsvorter eller ej. Talgknopper på kønsorganerne er nemme at forveksle med kønsvorter.\nKønsvorter i skeden billeder 5\nSiguiente: Elle belle viborg » »\nAnterior: « « Ting til sandkassen\nCopyright © Any content, trademarks, or other material that might be found on the this website that is not our property remains the copyright of its respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. Kønsvorter i skeden billeder abal.liuhbl.se


Hvordan fjerner Higetottileft.info | Threat 2 Remove\nHome » Adware @dk » Hvordan fjerner Higetottileft.info\nHVORDAN KAN Higetottileft.info kapre mit PC SYSTEM?\nHigetottileft.info spredes som en web-browser add-on. Annoncerne vises som har tilbud på shopping websites (Ebay, Amazon, osv.) og de er som regel markeret som Tilbud ved Higetottileft.info. Du kan let blive snydt og tro, at denne browser add-on er en fordel, da det er fremmes som et værktøj til avanceret søgning. Alt det, som denne ad-støttede program giver dig skal ignoreres på alle tidspunkter, da alt er aldeles ubrugelig. Enten måde, anbefaler vi dig at kontrollere din computer med en velrenommeret anti-spyware, såsom Anti-Malware Værktøj, så snart du begynder at se Annoncer, som Higetottileft.info’ på hver af din web browser (Google Chrome, Mozilla Firefox, og Internet Explorer). Selv om det er en god service, det kan også kapre din web-browser, og medføre forskellige gener, når du bruger internettet.\nDenne artikel fortæller mere om Annoncer fra Higetottileft.info, så hvis du ønsker at lære mere om det, fortsætte læsning denne artikel. Det optager brugernes tid og over-bruger CPU ressourcer. Mens nogle forhandlere er pålidelig, andre er skadelige, og de kan bruge installatører af attraktive programmer for at skjule langt mere aggressive trusler. Forskere, der arbejder på 2virusremoval.com har formået at finde ud af, at den søgemaskine, du vil se på din Ny Fane-side, vil omdirigere alle søgninger Searchalgo.com, som er kendt for at være en utroværdig søgemaskine. Hvis du ikke ønsker at finde ud af det ud af ingenting, bør du helt sikkert undgå Online HD TV, Yontoo og FBPhotoZoom. Vi siger det, fordi mistænkelige add-ons har været aktivt bruges til at indsamle folks søgeord, for det meste besøgte websteder og oplysninger, som de angiver, når du besøger dem. Hvad er mere, kan du læse slutbrugerlicensaftale (“SBLA”) er en del af din ønskede program, og vælg ‘avanceret’ (eller ‘custom’) installation.\nHigetottileft.info annoncer kan alvorligt forstyrre din browsing-sessioner og kan endda hjælpe med at udsætte din PC til usikre websteder. Denne markedsføring metode er den der oftest bruges af tredjemand, der søger at distribuere annonce-understøttet web browser add-ons, plugins, værktøjslinjer, udvidelser og lignende apps. manuelt, vil du nødt til at fuldføre flere trin-for-trin handlinger. Pas på, at Higetottileft.info kan også spore din browsing historie og alle de data, du indtaster, mens du bruger browseren. når du downloader noget fra Internettet til fri, er der en chance for, at denne adware er bundtet med det.\nHigetottileft.info omdirigeringer kan betyde, at du i et fupnummer. Dette site har en premium-afdeling, men for at få adgang til disse spil, har brugeren til at installere Higetottileft.info HVALP. Disse sider bruger tredjeparts reklamer, der kunne integreres med ødelagte links. I henhold til de personlige vilkår, hjemmesiden og de tjenester af Rige Floden Medier kan bruge forskellige sporings-teknikker, herunder pixel tags, cookies og web-beacons, at få ikke-personligt identificerbare oplysninger, som omfatter din IP-adresse, de websteder, som du besøger, tekniske specifikationer af operativsystemet, og den type af browsere, og lignende. Se vejledning nedenfor om hvordan at slippe af med en uønsket browserudvidelse.\nHvordan virker denne adware arbejde?\nFor de bedste resultater og den langsigtede sikkerhed, brugerne er instrueret i at komme en anti-malware-shield som Anti-Malware Værktøj, StopZilla eller Anti-Malware Værktøj. Det er ikke en hemmelighed, at de sponsorer, der ofte ske at være forskellige cyber-kriminelle. velrenommeret antispyware-software, for eksempel, er Anti-Malware Værktøj, hitman eller andre legitime værktøj, som du har tillid til, og køre en fuld systemscanning. vil oversvømme din web-browsere med forskellige reklamer i alle mulige former, så som tekst, pop-under -, pop-up banner eller kontekstuelle annoncer. Cyber skurke er konstant at opfinde nye ondsindede infektioner, der kan angribe din PC, uden nogen af din meddelelse, og du er nødt til at gøre, hvad det tager at beskytte dig mod dem.\nHvordan fjerner Adagekeys@qq.com].Caleb\nHvordan fjerner 0ff.page


Savaii Hostels, Hostels Savaii, Samoa\nSavaii Hostels, Samoa\nBrowse listen ovenfor for detaljeret information om alle vore hostel i Savaii og book vandrerhjem i Savaii uden bookinggebyr! Savaii er en af mere en 3500 destinationer fra hele verden tilgængelig på HostelBookers. Ikke hvad du er efter? Søg efter et billigt hostel i Savaii her.\nFind de bedste priser på hostels i Savaii ved at bruge søgemaskinen til venstre eller vælg ud fra vandrerhjemmene nedenfor. Brug kort-knappen for at se alle vores hostel i Savaii. Eller se vores billige hoteller i Savaii for at få et godt tilbud på indlogering i Savaii.


