Vedtagne tekster - Programmet Det Europæiske Solidaritetskorps ***I - Tirsdag den 12. marts 2019\nProgrammet Det Europæiske Solidaritetskorps ***I\nEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. marts 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af programmet Det Europæiske Solidaritetskorps og om ophævelse af [forordningen om Det Europæiske Solidaritetskorps] og forordning (EU) nr. 375/2014 (COM(2018)0440 – C8-0264/2018 – 2018/0230(COD))\n– der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0440),\n– der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 165, stk. 4, artikel 166, stk. 4, og artikel 214, stk. 5, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0264/2018),\n– der henviser til udtalelse af 6. december 2018 fra Regionsudvalget(2),\n– der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget og udtalelser fra Udviklingsudvalget, Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, Budgetudvalget og Regionaludviklingsudvalget (A8-0079/2019),\nEuropa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 12. marts 2019 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) …/… om oprettelse af programmet Det Europæiske Solidaritetskorps og om ophævelse af [forordningen om Det Europæiske Solidaritetskorps] og forordning (EU) nr. 375/2014\n(1) Den Europæiske Union bygger på solidaritet mellem borgerne såvel som mellem medlemsstaterne. Denne fælles værdi er nedfældet i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union og er retningsgivende for Unionens aktioner og skaber det sammenhold, der er nødvendigt for at kunne klare de aktuelle og kommende samfundsmæssige udfordringer, som unge europæere er villige til at bidrage til at løse ved at udvise deres solidaritet i praksis. [Ændring 1]\n(1a) I betragtning af den betydelige stigning i humanitære kriser og globale nødsituationer og med henblik på at fremme solidariteten og den humanitære bistands synlighed blandt EU-borgerne er der behov for at udvikle solidaritet mellem medlemsstaterne og med tredjelande, der er ramt af menneskeskabte katastrofer eller naturkatastrofer. [Ændring 2]\n(1b) Humanitær bistand bygger på principperne om upartiskhed, neutralitet og ikkeforskelsbehandling, der er forankret i den humanitære folkeret og EU-retten. Humanitær bistand omfatter en behovsbaseret indsats for at beskytte liv, forebygge og lindre menneskelige lidelse, værne om den menneskelige værdighed og beskytte sårbare grupper, der rammes af menneskeskabte katastrofer eller naturkatastrofer. Katastroferisikoreduktion og katastrofeberedskab gennem aktiviteter inden for opbygning af kapacitet og modstandsdygtighed er også væsentlige elementer af den humanitære bistand. [Ændring 3]\n(2) I talen om Unionens tilstand den 14. september 2016 blev det understreget, at der er behov for at investere i unge, og samtidig blev oprettelsen af et europæisk solidaritetskorps ("programmet") bebudet med henblik på at skabe muligheder for, at unge i hele EU kan yde et meningsfuldt bidrag til samfundet, udvise solidaritet og udvikle deres færdigheder, således at de ikke alene får arbejde, men også høster værdifuld menneskelig erfaring.\n(3) Kommissionen understregede i sin meddelelse "Et europæisk solidaritetskorps" af 7. december 2016(4) behovet for at styrke grundlaget for solidaritetsarbejde i hele Europa, at give unge flere og bedre muligheder for solidaritetsaktiviteter, som dækker en bred række af områder, og for at støtte de nationale, regionale og lokale aktører i deres bestræbelser på at håndtere de forskellige udfordringer og kriser. Meddelelsen markerede startskuddet til første fase af Det Europæiske Solidaritetskorps, hvorved der blev mobiliseret forskellige EU-programmer med henblik på at skabe muligheder for frivilligt arbejde, praktikophold eller job til unge i hele EU. [Ændring 4]\n(4) I artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union understreges det, at solidaritet er et af de vigtigste principper i Den Europæiske Union. Dette princip er også omhandlet i artikel 21, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union, som en af hjørnestenene i EU's optræden udadtil.\n(4a) I denne forordning forstås solidaritet som en følelse af ansvar fra alles side, hvor alle forpligter sig over for almenvellet, hvilket kommer til udtryk i konkrete aktioner, uden at der forventes en modydelse. [Ændring 5]\n(4b) Bistand til befolkninger og lokalsamfund uden for Unionen, som er udsat for katastrofer, eller som er særligt sårbare over for katastrofer, og som har behov for humanitær bistand baseret på de grundlæggende principper om neutralitet, medmenneskelighed, uafhængighed og upartiskhed, er et vigtigt udtryk for solidaritet. [Ændring 6]\n(4c) Deltagende frivillige og organisationer, der gennemfører foranstaltninger under Det Frivillige Europæiske Korps for Humanitær Bistand, bør overholde principperne i den europæiske konsensus om humanitær bistand. [Ændring 7]\n(4d) Der er et behov for yderligere at udvikle solidaritet med ofre for kriser og katastrofer i tredjelande og at øge kendskabet til og synligheden af humanitær bistand og frivilligt arbejde generelt som en livsvarig aktivitet blandt unionsborgerne. [Ændring 8]\n(4e) Unionen og medlemsstaterne har forpligtet sig til at gennemføre De Forenede Nationers (FN) 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og målene heri, både internt og via eksterne aktioner. [Ændring 9]\n(4f) I sine konklusioner af 19. maj 2017 om operationaliseringen af forbindelsen mellem humanitær bistand og udviklingsbistand anerkendte Rådet behovet for at styrke modstandsdygtigheden gennem en bedre sammenkobling af humanitær bistand og udviklingssamarbejde og for yderligere at styrke de operationelle forbindelser mellem de supplerende tilgange til humanitær bistand, udviklingssamarbejde og konfliktforebyggelse. [Ændring 10]\n(5) Unge bør gives have let adgang til tilgængelige, inklusive og meningsfulde muligheder for at deltage i solidaritetsaktiviteter, hvorigennem de kan udtrykke deres engagement til fordel for lokalsamfundene, samtidig med at de erhverver nyttige erfaringer, færdigheder, kendskab og kompetencer til gavn for deres personlige, uddannelsesmæssige, sociale, medborgerlige og faglige udvikling og dermed forbedrer deres beskæftigelsesegnethed. Disse aktiviteter bør også støtte mobilitet blandt unge frivillige, praktikanter og arbejdstagere samt en multikulturel udveksling. [Ændring 11]\n(6) De solidaritetsaktiviteter, som tilbydes de unge, bør være af høj kvalitet og sigte mod at løse uopfyldte samfundsmæssige behov, øge solidariteten og bidrage til at styrke lokalsamfundene og deltagelsen i den demokratiske proces. De bør give de unge mulighed for at erhverve værdifuld viden, færdigheder og kompetencer. De bør være økonomisk tilgængelige for de unge og foregå under sikre, inklusive og sunde vilkår. Der bør tilskyndes til dialog mellem lokale og regionale myndigheder og europæiske netværker, der er specialiserede i påtrængende sociale problemer, for at sikre, at der sker en præcis fastlæggelse af de uopfyldte samfundsmæssige behov, og at programmet bliver behovsorienteret. Solidaritetsaktiviteter bør ikke have negativ indvirkning på eksisterende job eller praktikophold og bør bidrage til at styrke virksomhedernes forpligtelser inden for socialt ansvar, men ikke erstatte dem. [Ændring 12]\n(7) Det Europæiske Solidaritetskorps tilbyder ét samlet kontaktpunkt for solidaritet inden for og uden for EU. Der bør sikres sammenhæng og komplementaritet med andre relevante EU-politikker og -programmer. Det Europæiske Solidaritetskorps tager afsæt i styrken og synergierne fra tidligere og eksisterende programmer, ikke mindst den europæiske volontørtjeneste(5) og initiativet EU-bistandsfrivillige(6). Korpset supplerer også medlemsstaternes bestræbelser på at støtte unge og lette deres overgang fra skole til arbejdsliv ordninger såsom ungdomsgarantien ved at give de unge yderligere muligheder for at gøre deres entré på arbejdsmarkedet i form af praktikophold eller job i solidaritetsrelaterede sektorer inden for deres respektive medlemsstater eller på tværs af grænserne. Der sikres ligeledes komplementaritet i forhold til eksisterende netværk på EU-plan af relevans for aktiviteterne under Det Europæiske Solidaritetskorps, såsom det europæiske netværk af offentlige arbejdsformidlinger, Eures og Eurodesk og relevante civilsamfundsorganisationer, herunder arbejdsmarkedets parter og netværk, som repræsenterer unge og frivillige. Der bør endvidere sikres komplementaritet mellem de eksisterende nationale ordninger, navnlig ordninger vedrørende solidaritet, såsom frivilligt arbejde, offentlig tjeneste og mobilitet for unge, og samt Det Europæiske Solidaritetskorps, med udgangspunkt i god praksis, når det er relevant, for gensidigt at styrke og berige disse ordningers virkninger og kvaliteter og bygge videre på god praksis. Det europæiske solidaritetskorps bør ikke erstatte nationale ordninger. Der bør sikres adgang for alle unge til nationale solidaritetsaktiviteter. Kommissionen bør udarbejde praktiske retningslinjer for programmets komplementaritet med andre EU-programmer og finansieringskilder og med synergier mellem dem. [Ændring 13]\n(8) Med hensyn til fortolkningen af relateret lovgivning på EU-plan bør både de frivillige aktiviteter på tværs af grænserne under Det Europæiske Solidaritetskorps og de frivillige aktiviteter, som fortsat vil blive støttet i henhold til forordning (EU) nr. 1288/2013, betragtes som sidestillede med aktiviteterne under den europæiske volontørtjeneste.\n(8a) Certificering af udsendelses- eller værtsorganisationer, der gennemføres i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 375/2014, bør ikke gentages under programmet, og ækvivalensen bør anerkendes ved gennemførelsen af denne forordning fra og med 2021. [Ændring 14]\n(9) Det Europæiske Solidaritetskorps giver gennem ikkeformel og uformel læring unge nye muligheder for at deltage i frivilligt arbejde, praktikophold eller job i solidaritetsrelaterede sektorer samt at udforme og udvikle solidaritetsprojekter på eget initiativ. Disse muligheder bidrager til at fremme deres personlige, uddannelsesmæssige, sociale, medborgerlige og faglige udvikling. Det Europæiske Solidaritetskorps støtter også netværksaktiviteter for korpsets deltagere og organisationer samt foranstaltninger til at sikre kvaliteten af