Støvler til Kvinder | Nyheder & tilbud | Køb Hos Blossom\nForside » SKO » sko kategorier » STØVLER\nStine Goya Allison Støvler Blush\nJohnny Bulls 1060 Støvler Sprinter Cuero\nJohnny Bulls 1060 Støvler Semilucido Black\nSmarte støvler er et must i din garderobe. Særligt til vinteren, hvor et par gode, forede støvler nærmest er helt uundværlige, for at du kan holde dine fødder varme og tørre. Støvler kan dog også bruges resten af året, og hos Blossom finder du altid sæsonens aktuelle udvalg af lækre støvler fra de mest populære mærker, herunder fra designere som Johnny Bulls, Shoe the Bear, Nature Footwear, Hunter, Phenumb Copenhagen og Sofie Schnoor, der er kendte for at levere klassiske støvler af høj kvalitet til en skarp pris. Se vores udvalg af unikke støvler her på siden, og køb et eller flere par støvler hjem til den aktuelle eller kommende sæson.\nVi har blandt andet følgende typer af støvler:\nStøvler med nittedetaljer\nStøvler i blødt ruskind\nStøvler med lynlås eller støvler med snørebånd\nHvilken type af støvler drømmer du om?\nBrug dine støvler hele ugen igennem\nNoget af det bedste ved et par klassiske, stilrene Billi Bi støvler i et lækkert materiale er, udover at de selvfølgelig holder fødderne dejligt varme, at støvler kan bruges både i hverdagen på jobbet eller studiet og sammen med dit finere tøj, når du skal til fest eller til andre specielle arrangementer. Støvler passer til det meste, så de er nemme at style, og de er så behagelige at have på fødderne, at det ikke betyder det store, om du sidder ned hele dagen, går meget rundt eller måske skal ud og danse i aften. Med støvler af høj kvalitet passer du, med andre ord, rigtig godt på dine fødder og sørger for, at de kan bære dig igennem hele livet, uanset hvilke muligheder og udfordringer, der møder dig på din vej.\nSe også vores øvrige sortiment af sko lige her, hvor du, udover støvler, også finder blandt andet sneakers og gummistøvler i mange skønne designs.\nFind dine nye støvler hos Blossom\nEt par gode Ivylee støvler hører sig til i enhver garderobe, så har du ikke allerede et eller flere par stående klar hjemme i entréen eller klædeskabet, er det på tide, at du får fuldendt din basis-garderobe med et par støvler af høj kvalitet. Skal det være et par flade støvler, eller skal de have hæl? Hvilket materiale skal dine støvler være lavet af? Der er mange spørgsmål og mange overvejelser, som der skal være på plads, før du køber dine støvler, men når først du har fundet det helt perfekte par, er det heldigvis nemt at bestille dem hjem her hos fra Blossom.\nLæg dine ønskede støvler i kurven, og betal ved kassen, hvorefter du kan gennemføre din bestilling. Så pakker vi dine støvler hurtigt og sikkert og sender dem afsted til dig med det samme. Fragten betaler vi, når blot du handler for over 400 kr., og du får derfor typisk fri fragt, når du køber støvler fra vores sortiment. Vi glæder os til at modtage din bestilling!


Sahara Sandstone - kr. 299,- pr. m2 - Lithos.dk\nDe blide farver er ikke overraskende blevet en stor succes. Farveskalaen fra det cremede lyse til det lidt mørkere rødbrune giver mulighed for at se de smukke fossil-aftegninger.\nBEMÆRK: Der kan forekomme brunlige pletter i både større og mindre grad. Dette er ikke en fejl, men blot én af sandstenens karakteristika. Der kan også ske afskalning i overfladen.\nSE FLERE FOTOS AF SAHARA SANDSTONE\nLARGE OPUS mix i Sahara\nBestår af følgende 4 størrelser:\n29x29, 29x60, 60x60 samt 60x90 cm - ca. 2,5 cm tyk. Mixet kan lægges efter et helt fast mønster.\nIndkørsel i LARGE OPUS mix\n29x29, 29x60, 60x60, 60x90 cm\n7 cm tykke Sahara Sandstone\n(Mindste køb: 8 m2)\nIndkørsel i sahara LITHOS mix\n20x20, 40x40, 40x60, 60x60 cm\n7 cm tykke lyse sandsten\n(Mindste køb: 8 m)\n29x29 cm i Sahara Sandstone\n29x29x2,5 cm Sahara Sandstone. Med de smukke nuancer i lys creme over mintgul til sarte brune nuancer.\n(Mindste køb: 13 m2)\n29x60 cm i Sahara Sandstone\nSahara Sandstone i 29x60x2,5 cm er smukt på både små og store flader. Også lagt i bånd sammen med 60x90 cm.\n(Mindste køb: 15 m2)\n60x60 cm i Sahara Sandstone\nSahara Sandstone i 60x60x2,5 cm. Den klassiske størrelse med det stringente look.\n60x90 cm i Sahara Sandstone\nSahara Sandstone i 60x90x2,5 cm er den luksuriøse løsning på de store flader.\n(Mindste køb: 19 m2)\nCirkelterrasse i Sahara Sandstone - ca. 3 cm tyk\nLeveres færdig skåret i Ø4 meter.\nVed bestilling også på specialmål.\n1 meter trappetrin i Sahara\n1,25 meter trappetrin i Sahara\nSom noget helt nyt, findes den flotte sahara trappe også i 1,25 m længde.\n1,5 meter trappetrin i Sahara\nNaturligt rustikke trappetrin til både store og små "trappeløsninger".\nChaussesten i Sahara Sandstone\nBrosten i Sahara Sandstone\nMursten i Sahara 8-10 cm høj\nBruges til opbygning af bede, kantning af terrassen og græsplænen oma.\nPr. løbende meter:\nMursten i Sahara 9-11 cm høj\nBruges til opbygning af bede, kantning af terrassen og græsplænen samt meget andet.\nNeutral LITHOS fugesand\nNeutral fugesand til gangarealer. Særdeles ukrudtshæmmende.\nLevering med kran - kr. 1.000,-\nByg dit næste udeareal i sandstone og få et unikt resultat, der kan tilpasses netop dine behov.\nSandstone dækker over den type af natursten, der er opbygget af sandkorn. Normalt tænker man ikke på sand som et type af sten, men når sandet igennem tusindvis af år er blevet aflejret og naturen har sammenpresset det, får man materialet sandstone, der er yderst holdbart og samtidig ser hamrende godt ud.\nHvilke typer af sandstone findes der?\nBegrebet sandstone er ret bredt, da dette dækker over alle typer af sten, der er opbygget af sandkorn. Netop for at stenene udgøres af forskellige former for sandkorn, vil du aldrig kunne finde to sten, der er helt ens. Hver type af sten kan derfor have forskellige farver og nuancer, som er med til at give et personligt præg og et smukt resultat, når du anvender det i dit udemiljø.\nDe klassiske grå og sorte sandstones er populære, men du kan også vælge mere specielle typer som for eksempel Sahara Sandstone, der giver et mere cremet og lyst farvespil. Stenene findes også i mere rødlige farver, og du kan til og med finde sandsten, der er grønlige og mere olivenfarvede. Inden for hver farve af sten findes der også en række forskellige typer som klassiske firkantede fliser til mursten eller cirkelformede fliser.\nByg et unikt udeareal i sandstone\nMed de mange forskellige typer af sandstones er det altså kun din fantasi, der sætter begrænsningerne for de mange muligheder. Du kan bygge en terrasse, et bed, en indkørsel, en sti eller hvad som helst andet med de flotte sten, og du vil kunne udforme dit udeareal helt efter dit behov.\nHvis du vil fremhæve din grønne have, kan du vælge grønne nuancer i dine sten, som matcher med din have. Vil du i stedet lave en stilren indkørsel, kan du vælge mørke sten, der giver et klassisk look. Der findes altså uanede muligheder.