de støttede aktiviteter og til at fremme valideringen af læringsresultater. På den måde bidrager det også til europæisk samarbejde, der er relevant for unge, og det øger bevidstheden om dets positive virkninger. Det bør også bidrage til at styrke fællesskaber og støtte eksisterende organisationer, der gennemfører solidaritetsaktioner. [Ændring 15]\n(10) Disse aktiviteter bør have en klar europæisk merværdi og være til gavn for lokalsamfund lokalsamfundene og samtidig fremme enkeltpersoners den enkeltes personlige, uddannelsesmæssige, sociale, medborgerlige og faglige udvikling, og kan tage. Det bør være muligt, at disse aktiviteter tager form af frivilligt arbejde, praktikophold og job, projekter eller netværksaktiviteter inden for forskellige områder som f.eks. uddannelse, beskæftigelse, ligestilling mellem kønnene, iværksætteri, navnlig socialt iværksætteri, medborgerskab og demokratisk deltagelse, interkulturel og interreligiøs dialog, social inklusion, inklusion af mennesker med handicap, miljø- og naturbeskyttelse, klimaindsatsen, katastrofeforebyggelse, beredskab og genopretning, landbrug og udvikling af landdistrikterne, levering af fødevarer og nonfoodprodukter, sundhed og trivsel, kreativitet og kultur kultur, herunder kulturarv, kreativitet, idræt og sport, social bistand og velfærd, modtagelse og integration af tredjelandsstatsborgere med fokus på at overvinde de udfordringer, som migranter står overfor, territorialt samarbejde og samhørighed samt samarbejde på tværs af grænserne. Sådanne solidaritetsaktiviteter bør indeholde en solid lærings- og uddannelsesdimension gennem relevante aktiviteter, der kan tilbydes deltagerne før, under og efter solidaritetsaktiviteten. [Ændring 16]\n(11) Frivillige aktiviteter (både inden for og uden for EU) giver rige erfaringer i en ikkeformel og uformel læringskontekst, hvilket fremmer de unges personlige, sociale, uddannelsesmæssige og faglige udvikling samt deres aktive medborgerskab, demokratisk deltagelse og beskæftigelsesegnethed. Frivilligt arbejde bør være baseret på en skriftlig aftale og bør ikke have en negativ indvirkning på potentiel eller eksisterende lønnet beskæftigelse og bør heller ikke opfattes som en erstatning for den. Kommissionen og medlemsstaterne bør samarbejde om politikker for frivilligt arbejde på ungdomsområdet ved hjælp af den åbne koordinationsmetode. [Ændring 17]\n(12) Let opnåelige praktikophold og job i solidaritetsrelaterede sektorer bør adskilles klart fra frivilligt arbejde, både ud fra et økonomisk og organisatorisk synspunkt. Praktikophold bør aldrig føre til erstatning af arbejdspladser. Lønnede praktikophold og job kan give de dog udgøre et incitament for dårligt stillede unge yderligere og unge med færre muligheder for til at gøre deres entré på arbejdsmarkedet og samtidig bidrage til at håndtere de vigtigste deltage i solidaritetsrelaterede aktiviteter, som det måske ellers ikke ville være muligt for dem at få adgang til, og kan indebære en klar europæisk merværdi ved at bidrage med at løfte vigtige samfundsmæssige udfordringer. Dette og styrke lokalsamfund. Praktikophold kan lette de unges overgang fra uddannelse til beskæftigelse og kan være med til at fremme de unges beskæftigelsesegnethed og produktivitet og samtidig lette, hvilket er afgørende for deres overgang fra uddannelse til beskæftigelse, hvilket er afgørende vellykkede integration på arbejdsmarkedet. Disse praktikophold og job tjener som springbræt for unge til at forbedre deres chancer komme ind på arbejdsmarkedet. De praktikophold Praktikophold og job, der tilbydes under Det Europæiske Solidaritetskorps, følger de principper bør altid betales af den deltagende organisation, der er skitseret vært for eller beskæftiger deltageren. Praktikophold bør i Rådets henstilling om givet fald baseres på en kvalitetsramme for praktikophold(7). Disse praktikophold og job tjener som springbræt for unge til at komme ind på arbejdsmarkedet og ledsages skriftlig praktikaftale i overensstemmelse med den gældende lovgivning i det land, hvor praktikopholdet finder sted, og bør følge de principper, der er skitseret i Rådets henstilling af passende støtte efter aktiviteten. Relevante aktører på arbejdsmarkedet – først og fremmest offentlige og private arbejdsformidlinger, arbejdsmarkedets parter og handelskamre – formidler praktikophold og 10. marts 2014 om en kvalitetsramme for praktikophold(8). Job, og disse aflønnes af den deltagende organisation bør være baseret på en ansættelseskontrakt i overensstemmelse med den nationale lovgivning eller gældende kollektive overenskomster eller begge dele i det deltagerland, hvor arbejdet udføres. Deltagende organisationer, der tilbyder job, bør ikke modtage finansiel støtte længere end tolv måneder. De deltagende organisationer bør søge finansiering via det kompetente gennemførelsesorgan under Det Europæiske Solidaritetskorps med henblik på at agere mellemled mellem de unge deltagere og de arbejdsgivere, der tilbyder praktikophold og job i solidaritetsrelaterede sektorer. Praktikophold og job bør ledsages af passende forberedelse, uddannelse på arbejdspladsen og støtte efter opholdet med relation til deltagerens deltagelse. Praktikophold