Hjemme hos menneskehandlerne | Information\nHjemme hos menneskehandlerne\nMange af de mænd, som vi anser for at være udspekulerede menneskehandlere, er i virkeligheden knægte, som bor hjemme hos deres forældre og ikke har råd til benzin til bilen. Og deres forhold til kvinderne er både komplekst og kærligt. Antropologen Trine Mygind Korsby har tilbragt 10 måneder blandt menneskehandlere og alfonser i Rumænien\nMenneskehandleren er en af de største skurke, vi kan forestille os.\n»Der er noget mytisk over ham. Man forestiller sig en stor og mægtig mafiaboss, som trækker i trådene. En kynisk og kvindeundertrykkende bagmand,« siger Trine Mygind Korsby, som i går forsvarede sin ph.d.-afhandling på antropologi på Københavns Universitet.\nI forbindelse med ph.d.en har hun tilbragt 10 måneder blandt menneskehandlere og alfonser i byen Galaţi i det østlige Rumænien. Dermed kan hun som en af de første i verden beskrive det svært tilgængelige miljø indefra.\n»Vi har en tendens til at have clear cut-kategorier. Der er nogle onde bagmænd, der gør noget umenneskeligt. Og der er nogle uskyldige kvinder, som er ofre for mændenes handlinger. Men så firkantet er det bare ikke i virkeligheden,« siger Trine Mygind Korsby.\nHun har fulgt 19 personer og deres familier og venner – nogle af de 19 var dømt for menneskehandel og er derfor menneskehandlere i juridisk forstand. Trine Mygind Korsby kalder imidlertid mændene for ’transnationale alfonser’, da man kan diskutere, om de alle er egentlige menneskehandlere. I løbet af de 10 måneder hun tilbragte i Galati, var hun med til fester, hyggearrangementer, højtider og børnefødselsdage. Hun var med, når de snakkede om og planlagde kriminalitet – og hun var med, når de bare hang ud og snakkede om deres liv, hvilket de blandt andet yndede at gøre over en kop kaffe i Trine Mygind Korsbys køkken, som lå i de samme betonblokke i den belastede bydel Micro 50.\nDet var svært at komme ind på livet af dem. Først troede de, at hun var fra politiet eller myndighederne. Men efter nogen tid lykkedes det Korsby at komme ind på livet af først én alfons og siden hans venner. Det første, som slog hende, var, hvordan de levede.\n»Mange af dem lever et forarmet liv. Nogle bor uden vand og varme. Nogle bor i små toværelses lejligheder sammen med deres kærester, børn, forældre, søskende og bedsteforældre. Der er vitterligt ikke altid penge nok til at sætte mad på bordet, så for mange af dem handler det om at kunne give deres børn mad og bidrage til en familieøkonomi,« siger hun.\nMændene tjener penge på flere former for kriminalitet så som kreditkortforfalskning, tyveri, røveri, pyramidespil og scams. Alfonseriet havde dog høj prioritet, da det potentielt kunne indbringe mange penge. Derfor var de altid på udkig efter nye piger. Og når de havde fået et fortrolighedsforhold til en pige og tjent lidt penge på prostitution lokalt, planlagde de som regel rejserne til Vesteuropa, hvor priserne på seksuelle ydelser er langt højere. Men de var små fisk, og de var alt andet end rige. En af dem, Lille Victor, havde været i Tyskland og begå kriminalitet og tjent nok til at komme hjem med det ultimative statussymbol, en Mercedes.\n»Men under hele mit feltarbejde stod den bare på parkeringspladsen, for han havde ikke råd til benzin. Den rørte sig ikke ud af flækken i ti måneder og den har sikkert stadig ikke rørt sig,« siger hun. De samledes dog tit ved den:\n»Jeg har stået med dem mange gange nede på parkeringspladsen, mens de røg smøger. Den bil fungerede som et minde om, hvad Lille Victor havde opnået i fortiden. Men også som et håb om, hvad de gerne ville opnå igen. Derfor var den god at læne sig op ad,« siger Trine Mygind Korsby.\nEn slags kærester\nAlfonsernes forhold til de kvinder, som tog med dem til Vesteuropa, viste sig også at være noget anderledes, end mange tror.\nInformation bragte den 28. februar historien om det rumænske par Ramona og Negip. Han blev dømt for at have handlet hende, men i retten sagde de begge, at de var kærester. Trine Mygind Korsby kender ikke den konkrete sag og kan ikke kommentere den. Men hendes forskning viser, at mange af forholdene er kærestelignende.\n»Deres relationer er langt mere komplekse, end vi godt kan lide at fremstille dem i medierne og i film og bøger. Der er nogle gange vold involveret, det er rigtigt, men der er også andre ting, som handler om omsorg, kærlighed, beskyttelse. De er måske ikke kærester i en skandinavisk forståelse, hvor der helst ikke skal være penge involveret. Men mange steder rundt om i verden har man andre syn på kærlighed,« siger Trine Mygind Korsby.\nAlfonsen skal vinde pigernes hjerte, før det kan lykkes. De var klar over, at der ikke ville komme noget godt ud af at tvinge kvinderne af sted. Derfor er en af de vigtigste egenskaber for en alfons empati. De var gode til at aflæse situationer og mennesker og finde ud af, hvad de tænkte og følte.\n»De læste alt og var altid opmærksomme. Jeg oplevede også, at de kunne aflæse ret præcist, hvordan jeg havde det,« siger Trine Mygind Korsby.\nDe vidste også præcis hvilken vej, de skulle flygte, hvis politiet kom – og de aflæste lynhurtigt situationer som kunne udvikle sig farligt. Den evne brugte de til at vinde kvindernes hjerte. Som en af dem, Alex, fortæller i Trine Mygind Korsbys ph.d.:\n»Jeg køber chokolade til pigen og fortæller hende pæne ting. Jeg må forstå hendes sind … hvis en kvinde føler sig smuk, når hun er sammen med dig, så kan hun lide dig. Det er ligesom med blomster, hvis du ikke giver dem vand, gror de ikke,« siger han. Og han fortæller også hvorfor:\n»Hvis du kan charmere pigen, så er alt godt, for så ved du, at hun ikke vil fortælle politiet om dig, hvis de fanger hende. Det handler om tillid.« Omvendt siger han også, at han rent faktisk skal kunne lide pigen, før det kan fungere: »Hvis jeg ikke kan lide hendes personlighed, så kan jeg ikke. For så kan jeg ikke sige de ord til hende, som forfører hende … så kan jeg ikke fortælle det fra mit hjerte.«\nDe gensidige følelser mellem alfonsen og sexarbejderen går igen, fortæller Trine Mygind Korsby:\n»Der var megen omsorg i relationerne. Alfonserne holdt ret meget af de piger, som de arbejdede med. De talte i en ’vi er kærester-diskurs’. Nogle af dem sagde også, at det ikke var rigtig kærlighed, men pigerne betød altså noget for dem.«\nAf sted sammen\nTrine Mygind Korsby har observeret planlægningen af flere af alfonsernes ture til Vesteuropa. Blandt alfonserne i hendes forskning er det hendes indtryk, at de tog af sted som et par – det vil sige, at kvinden frivilligt tog med. Og det kan måske være en del af forklaringen på den undren, der ofte har været over for menneskehandlere og deres sexarbejdere i Vesten. Før sin ph.d. skrev Trine Mygind Korsby speciale om ofrene for menneskehandel på et herberg i Italien. Her oplevede hun, at nogle af kvinderne flygtede fra herberget og opsøgte bagmændene, hvilket overraskede socialarbejderne:\n»Da det skete var reaktionen: ’Hvorfor opsøgte du ham? Han er en forbryder, der har udnyttet dig. Vi er her for at beskytte dig og hjælpe dig,’« siger Trine Mygind Korsby.\nDet samme gælder ved flere af retssagerne i Vesteuropa, hvor jurister og socialarbejdere til tider undrer sig over, at kvinderne taler pænt om mændene. Ofte ser kvinderne ikke mændene som de store forbrydere, fortæller hun:\n»I mange tilfælde ved kvinden udemærket godt, at det var for at arbejde som sexarbejder, at de tog af sted. Tingene gik måske ikke helt som planlagt, men hun føler sig ikke på den måde svigtet.« Og derfor har de også svært ved at se sig selv som ofre.\n»Nogle af dem bliver identificeret som ofre for menneskehandel, selvom de ikke kan forholde sig til den kategori: ’Jeg er da ikke et offer for noget’. Det tager ikke de eventuelle elementer af udnyttelse væk, men man ser meget ofte, at kvinderne har et helt andet syn på det.«\nDet gælder specifikt for de østeuropæiske sager, som hun har forsket i. Eksempelvis kan de asiatiske sager om menneskehandel ofte være helt anderledes og tvangsprægede. Trine Mygind Korsby har deltaget i høringer om menneskehandel i Folketinget og bemærket, hvordan alle politikere fra venstre til højre taler om mændene som skurke og kvinderne som ofre. Det samme gælder i medierne, hvor mændene ofte beskrives som »ondskabsfulde menneskehandlere«, der holder kvinderne som »sexslaver«.\nTrine Mygind Korsby påpeger, at det er interessant, at der opstår disse næsten ikoniske stereotyper af det onde og det gode. Hun anerkender, at der dog er brug for nogle klare juridiske kategorier:\n»Det er nødvendigt med juridiske kategorier. Politi og socialarbejdere har brug for dem, og det nytter ikke noget, at vi bare siger, at alt er en stor gråzone. For at kunne lave straffesager skal man have noget konkret at forholde sig til.« Omvendt er det påfaldende, at kvinderne som regel bliver set som ofre, mener hun:\n»Man skal bestemt ikke tro, at kvinderne er nogle blåøjede naive piger, der bare siger – ’nu tager jeg med dig til Italien, hvor er det hele godt’. De ved godt, hvad der skal ske, og de ved, at de spiller et ’skuespil’, som de kalder det. Men de har brug for alfonsen. De ser ham som en nødvendig del af det at gøre deres business international.«\nDen vold, som opstår i nogle af forholdene, finder som regel først sted, når de er kommet til destinationslandet.\n»Det ender ofte i fysisk vold og andre frustrationer. Ofte går det kun godt i nogle måneder hvor de kan få skrabet nogle penge sammen.«\nEn af forklaringerne på volden kan ifølge Trine Mygind Korsby være, at der sker et skift i det indbyrdes magtforhold, når de krydser grænsen:\n»Forskellen er, at hjemme i Galaţi er det ham, der kan få tingene til at ske. Det er ham, der kan åbne dørene, ham der har kontakterne og kan ringe til et bordel i Schweiz. Ham, der kan få sat skub i det hele. Skaffe falske papirer til en mindreårig, så de kan rejse af sted og så videre. Men når de så pludselig står i Danmark, Italien eller Schweiz, så er han ikke længere den magiske og charmerende døråbner, som kan få det hele til at ske,« siger Trine Mygind Korsby.\n»Hans funktion er stadig at ordne alt det praktiske, men hvad kan han egentlig gøre mere? Hans rolle forstener i deres relation.«\nDet er også det nye samfunds syn på ham, som smitter af: »Alfonserne er gode til at aflæse, så de fanger det selvfølgelig, når vi som danskere går ned ad Istedgade og ser på dem og tænker det, som vi nu tænker – rumænsk menneskehandler er jo tæt på at være det moralsk laveste man kan være. Der er næsten ikke noget, der kan få vores moralske barometer til at slå mere ud,« siger Trine Mygind Korsby og tilføjer: »Jeg siger ikke, at nu er det synd for alfonserne og menneskehandlerne. Men jeg synes, at det er interessant at undersøge den usikkerhed, der er ved den position, han besidder, når han er her. Og måske kan det hjælpe os med bedre at forstå, hvorfor nogle af de her relationer, som startede helt anderledes, bliver voldelige eller endda udvikler sig til menneskehandel.\nEksempelvis kan han ikke lige scanne miljøet og manøvrere lynhurtigt, som han kan derhjemme, hvor han ved, hvor man kan løbe en smutvej mellem to boligblokke, eller hvor det er sikkert at snakke business. I det nye land er han ny i landskabet. Han kan ikke engang tale sproget, og så er det altså svært at charmere nogen. Han skal være kvik og få tingene til at glide let. Men det bliver hurtigt enstrenget og klodset. Og det kan give nogle frustrationer. Identitetsfrustrationer, som kan ende i vold.«\nAlene det, at det er manden, der løber den primære juridiske risiko, kan give spændinger i forholdet:\n»Hvis det går galt, risikerer manden at blive dømt for menneskehandel og få en langvarig dom for det. Kvinden er i en helt anden position. Hun er et offer. Hvis de er taget til et land, hvor sexarbejde er ulovligt, kan hun selvfølgelig komme i fængsel. Men mange steder inklusive i Danmark, vil der være hjælpetilbud til hende. Hun vil blive tilbudt hjælp til at forlade sexarbejdet eller til at komme væk fra sin alfons,« siger Trine Mygind Korsby og tilføjer:\n»Jeg tror, at alfonseri og menneskehandel kan antage mange former. Der er mange versioner af det.«\nHendes håb er, at hendes egen og andres forskning, kan bidrage til en bedre forståelse af fænomenet:\n»Der er brug for at få belyst nogle flere lag af kompleksiteten, så vi kan komme bag om stereotyperne. For så tror jeg, at vi kan blive bedre til at hjælpe dem, som reelt har brug for hjælp. Så kan vi forme nogle tilbud til kvinderne, så de får den hjælp de skal have og ikke løber deres vej.«\nForskning gør op med ensidigt syn på menneskehandlere\nClaus Oreskov og Jeppe Petersen anbefalede denne artikel\n21. marts, 2015 - 08:29\n"»Vi har en tendens til at have clear cut-kategorier. Der er nogle onde bagmænd, der gør noget umenneskeligt. Og der er nogle uskyldige kvinder, som er ofre for mændenes handlinger. Men så firkantet er det bare ikke i virkeligheden,« siger Trine Mygind Korsby."