og job kan formidles af relevante aktører på arbejdsmarkedet – først og fremmest offentlige og private arbejdsformidlinger, arbejdsmarkedets parter og handelskamre – samt medlemsorganisationerne af Eures, som i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/589(9) i tilfælde af grænseoverskridende aktiviteter kan fremme praktikophold og job. [Ændring 18]\n(12a) Der bør gøres en indsats for, at praktikophold og job er tilgængelige for, at alle unge kan deltage, navnlig unge med færre muligheder, herunder unge med handicap, sociale eller kulturelle problemer, migranter eller beboere i afsidesliggende landdistrikter og regionerne i Unionens yderste periferi. [Ændring 19]\n(13) De unges initiativlyst udgør et vigtigt aktiv for samfundet og arbejdsmarkedet. Det Europæiske Solidaritetskorps bidrager til at fremme dette ved at give unge mulighed for at udarbejde og gennemføre deres egne projekter med sigte på at håndtere bestemte udfordringer, som kan gavne deres lokalsamfund. Sådanne projekter er en mulighed for at afprøve idéer ideer til at udvikle innovative løsninger på fælles udfordringer ved hjælp af en bottom-up-tilgang og støtte de unge til selv at være drivkraft bag solidaritetsaktioner. De tjener også som springbræt for videre engagement i solidaritetsaktiviteter og er det første skridt i retning af at tilskynde deltagerne i Det Europæiske Solidaritetskorps til at udøve selvstændig erhvervsvirksomhed og fortsat at være aktive borgere i egenskab af enten frivillige, praktikanter eller grundlægge medarbejdere i foreninger, NGO'er eller andre organer, der er aktive inden for de solidaritetsrelaterede, almennyttige eller ungdomsrelaterede sektorer. Det Europæiske Solidaritetskorps bør i det væsentlige skabe en atmosfære, hvor unge i stigende grad motiveres til at deltage i solidaritetsaktiviteter og tjene offentlighedens interesser. [Ændring 20]\n(13a) Frivillige kan bidrage til at styrke Unionens evne til at yde behovs- og principbaseret humanitær bistand og være med til at øge effektiviteten i den humanitære sektor, hvis de udvælges, uddannes og forberedes til udsendelse på relevant vis, og det dermed sikres, at de har de fornødne færdigheder og kompetencer til at hjælpe mennesker i nød på den mest effektive måde, og forudsat at de kan regne med at modtage tilstrækkelig støtte og vejledning på stedet. Derfor spiller højtuddannede, velkvalificerede og erfarne trænere eller mentorer på stedet en vigtig rolle, idet de bidrager til effektiviteten af den humanitære indsats samt ved at støtte de frivillige. [Ændring 21]\n(14) Unge og organisationer, der deltager i Det Europæiske Solidaritetskorps, skal helst kunne mærke, at de tilhører et fællesskab af personer og enheder, der arbejder på at øge solidariteten på tværs af Europa. Samtidig har de deltagende organisationer behov for støtte til at øge deres kapacitet til at tilbyde aktiviteter af god kvalitet til et stigende antal deltagere. Det Europæiske Solidaritetskorps støtter netværksaktiviteter, der sigter mod at styrke samfundsengagementet blandt de unge og de deltagende organisationer, fremme en solidarisk korpsånd samt tilskynde til udveksling af nyttige bedste praksisser og erfaringer. Disse aktiviteter bidrager også til at udbrede kendskabet til Det Europæiske Solidaritetskorps blandt offentlige og private aktører og til at indhente detaljeret og meningsfuld feedback fra deltagere og deltagende organisationer om i forskellige faser af gennemførelsen af Det Europæiske Solidaritetskorps. Feedback bør omfatte spørgsmål vedrørende programmets målsætninger for bedre at kunne evaluere deres opfyldelse. [Ændring 22]\n(14a) En vellykket gennemførelse af programmet kræver øget synlighed og kendskab til samt yderligere fremme af de finansieringsmuligheder, der er til rådighed, gennem informationskampagner, herunder en årlig informationsdag om Det Europæiske Solidaritetskorps, og dynamiske kommunikationsmidler med et stærkt fokus på sociale medier for at sikre størst mulig opmærksomhed blandt målgrupperne, både enkeltpersoner og organisationer. [Ændring 23]\n(15) Der bør udvises særlig omhu for at sikre kvaliteten af aktiviteter, samt målet med den inklusion, der skal opnås gennem aktiviteterne, og andre de muligheder, der tilbydes under Det Europæiske Solidaritetskorps, navnlig ved at deltagerne tilbydes passende uddannelse både online og offline, sproglig hjælp, rimeligt logi under opholdet, forsikring, administrativ støtte forenklede administrative procedurer og støtte før og efter opholdet samt validering af den viden og de færdigheder og kompetencer, de har erhvervet i kraft af deres deltagelse i Det Europæiske Solidaritetskorps. Disse støtteforanstaltninger bør udvikles og tilbydes i samarbejde med ungdomsorganisationer og andre nonprofit- og civilsamfundsorganisationer med henblik på at drage fordel af deres ekspertise på området. Deltagernes såvel som de frivilliges påtænkte modtageres sikkerhed forbliver er fortsat af afgørende betydning, og de. Alle aktiviteter bør være i overensstemmelse med "princippet om ikke at skade". Deltagerne bør ikke udsendes til aktioner, der gennemføres i områder med internationale og ikkeinternationale