\nVort herskende paradigme har en stærk tendens til at undervurdere fattigdommens betydning og overse strukturelle/fordelingspolitiske årsager til konflikter, forbrydelser og derouter - enig. I stedet præsenteres vi kontinuerligt for idéen om at visse mennesker og/eller grupper er onde, visse er gode, visse er dovne, visse er flittige, andre er dit, nogle tredje er dat, nogle fjerde er dut - som på en barnlig kugleramme i borgerskabets barneværelse ... og at primitiv pottetræning med straf og belønning er den mest 'effektive' måde at 'styre' menageriet på. De mægtige(s repræsentanter) i vort samfund kan derpå slå ud med pegepinde og fordømme/dæmonisere islamisme, Putin/russerne, de arbejdsløse, menneskesmuglere, hærdede kriminelle ... og siden tage bekvemme og (politisk) magtgivende 'initiativer', som ofte vil få karakter af selvopfyldende profeti.\nKarla F. Fontane, Karsten Aaen, Lise Lotte Rahbek, Claus Oreskov, lars abildgaard, Brian Pedersen og Kirsten Svejgaard anbefalede denne kommentar\n21. marts, 2015 - 08:56\nSe Brechts "Laser og Pjalter" eller dens forlæg "Beggars' Opera" - eller læs Ajars "La vie devant soi". Intet nyt under solen, men selvfølgelig interessant at få det grundigt beskrevet - men også forfærdeligt uautentiske liv at byde mennesker i et land, hvor volden er endemisk pga. et aldrig afsluttet opgør med et af de brutaleste styrer, Europa har kendt.\n21. marts, 2015 - 09:47\nFinn, de er drevet og drevne af andre ting end sult ?\n21. marts, 2015 - 10:34\nHendes håb er, at hendes egen og andres forskning, kan bidrage til en bedre forståelse af fænomenet.\nJa vi må have forståelse for Informations nye helte, alfonserne. Jeg brækker mig.\nellen nielsen, Vibeke Rasmussen, Anne Rasmussen og Jannik Sørensen anbefalede denne kommentar\n21. marts, 2015 - 10:54\nJeg finder det stærkt bekymrende, jens peter hansen, at en tidligere lærer, nu universitetsstuderende har så svært ved at acceptere, at oplysning om et vidensfelt som hovedregel er neutral. At du mener, at man skal tage moralsk eller på anden vis stilling, kan næppe have tjent dig i din tidligere beskæftigelse.\nCarsten Wienholtz, Karla F. Fontane, Gert Selmer Jensen, Morten Pedersen og Claus Oreskov anbefalede denne kommentar\n21. marts, 2015 - 11:00\nSiden hvornår er en accept af alfonseriet blevet en betingelse for at blive 1. lærer 2. læse på et universitet, Peter Hansen ? For min skyld må folk gøre som de vil, men have FORSTÅELSE for det behøver jeg vel ikke, eller gør jeg ! At have viden om noget er naturligvis alle tiders, men forståelse er ved grød noget andet. Synes jeg. Basta.\nJannik Sørensen, Vibeke Rasmussen og Anne Rasmussen anbefalede denne kommentar\n21. marts, 2015 - 11:56\nTil lykke til forskeren. Dette er en god og øjn åbnende forskning som giver de ansvarlige mødigheder flere redskaber at arbejde med og alle os andre et bredere humanistisk grundlag for vores skrøbelige forståelse af sociale fænomener. Jeg glæder mig især over denne forskning, fordi jeg selv i mange debat indlæg for flere år siden, efterlyste en indsigt som tog de såkaldte bagmænd med i stedet for blot at dæmonisere dem! Dengang skrev jeg (i flere forskellige debatter) at en sådan forskning ville afslører at bagmændene lige så vel som kvinderne, var ofre og at indsatsen imod kriminalitet og prostitution skulle omfatte en total indsats på flere områder samtidig. Jeg blev selvfølgelig svinet til især af folk på venstrefløjen!\nKarla F. Fontane, Karsten Aaen, Gert Selmer Jensen, ulrik mortensen, Morten Pedersen og Steffen Gliese anbefalede denne kommentar\n21. marts, 2015 - 12:00\nNej, jens peter hansen, du forveksler viden med forståelse, måske fordi viden som regel fører til en større forståelse af de herskende forhold - men det er så netop ikke accept, men første skridt til, at tingene kan forandres. Viden er magt.\nPeter Knap, Carsten Wienholtz, Karla F. Fontane, Gert Selmer Jensen, Peter Jensen, Claus Oreskov og Morten Pedersen anbefalede denne kommentar\n21. marts, 2015 - 12:28\nJeg har intet imod viden om incest, alfonseri og meget andet godt, men det er ikke det samme som forståelse. Forståelse kræver som minimum af accept. Når politibataljonerne med små jødiske piger i hånden førte dem ud i skoven , bad dem om at lægge sig på maven for bagefter at skyde dem igennem hovedet, så beklagede de sig over at hjernemassen svinede deres uniformsbukser til. Logisk nok, men jeg er stået af. Eller som moren til Helmuth der beklagede sig over hvor hårdt det var for HAM, at han i Polen måtte skyde så mange civile. En alfons har et nærmest kærlighedsforhold til sin pige, for ikke at sige piger , ak ja. Var luderkarlene i Nyhavn ikke også gode ved deres piger, altså når de ikke lige bankede dem ?og rufferskerne og tøserne havde det sikkert rigtigt sjovt sammen, engang imellem, ok jo. Om nogen ønsker at sælge sex, det er deres egen sag, men når nogen lever af at sælge andres sex så er forståelsen fra min side ikke tilstede. Alfonser er også beskyttere af deres forretning ellers er de simpelthen for dumme. Og jo større afhængighed jo bedre. Jeg ser logikken, men jeg har ingen forståelse.\nHanne Ribens, Vibeke Rasmussen og Anne Rasmussen anbefalede denne kommentar\n21. marts, 2015 - 12:43\nNej, forståelse handler om årsagerne, og de er ofte ganske uacceptable. Det er imidlertid håbløst at stille noget op, hvis forståelsen ikke er i orden, så handler man i blinde.\nPeter Knap, Karla F. Fontane, Gert Selmer Jensen og Claus Oreskov anbefalede denne kommentar\n21. marts, 2015 - 13:15\n@ Jens Peter Hansen: Forståelse er ikke accept. Det er evnen til at kunne sætte sig ind i en andens person motiver til sine handlinger. Den dag vi er blevet for bange til at gøre den øvelse, er vi for alvor på skideren.\nCarsten Wienholtz, Karla F. Fontane, Steffen Gliese, Peter Jensen og Claus Oreskov anbefalede denne kommentar\n21. marts, 2015 - 14:36\nDet siges også, at Gørring var en ualmindelig god familiefar. Det samme var Muammar Gaddafi - flinker fyr overfor sin familie. For slet ikke at tale om Suharto og Ferdinand Marcos. Jo jo.\nNogle af de rigtig store mafiabosser skulle også være helt normale familiemennesker, når man først kom tæt ind på livet af dem.\nOg hvad kan vi så lære af det? Ikke andet end at man ikke behøver at være verdensfjern antropolog eller lign. for at vide, at selv de værste massemordere og ravende sindsyge psykopater, der har eksisteret i verdenshistorien, kan være flinke guttermænd - og damer, uden at resten af verdenssamfundet behøver at fjerne fokus på, hvad de har begået af uhyrligheder. Det er rundbordsspædagogik af værste skuffe.\nJeg bed lige mærke i, at loverboys - for de søde små drenge er ren og skær loverboys - skal kaldes for transnationale alfonser. Jeg tillader mig lige at trække mig lidt tilbage for diskret at brække mig i lårtykke stråler. Det der ord "transnationale", er åbenbart det nye begreb, der skal gøre ting som menneskehandel og gråzoneprostitution mere spiselig og tilforladelig. Undskyld mig, men det er sgi sygt.\nLoverboys er et kæmpeproblem i Holland, og har været det i mange år. Det er et problem i Tysklands enorme sexindustri, i England, USA, osv. Når de her unge piger/kvinder har opbrugt deres værdi på markedet, er Loverboy væk - han er hjemme for at hente en ny han kan tjene penge på.\nDer er så talrige eksempler på den kynisme og brutalitet de opererer med, at det skriger til himlen når en antropolog ligefrem vil bagatellisere den vold, der er en del af det. " Der er nogle gange vold involveret, det er rigtigt, men der er også andre ting, som handler om omsorg, kærlighed, beskyttelse. "\n"Omsorgen" handler om at varen helst ikke skal se for gennembanket ud. "Beskyttelsen" handler om, at andre alfonser ikke skal snuppe varen. "Kærligheden" er det, der holder en sårbar (skrev hun virkelig mindreårig - ja, det gjorde hun "Skaffe falske papirer til en mindreårig" ) alt for ung dybt manipuleret pige fast i et voldeligt forhold.\nAt en antropolog ikke engang er i stand til at se, at det er nøjagtig samme mekanisme, der fastholder en ellers veluddannet og normalt selvstændig kvinde i et dybt voldeligt og kontrollerende forhold med en psykopatisk mand, der langsomt piller enhver form for selvstændighed og initiativ ud af hende, er virkelig besynderligt. Vores krisecentre og politiet kan ellers berette om nøjagtig samme mekanisme - hun er blevet gennembanket, hun er endt på hospitalet, politiet er blevet tilkaldt men hun vil ikke anmelde ham.\nLOKK fortæller ganske klart i artiklen ’Hvorfor går 'hun ikke bare?’ hvad det handler om: "Den hyppigste strategi er veksling mellem ømhed og vold eller trusler.\nDet er en strategi, som vi også kender fra torturofre. Isolationen af kvinden forstærker effekten, fordi kvinden bliver afhængig af manden. Manden er på én gang den, der krænker kvinden, og den, der giver hende trøst og omsorg. Resultatet er, at kvinden til sidst ikke kan skelne mellem vold og kærlighed og ofte sætter lighedstegn mellem. Alle disse strategier efterlader\nkvinden svag og med manglende selvværd. Manden opretholder sin forestilling og et selvbillede af den rigtige mand – en mand med overtag og styrke."\nDet er nøjagtig samme strategi Trine Mygind Korsbys loverboys benytter sig af. De er menneskehandlere og alfonser - som nu åbenbart skal kaldes for ’transnationale alfonser'.\nHun kunne såmænd have nøjes med at tage til det nærmeste kvindekrisecenter eller have spurgt LOKK.\nDorthe Jørgensen, Christel Gruner-Olesen, Nanna Wulff M., ellen nielsen, Vibeke Rasmussen, Hanne Ribens, Søren Rehhoff, Ingrid Uma, Jannik Sørensen og jens peter hansen anbefalede denne kommentar\n21. marts, 2015 - 14:39\nEvnen til at sætte sig ind i et andet menneskes motiver, har sgu da intet med forståelse for dette menneskes handlinger. Ja jeg forstår motiverne, men jeg har ikke forståelse for handlingerne. Og hermed tror jeg at jeg står af.\n21. marts, 2015 - 15:05\nAnne Rasmussen, handler det ikke om at måtte forlade et verdensbillede med 100% skurke man rigtigt kan hade. Fordi Trine Korsby har nuanceret billedet af en transnational alfons (hvorfor er betegnelsen brækfremkaldende i sig selv, det er en neutral betegnelse for en kriminel?) så skal hun stå til regnskab for Görings nazi-propaganda og veluddannede kvinder i DK, der forbliver i voldelige forhold….? Man kunne også tage undersøgelsen for hvad den er, en nuancering af og information om de mennesker, der udøver kriminel menneskehandel. Det minder mig om den politiker, der erklærede, at moderne pirater var onde. Hvis en antropolog havde besøgt disse mennesker ville vi få en større forståelse for deres baggrund for deres kriminelle aktiviteter (Salg af områdets fiskerrettigheder mm) og vi kunne derfor blive reelt klogere på denne verdens sammenspil - i stedet for at forblive i et fastlåst dem-os, sort-hvidt verdensbillede\nPeter Jensen, Carsten Wienholtz, Karla F. Fontane, Klavs Hansen, Karsten Aaen, Steffen Gliese, Claus Oreskov og ulrik mortensen anbefalede denne kommentar\n21. marts, 2015 - 15:45\nEnig med Anne Rasmussen den "loverboy" strategi er vist rimelig kendt for folk der beskæftiger sig med prostitution og trafficking, men åbenbart ikke for Trine Mygind Korsby.\nDer var fornylig en artikel i Infiomation der beskrev et tilfælde, godt nok ikke fra Rumænien.\nDe sager om trafficking der har været omi Danmark og har involveret rumænere er nok heller ikke noget udtryk for en speciel rumænsk kultur. Der findes også organisationer i Rumænien der forsøger at bekæmpe de her ting. Så når mænd bliver dømt for trafficking i Danmark, er der ikke tale om en kulturkløft, hvor man indenfor det danske retsvæsen ikke forstår den rumænske kærestekultur og dermed uretmæssigt dømmer mændene for noget, der er almindeligt accepteret i Rumænien.\nellen nielsen, Vibeke Rasmussen, Anne Rasmussen og Hanne Ribens anbefalede denne kommentar\n21. marts, 2015 - 16:56\nEr det ikke altid en god ting med en bredere vinkling på ethvert fænomen.!\nEller er det noget jeg helt har misforstået.?\nKarla F. Fontane, Morten Pedersen og Steffen Gliese anbefalede denne kommentar\n21. marts, 2015 - 17:11\nMorten Pedersen: Grunden til at jeg henviste til de pågældende personer (Gørring etc) var såmænd blot for at illustrere, at det at en person er nok så familiær og fejrer fødselsdag med familien, ikke er nogen hindring for, at man samtidig er en kold og kynisk massemorder og uden at ryste på hånden kan planlægge døden for 1000 vis af mennesker. Så det at Trine Mygind Korsby skriver om deres fødselsdags fest er egentlig fuldkommen ligegyldigt når de samme loverboys uden samvittighedskvaler afleverer mindreårige piger på et bordel i Tyskland eller Holland, for at hun og andre i samme situation kan tjene penge til hans mercedes. Vel vidende, at hun bliver ødelagt af det liv. Det er kold og kynisk manipulation af sårbare unge piger.\nHvor tror du egentlig de ender henne - de unge piger, når de ikke længere kan arbejde på bordellerne? Tror du at de rejser hjem med en stor sum penge og gifter sig med en rig mand og får et dejligt hus og en masse unger? Nix! HVIS de er heldige og overlever, uden et enormt narkoforbrug, så kan de stige i graderne og selv blive enten madam eller menneskehandler. Egentlig ret underligt, at Trine Mygind Korsby ikke også nævner de kvindelige menneskehandlere.\nSom Søren Rehhoff ganske rigtigt skriver, er det ikke mere kulturelt betinget end at der er organisationer i Rumænien, der bekæmper loverboys og den enorme skade de gør på de mindreårige piger og unge kvinder.