væbnede konflikter, eller til faciliteter, der er i modstrid med internationale menneskerettighedsstandarder. Aktiviteter, der indbefatter direkte kontakt med børn, bør være styret af princippet om varetagelse af barnets tarv og bør, hvis det er relevant, indebære, at der udføres baggrundskontrol med deltagere, eller at der vedtages andre foranstaltninger med henblik på beskyttelse af børn. [Ændring 24]\n(15a) EU og medlemsstaterne skal i overensstemmelse med EU's retningslinjer for fremme og beskyttelse af børns rettigheder (2017) og artikel 9 i FN's konvention om rettigheder for personer med handicap fremme og støtte, at sårbare personer, herunder handicappede og børn, overgår fra institutionel pleje til pleje inden for rammerne af familie eller nærmiljø. Programmet bør i den forbindelse ikke støtte foranstaltninger eller initiativer, som modarbejder forpligtelsen til at sikre, at disse personer ikke placeres i institutioner eller andre steder, der vil være til skade for børn eller handicappede. [Ændring 25]\n(15b) EU's principper om lige muligheder og ikkeforskelsbehandling bør respekteres fuldt ud i alle faser af gennemførelsen af programmet, herunder identificering og udvælgelse af deltagere og organisationer. [Ændring 26]\n(16) For at sikre, at aktiviteter under Det Europæiske Solidaritetskorps får den ønskede effekt på deltagernes personlige, uddannelsesmæssige, sociale, kulturelle, medborgerlige og faglige udvikling, bør den viden og de færdigheder og kompetencer, der opnås gennem aktiviteterne, identificeres og dokumenteres behørigt i overensstemmelse med de nationale omstændigheder og særlige forhold, jf. Rådets henstilling af 20. december 2012 om validering af ikkeformel og uformel læring(10). For at sikre, at tilmeldte kandidater tilbydes passende solidaritetsaktiviteter, bør læringsresultater af solidaritetsaktiviteter stilles til rådighed for dem, før de vælger at deltage. Med henblik herpå bør anvendelsen af effektive instrumenter på EU-plan og nationalt plan til anerkendelse af ikkeformel og uformel læring, såsom ungdomspasset og Europass, fremmes, hvor det er relevant. [Ændring 27]\n(16a) Nationale agenturer bør også tilskynde unge frivillige til at blive ambassadører for programmet for at dele deres erfaringer i ungdomsnetværk, uddannelsesinstitutioner og workshops. Tidligere frivillige eller ambassadører kan også bidrage til uddannelsen af fremtidige kandidater. [Ændring 28]\n(17) Et kvalitetsmærke bør sikre, at de deltagende organisationer opfylder overholder Unionens værdier, principper og mål samt principperne og kravene for Det Europæiske Solidaritetskorps med hensyn til rettigheder og forpligtelser samt sikkerhedsstandarderne under alle stadier af solidaritetsopholdet, herunder faserne før og efter aktiviteten. At have et kvalitetsmærke er en forudsætning for at kunne deltage, men det bør ikke automatisk give ret til finansiering under Det Europæiske Solidaritetskorps. Kvalitetsmærker bør differentieres efter solidaritetsaktivitet. [Ændring 29]\n(18) Enhver enhed, der ønsker at deltage i Det Europæiske Solidaritetskorps, bør tildeles et kvalitetsmærke, forudsat at de relevante betingelser er opfyldt. For at sikre, at de deltagende organisationer reelt overholder principperne og kravene i det europæiske solidaritetskorps med hensyn til deres rettigheder og ansvar, bør der indføres særskilte kvalitetsmærker for frivilligt arbejde i forbindelse med solidaritetsaktiviteter, frivilligt arbejde til støtte for humanitære bistandsaktiviteter og i forbindelse med praktikophold og job, og de bør også variere afhængigt af den deltagende organisations funktion. Den proces, der fører frem til tildelingen af kvalitetsmærket, bør løbende udføres af Det Europæiske Solidaritetskorps' gennemførelsesorgan. Det tildelte kvalitetsmærke bør revurderes regelmæssigt og kan bør tilbagekaldes, hvis det i forbindelse med den kontrol, der skal udføres, konstateres, at de betingelser, der lå til grund for tildelingen, ikke længere opfyldes. Den administrative procedure bør reduceres til et minimum for at undgå at afskrække mindre organisationer. [Ændring 30]\n(19) En enhed, der ønsker at ansøge om midler til at tilbyde aktiviteter som led i Det Europæiske Solidaritetskorps, bør som en forudsætning først være blevet tildelt et kvalitetsmærke. Dette krav gælder ikke for fysiske personer, der på vegne af en uformel gruppe af deltagere i Det Europæiske Solidaritetskorps ansøger om økonomisk støtte til gruppens solidaritetsprojekter.\n(19a) Som hovedregel sendes anmodningen om tilskud til det nationale agentur i det land, hvor den deltagende organisation hører hjemme. Anmodninger om tilskud til solidaritetsaktiviteter organiseret af europæiske organisationer eller internationale organisationer, volontørholds solidaritetsaktiviteter på prioriterede områder identificeret på EU-plan og solidaritetsaktiviteter til støtte for humanitære bistandsaktioner i tredjelande bør indgives til Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur (EACWA), der er oprettet af Kommissionen ved gennemførelse af afgørelse 2013/776/EU(11). [Ændring 31]\n(20) De deltagende organisationer kan udføre flere funktioner inden for rammerne af Det Europæiske Solidaritetskorps. I en værtsfunktion udfører de aktiviteter i forbindelse med modtagelse af deltagere, bl.a. tilrettelæggelse af aktiviteter, og giver vejledning og støtte til deltagerne i solidaritetsaktiviteten samt feedback efter aktiviteten, i det omfang det er relevant. I en støttefunktion udfører de aktiviteter i forbindelse med udsendelse og forberedelse af deltagerne inden afrejsen samt under og efter solidaritetsaktiviteten, bl.a. gennem uddannelse og ved at lede dem i retning af lokale organisationer efter aktiviteten for at øge mulighederne for yderligere solidaritetsophold. De nationale agenturer bør også tilskynde volontørerne til at blive ambassadører for programmet og udveksle personlige erfaringer gennem ungdomsnetværk og uddannelsesinstitutioner og dermed bidrage til at fremme programmet. De nationale agenturer bør i denne henseende yde støtte til de frivillige. [Ændring 32]\n(20a) For at støtte solidaritetsaktiviteter bør de deltagende organisationer være offentlige eller private enheder eller internationale organisationer, nonprofitorganisationer eller profitorienterede og kan omfatte ungdomsorganisationer, religiøse institutioner og velgørenhedsorganisationer, sekulære humanistiske organisationer, NGO'er eller andre aktører fra civilsamfundet. Programmet bør kun yde støtte til de deltagende organisationers almennyttige aktiviteter. [Ændring 33]\n(21) Opskaleringen af projekter under Det Europæiske Solidaritetskorps bør fremmes. Samtidig bør potentielle støttemodtagere modtage nøjagtige oplysninger, der løbende ajourføres, om disse muligheder. Der bør indføres særlige foranstaltninger for at hjælpe iværksættere af projekter under Det Europæiske Solidaritetskorps med at ansøge om tilskud eller udvikle synergier med støtte fra de europæiske struktur- og investeringsfonde og programmer vedrørende migration, sikkerhed, retlige anliggender og medborgerskab, sundhed og kultur. [Ændring 34]\n(22) Ressourcecentre for Det Europæiske Solidaritetskorps bistår de gennemførelsesorganer, deltagende organisationer og unge, som deltager i Det Europæiske Solidaritetskorps, for at højne kvaliteten af gennemførelsen af aktiviteterne i Det Europæiske Solidaritetskorps samt styrke identificering og validering af de kompetencer, der er erhvervet gennem disse aktiviteter, bl.a. ved at udarbejde ungdomspascertifikater.\n(23) Portalen for Det Europæiske Solidaritetskorps bør udvikles løbende med henblik på at sikre let, uhindret og brugervenlig adgang til Det Europæiske Solidaritetskorps i overensstemmelse med de standarder, der er fastlagt i Europa-Parlamentets og udgøre Rådets direktiv (EU) 2016/2102(12). Portalen for Det Europæiske Solidaritetskorps udgør ét samlet kontaktpunkt for de interesserede enkeltpersoner og organisationer, bl.a. med hensyn til tilmelding, identificering og matchning af profiler og muligheder, netværk og virtuelle udvekslinger, onlineuddannelse, sproglig assistance og støtte før og efter aktiviteten, feedback- og evalueringsmekanismer samt andre praktiske funktioner i fremtiden. Selv om ét samlet kontaktpunkt giver integreret adgang til forskellige aktiviteter, kan enkeltpersoner støde på fysiske, sociale og andre hindringer, når de tilmelder sig via Det Europæiske Solidaritetskorps' portal. De deltagende organisationer bør hjælpe deltagerne med at tilmelde sig for at overvinde sådanne hindringer. [Ændring 35]\n(24) Det Europæiske Solidaritetskorps' portal bør udvikles yderligere, idet der tages hensyn til den europæiske interoperabilitetsramme(13), der indeholder specifik vejledning i, hvordan man opretter interoperable digitale offentlige tjenester, og er gennemført i medlemsstaterne og de øvrige medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde gennem nationale interoperabilitetsrammer. Den tilbyder offentlige forvaltninger 47 konkrete vejledninger i, hvordan de kan forbedre forvaltningen af deres interoperabilitetsaktiviteter, etablere relationer på tværs af organisationer, strømline støtteprocesserne for digitale tjenester fra start til slut og sikre, at eksisterende og ny lovgivning ikke er til hinder for interoperabilitetsindsatsen. Portalen bør endvidere opbygges i overensstemmelse med de standarder, der er fastsat i direktiv (EU)2016/2102. [Ændring 36]\n(24a) Med henblik på at øge gennemsigtigheden i gennemførelsesprocessen og øge programmets effektivitet bør Kommissionen regelmæssigt høre de vigtigste interessenter, herunder de deltagende organisationer, om gennemførelsen af programmet. [Ændring 37]\n(24b) For at sikre, at programmet kan fungere godt, og af hensyn til den rettidige iværksættelse af programmets foranstaltninger er det afgørende, at der i arbejdsprogrammerne for Solidaritetskorpset indføres mekanismer til sikring af, at registrerede kandidater modtager tilbud inden for et rimeligt og relativt forudsigeligt tidsrum. Der bør derfor sendes periodisk information og opdateringer om ledige pladser og aktivt involverede deltagende organisationer til registrerede kandidater for at stimulere deres engagement i programmet efter deres registrering, samtidig med at de også får mulighed for at komme i direkte kontakt med de aktører, der er involveret på solidaritetsområdet såvel på nationalt som europæisk plan. [Ændring 38]\n(25) Forordning [den nye finansforordning](14) ("finansforordningen") finder anvendelse på dette program. Der fastsættes regler for gennemførelsen af Unionens budget, herunder for tilskud, priser, udbud, indirekte gennemførelse, finansiel bistand, finansielle instrumenter og budgetgarantier.