\nSøren Rehhoff, Dorthe Jørgensen, Vibeke Rasmussen og Hanne Ribens anbefalede denne kommentar\n21. marts, 2015 - 17:51\nOg så er det jo ikke engang et specielt østeuropæisk fænomen. I England havde de en bande asiatiske loverboys, der fik engelske teenagepiger ind i prostitution. I Holland og Tyskland er det et kæmpeproblem med særligt marrokanske og tyrkiske loverboys.\n21. marts, 2015 - 22:00\nInteressant at se at det ikke nødvendigvis er egentlig organiseret kriminalitet som altid er bag. Nu mangler vi så nogle sociologer der kan fortælle os hvor mange der er af artiklens type og hvor mange der er en egentlig mafia organisation bag.\nDen viden vil kunne hjælpe til at finde ud af hvor der bedst sættes ind.\nDernæst kan myndighederne med viden fra denne afhandling forhåbentligt bedre sætte ind og hjælpe pigerne. At møde dem med forståelse for deres reele forhold og omstændigheder og en forståelse for deres følelser for bagmanden vil helt sikkert forbedre sagsbehandlingen.\nBrugt rigtigt kan denne afhandling være et skridt på vejen til at løse priblemerne med menneskehandel. Frivilligt eller ej er det et problem hvor ofrene skal hjælpes.\nDet viser også at vi har behov for at Europa gør noget ved fattigdommen i de nye EU lande.\n22. marts, 2015 - 04:00\n'...en bande asiatiske loverboys, der fik engelske teenagepiger ind i prostitution.'\nOg vi er slet ikke lidt småracistiske her? Bare lidt?\nJeg tror nok Thatcher har fået flere kvinder ind i prostitution end 'asiatiske loverboys'. De kaldte dem Thatcher's girls, de unge kvinder der drog sydpå som prostituerede efter Maggie havde knust minearbejderne og fagforeningerne og fjernet forsörgelsen for mange mennesker i en ikke ubetydelig del af England. Men den historie passer vel ikke ind i feministernes verdensbillede. Maggie tilhörte jo det undertrykte kön. Så det glemmer vi meget bekvemt.\nPeter Jensen, Claus Oreskov og Karla F. Fontane anbefalede denne kommentar\n22. marts, 2015 - 04:28\nJeg synes vi er helt ude i skoven, hvis vi dæmoniserer en side og aferkender den anden sides del i menneskehandelen. Menneskehandel er ikke kønt, men man er lidt snævresynet hvis man tror at 'mændene' er skyld i det. Kvinderne er også en stor del af problemet.\nDet der virkelig ville hjælpe, ville være muligheden for en bedre fremtid nede i Rumænien - ikke kune for vores 'undertrykte køn', som tit anses som ofre der ikke kan handle selv, men for alle. Anden del af løsningen ville være at forbyde menneskehandel, og være bedre til at fængsle eller sende folk tilbage. Måske kunne man lukke grænsen igen og kontrollere?\nDu skriver som en feminist som ser os kvinder som det svage køn (som ikke kan handle selv) og mændene som reinkarnationen af fanden selv. F.eks. vælger du at beskrive England med 'asiatiske loverboys', mens du helt vælger at glemme alt om Thatcher - eller andre store kvindelige menneskehandlere. Sandheden er, at der også sidder ret mange bordelmuttere som sørger for en florerende menneskehandel. Men sådan nogle mennesker har måske det forkerte køn til at være forbryddere?\nDet eneste som hjælper er, at slå hårdere ned på menneskehandelen i Danmark - og være bedre til at opspore den. Prøve på at forstå, hvorfor menneskehandelen duer, og prøve på at give mænd og kvinder et bedre liv i Rumænienen; vi er jo trods alt med i EU. Kun på den måde kan vi sørge for et bedre Danmark og mindre menneskehandel. Et 'kvinde'=ofre og 'mand'=forbrydere er unuanceret of forkert, det hjælper ikke nogen.\n22. marts, 2015 - 09:35\nJeg synes det er bekymrende at der er fem personer, hvis erhverv, (hvis noget), jeg ikke kender, synes det er bekymrende at jeg som tidligere lærer og nuværende universitetsstuderende ikke har FORSTÅELSE FOR alfonserne i Rumænien. I min forståelse af udtrykket: forståelse for, er det naturligvis forholdsordet, for, der gør udslaget, således at udtrykket får en positiv ladning som skrevet i ODS:. gensidig tilnærmelse i tænke- og handlemaade; enighed; samdrægtighed; venskab; . Hvis det det derimod drejede sig om indsigt, er det naturligvis noget andet. Da jeg nu skal stå til regnskab for min metier , så ville jeg da gerne have at vide hvad de fem selv laver, således at jeg kan vurdere, om jeg synes at mennesker, der har forståelse for de rumænske alfonser, nu også på betryggende måde kan bestride deres erhverv. Jeg har i øvrigt heller ikke her på tråden skrevet noget som helst om, hvad jeg laver, men er blevet tillagt disse funktioner af Peter Hansen, en temmelig grænseoverskridende handling, som jeg ærlig talt ikke har megen forståelse for.\n22. marts, 2015 - 11:58\n"Og hvad kan vi så lære af det? Ikke andet end at man ikke behøver at være verdensfjern antropolog eller lign. for at vide, at selv de værste massemordere og ravende sindsyge psykopater, der har eksisteret i verdenshistorien, kan være flinke guttermænd - og damer, uden at resten af verdenssamfundet behøver at fjerne fokus på, hvad de har begået af uhyrligheder. Det er rundbordsspædagogik af værste skuffe."\nMåske kan det være udviklende for os at have flere, samtidige foki - hvis vi altså mentalt og følelsesmæssigt magter det? Man behøver jo slet ikke at fortrænge forbrydelserne, selvom man også interesserer sig for hvilke dynamikker som får ellers mentalt raske mennesker (langt de fleste forbrydere i f.eks. nazi-Tyskland var ikke psykisk syge eller patologisk forstyrrede) til at indgå i - og begå - uhyrlige forbrydelser. Og det er jo lige akkurat dét, vi kan lære af de forskningsmæssige fund, som nærværende artikel beskriver; der findes dynamikker og strukturelle forhold i vore samfund, som kan drive mennesker ud i vederstyggeligheder - det er langt fra nogen naturlov at forklaringen skal findes i den enkeltes personpsykologi. Ikke at der egentlig er meget nyt i dette, hvis man ellers har en nogenlunde viden om sociologiske og socialpsykologiske forhold - men for en del danskere, som typisk søger problemer forklaret via banal udpegning af en skyldig (sorteper, som de fleste af os kender fra vore tidlige barneår) vil det være nødvendig supplering af et ellers mørkelagt domæne. For vores samlede, demokratiske udviklings skyld, naturligvis.\n22. marts, 2015 - 12:15\n@Henrik L Nielsen. Den ”egentlige” mafia en de personer som artiklen beskriver. Trine Mygind Korsby forskning fjerner de stygge stereotyper vi alle går rundt med inde i hovederne. Fantasi konstruktioner som gennemgående stammer fra personer der selv har en fordel i virkeligheds forværring (magt, poletik) og fra sensationelle film og noveller. Her på tråden er der afgjort mange der hellere forholder sig til sådanne selvskabte billeder af den ”kriminelle anden” end til Trine Mygind Korsby banebrydende forskning.