\n(26) Navnlig kan Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013(15) og Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96(16), foretage administrative undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet, for at fastslå, om der foreligger svig, korruption eller andre ulovlige forhold, der skader EU's finansielle interesser. Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) kan, jf. Rådets forordning (EU) 2017/1939(17), efterforske og retsforfølge svig og andre strafbare aktiviteter, der skader Unionens finansielle interesser, som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371(18). I henhold til finansforordningen skal personer eller enheder, som modtager EU-midler, samarbejde fuldt ud om at beskytte Unionens finansielle interesser, give Kommissionen, OLAF, EPPO og Den Europæiske Revisionsret de fornødne rettigheder og den fornødne adgang og sikre, at tredjeparter, der er involveret i gennemførelsen af EU-midler, giver tilsvarende rettigheder.\n(27) Det Europæiske Solidaritetskorps er målrettet unge mellem 18-30 år og deltagelse i de aktiviteter, der tilbydes under Det Europæiske Solidaritetskorps, bør kræve forudgående tilmelding via dets portal.\n(27a) I henhold til Unionens principper om lige muligheder og ikkeforskelsbehandling bør EU-borgere og personer med fast bopæl i Unionen kunne engagere sig som aktive borgere, uanset samfundslag og alder. I betragtning af de særlige udfordringer, der er forbundet med humanitære aktioner, bør deltagere i initiativet EU-bistandsfrivillige være mindst 18 år og kan repræsentere en bred vifte af profiler og generationer, hvis færdigheder er relevante for en vellykket gennemførelse af sådanne humanitære aktioner. [Ændring 39]\n(28) Der bør udvises særlig omhu for at sikre, at de aktiviteter, der støttes af Det Europæiske Solidaritetskorps, er tilgængelige for alle unge, herunder navnlig de dårligst stillede unge . dem med færre muligheder som nærmere beskrevet i strategien for inklusion og mangfoldighed, der er udviklet og anvendes inden for rammerne af Erasmus+-programmet. Der bør derfor træffes særlige foranstaltninger, såsom hensigtsmæssige formater for solidaritetsaktiviteter og personlig vejledning, for at fremme social inklusion og deltagelse af de dårligst stillede unge unge med færre muligheder, og for at tage hensyn til de begrænsninger, der er forbundet med den afsides beliggenhed, der kendetegner en række landdistrikter og Unionens fjernområder samt de oversøiske lande og territorier. Med henblik herpå bør unge med begrænsede muligheder, uden at det berører muligheden for at deltage på fuld tid og i et andet land end bopælslandet, også have mulighed for at deltage på deltid eller i bopælslandet, og bør kunne drage fordel af andre foranstaltninger, der har til formål at lette deres deltagelse i programmet. De deltagende lande bør ligeledes tilstræbe at træffe alle hensigtsmæssige foranstaltninger for at fjerne retlige og administrative hindringer for et velfungerende europæisk solidaritetskorps. Dette bør så vidt muligt omfatte at løse administrative problemer, der medfører vanskeligheder med at opnå visa og opholdstilladelse (uden at dette dog tilsidesætter Schengenreglerne eller EU-bestemmelserne om indrejse- og opholdsbetingelser for tredjelandsstatsborgere), samt udstedelsen af et europæisk sygesikringskort i tilfælde af aktiviteter i et andet EU-land. [Ændring 40]\n(28a) Der bør lægges særlig vægt på værtspartnerorganisationers kapacitet i tredjelande og på behovet for at integrere de frivilliges aktiviteter i den lokale kontekst og for at fremme frivilliges interaktion med lokale humanitære aktører, værtssamfundet og civilsamfundet. [Ændring 41]\n(29) For at afspejle betydningen af at bekæmpe klimaændringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og nå FN's mål for bæredygtig udvikling bør programmet bidrage til at integrere klimatiltag og til at opnå det overordnede mål om, at mindst 25% af Unionens udgifter i budgettet bidrager til klimamålene i perioden 2021-2027 for den flerårige finansielle ramme, og et årligt mål på 30 % så hurtigt som muligt og senest i 2027. Relevante aktioner vil blive identificeret under forberedelsen og gennemførelsen af programmet og revurderet som led i de relevante evalueringer og gennemgange. [Ændring 42]\n(30) Denne forordning fastlægger en finansieringsramme for perioden 2021-2027, som skal udgøre det primære referencebeløb for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure, jf. punkt 17 i den interinstitutionelle aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning(19).