\n22. marts, 2015 - 14:21\n@ Klavs Hansen\nKan du ikke lige forklare, hvad småracistisk du ser i en kommentar om "asiatiske loverboys", hvis der rent faktisk er tale om … asiatiske loverboys?\nOg pst, Klavs Hansen, at du pludselig begynder at fable om "feminisme", skjuler ikke for den opmærksomme læser – bl.a. moi :) – at det er kvinder, du har et problem med. Så hvorfor ikke være ærlig og skrive det, du i virkeligheden tænker, nemlig:\n"Men den historie passer vel ikke ind i KVINDERNES verdensbillede." Æh? ;)\nAnne Rasmussen anbefalede denne kommentar\n22. marts, 2015 - 16:31\nFor en god ordens skyld: En antropologisk undersøgelse må nødvendigvis være deskriptiv, ikke normativ. Visse kommentatorer vil vist gerne have, at en sådan skal være det sidste.\n23. marts, 2015 - 07:34\nDet er da bare fint at nogen undersøger disse problemer lidt mere indgående, især hvis målet er bruge fælles midler på at gøre noget ved dem. Men den sidste sekvens undrer mig en smule:\nEfter at have læst artiklen, efterlades man jo med en fornemmelse af at det ikke mindst er mændene (alfonserne), som har brug for en eller anden hjælp - der ligesom kan flytte deres fokus væk fra "det ultimative statussymbol" (en Mercedes - om den så kan køre eller ej) og over til nogle lidt mere beskedne, mindre egoistiske og lad os sige konstruktive drømme. Men det er selvfølgelig svært, så længe Mercedes har et så stærkt brand som tilfældet er og ikke mindst i mænds øjne.\n23. marts, 2015 - 15:00\nKlavs Hansen: Om det er racistisk at nævne, at en bande asiatiske loverboys har fået mindreårige engelske piger ud i prostitution. Det ved jeg ikke - er det benævnelsen engelske piger, der er racismen i det eller er det asiatiske loverboys, der er det?\nSagen har stået nævnt i de engelske aviser så klag til dem.\nHavde du læst mit indlæg i stedet for kun at hænge dig i et enkelt ord, ville det fremgå, at det ikke kun er et rumænsk problem, det med loverboys men et alvorligt problem i Europa.\nOg det er organiseret. Hvilket det altså også er i Rumænien. Ellers har man ikke kontakter til tyske bordeller , falske idpapirer, flytransport osv.\nDen slags kræver organisation og penge.\nHvilket selv en antropolog burde vide.\n23. marts, 2015 - 15:04\nOg så er det altså 25 år siden at Margaret Thatcher var premierminister i England, så det er næppe særligt relevant at trække hendes politik ind i det her. Og så forstår jeg slet ikke hvorfor feminismen skal svines til. Hvad har feminister med loverboys at gøre?\n24. marts, 2015 - 21:36\nFeminister og "Loverboys", neeej. Det det er vist en "No Go".!


AFLYST - AFLYST - AFLYST |\nGenåbning af specialskoler Mette Frederiksen præsenterede mandag den 6. april en plan for forsigtig genåbning af Danmark. Planen rummer også en genåbning af specialklasser og specialskoler\nHold kontakten – på Facebook Isolationen på grund af corona-epidemien kan være svær for os alle, men for mennesker med udviklingshandicap kan det være ekstra udfordrende, da det kan være svært at forstå, hvorfor mor og far pludselig ikke kommer på besøg. Derfor må vi i gang med andre måder at mødes på - uden at være sammen. Læs her om brugen af Facebook.\nNy bekendtgørelse for besøgsforbud på bosteder er trådt i kraft Der er udsendt nye bekendtgørelse for regulering af besøgsforbuddet på landets bosteder, som betyder, at ledelsen på det enkelte botilbud får mulighed for at træffe individuelle afgørelser om undtagelser fra besøgsforbud for grupper, som har særlig behov for besøg og ikke forstår formålet med forbuddet.\nEnsomhed er coronaens følgesvend for personer med handicap. Det er ekstra vigtigt, at alle gør deres for at hjælpe En tidligere undersøgelse fra Vive, Det nationale forsknings- og analysecenter for velfærd, har vist, at mennesker med større fysisk eller...

Ensomhed er coronaens følgesvend for personer med handicap. Det er ekstra vigtigt, at alle gør deres for at hjælpe\nIsolation af mennesker med handicap er et problem. Min søn føler sig svigtet, fordi jeg ikke kan besøge ham Jeg er temmelig bekymret over, hvor længe dette varer. Jeg er bange for at min søn går ned psykisk på dette totale forbud mod besøg,...

bofællesskabet på en bænk, da det var forbudt med besøg indenfor. Jeg er mor til en fysisk handicappet ung mand boende i...\nSønderborg Kommune holder stadig dørene til bostederne lukket Siden den 18. marts har det ikke været tilladt at besøge sine pårørende på plejehjem, sygehuse og altså også bosteder, medmindre...

har været afskåret fra fysisk kontakt med deres familiemedlemmer med udviklingshandicap. Det har også medført usikkerhed og...\nGodt for miljøet og humøret: De samler skrald, mens Coronavirus hærger Beboerne i Kernehuset i Nr. Lyndelse må ikke længere gå på arbejde i de beskyttede værksteder. I stedet bruger de tiden på at samle skrald...

vi i Kernehuset i Nr. Lyndelse, hvor ni psykisk og fysisk udviklingshæmmede bor. Beboerne fik som mange andre ændret deres...\nHer gives der stadig knus - Alle vores beboere ville være i risikogruppen og vi har en gruppe af lungesyge, for hvem det ville være fatalt, hvis de blev smittet med...

er en institution for unge og voksne med fysiske handicaps, udviklingshæmning og neurologiske diagnoser. Der bor 15 borgere på...\n17.03.2020 - Sidst redigeret - 17.03.2020\nLæs mere Foredrag Line Rudbeck.pdf


Angående omlægning til økologi.\nDet er oppe i tiden, at alting skal være økologisk. Restauranter, institutioner og kommuner er overgået til økologi.\nSom borger i Rudersdal Kommune går jeg på daghjem på Rønnebærhus i Holte, hvor ledelsen har meddelt os, at vi skal overgå til økologi og økologisk mad.\nØkologisk mad er er dyrere end konventionelle varer. Betaler kommunen så for prisforskellen, eller skal regningen betales af brugerne på daghjemmet?\nDa jeg for et par år siden startede på daghjem, garanterede daværende daghjemsleder og i øvrigt også sygeplejersken, at det ikke ville koste mere end 51 kroner om dagen. I dag koster det 108 kr. per dag.\nI år 2018 fik vi lov at tilkøbe vin, øl og sodavand til vores frokost, selvfølgelig med en stor avance, men nu har kommunen i deres iver efter at spare penge og også ved udlicitering, som tager sin tid, forbudt os at drikke saftevand, men kun vand. Men hidtil har både saftevand og vand været gratis.\nJeg kan forstå, hvis kommunen fortalte os, at overskuddet ville gå til en bakketur med det store kolde bord, men pengene går lige i kommunens slunkne kasse.\nJeg håber, at formanden for social- og sundhedsudvalget vil redegøre for kommunens økologiske politik på en måde, som alle kan forstå, gerne i denne avis.