\n(30a) Der bør afsættes en passende del af budgettet til udveksling af bedste praksis mellem medlemsstaterne og til udvikling af ungdomsnetværk. [Ændring 43]\n(31) Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne i henhold til denne forordning bør vælges ud fra den mulighed, som de giver for at nå foranstaltningernes specifikke målsætninger og levere resultater, bl.a. under hensyn til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. For tilskud omfatter dette overvejelser om anvendelse af engangsbeløb, faste satser og enhedsomkostninger.\n(32) Tredjelande, der indgår i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), kan deltage i programmet inden for rammerne af det samarbejde, der er etableret ved aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), hvori det bestemmes, at EU-programmer kan gennemføres ved en afgørelse, der træffes i henhold til denne aftale. Tredjelande kan også deltage med hjemmel i andre retsforskrifter. Denne forordning bør tildele de fornødne rettigheder og den fornødne adgang til den ansvarlige anvisningsberettigede, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Den Europæiske Revisionsret, således at de i fuld udstrækning kan udøve deres respektive beføjelser. Tredjelandes fulde deltagelse i programmet bør være i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i de konkrete aftaler om tredjelandets deltagelse i programmet. Fuld deltagelse indebærer desuden forpligtelsen til at oprette et nationalt agentur og forvaltning af visse af programmets aktioner på decentralt plan. Enkeltpersoner og enheder fra ikke-programassocierede tredjelande bør kunne deltage i visse af programmets aktioner, som fastlagt i arbejdsprogrammet og de indkaldelser af forslag, der offentliggøres af Kommissionen.\n(33) For at maksimere virkningen af Det Europæiske Solidaritetskorps bør de deltagende lande og andre EU-programmer gives mulighed for at stille supplerende finansiering til rådighed i overensstemmelse med reglerne for Det Europæiske Solidaritetskorps.\n(34) I henhold til [artikel 88 i den nye rådsafgørelse om de oversøiske landes og territoriers associering](20) kan personer og enheder, som er etableret i oversøiske lande og territorier, modtage finansiering under overholdelse af de regler og mål, der gælder for programmet, og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som det pågældende oversøiske land eller territorium hører under.\n(35) I henhold til meddelelsen fra Kommissionen "Et stærkere og fornyet strategisk partnerskab med regionerne i EU's yderste periferi"(21) bør programmet tage hensyn til de særlige forhold i disse regioner. Der vil blive truffet foranstaltninger til at øge deltagelsen i alle aktioner for regionerne i den yderste periferi, herunder øget formidling til offentligheden. Sådanne foranstaltninger vil løbende blive overvåget og evalueret. [Ændring 44]\n(36) I overensstemmelse med finansforordningen bør Kommissionen vedtage arbejdsprogrammer og underrette Europa-Parlamentet og Rådet herom Idet programmet gennemføres over en syvårig periode, skal der sikres tilstrækkelig fleksibilitet for at gøre det muligt at tilpasse programmet til skiftende forhold og politiske prioriteter for at kunne gennemføre solidaritetsaktiviteter. Denne forordning præciserer ikke, hvordan aktionerne skal udformes, og den foregriber heller ikke politiske prioriteter eller respektive budgetprioriteter for de næste syv år. De sekundære politikvalg og prioriteringer, herunder de nærmere detaljer om specifikke aktioner, der skal gennemføres via de forskellige aktiviteter, bør i stedet fastlægges i et årligt arbejdsprogram i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046(22) (finansforordningen). Arbejdsprogrammet bør desuden fastsætte de foranstaltninger, der er nødvendige for dets gennemførelse i overensstemmelse med de generelle og specifikke mål for programmet, udvælgelses- og tildelingskriterierne for tilskud samt alle øvrige elementer, der kræves. Arbejdsprogrammer og eventuelle ændringer heraf bør vedtages ved gennemførelsesretsakter en delegeret retsakt. For at sikre lige deltagelse i overensstemmelse udformningen af delegerede retsakter bør Kommissionen i forbindelse med undersøgelsesproceduren forberedelsen og udarbejdelsen heraf gennemføre passende høringer, herunder på ekspertniveau, og sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. [Ændring 45]\n(37) I henhold til punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016 er der behov for at evaluere dette program på grundlag af indsamlede oplysninger gennem specifikke overvågningskrav, samtidig med at overregulering og administrative byrder undgås, navnlig for medlemsstaterne. Disse krav bør omfatte specifikke, målbare og realistiske indikatorer, som kan måles over et længere tidsrum og danne grundlag for en evaluering af programmets virkninger på lokalt niveau.\n(38) Passende former for opsøgende virksomhed, offentliggørelse og formidling af mulighederne og resultaterne af de aktioner, der støttes af programmet, bør sikres på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan. Programmet bør fremmes ved hjælp af dynamiske kommunikationsmidler med særlig fokus på de sociale medier for at nå ud til et stort antal potentielle kandidater. Der bør være særligt fokus på sociale virksomheder og på at opmuntre dem til at støtte Det Europæiske Solidaritetskorps' aktiviteter. Opsøgende virksomhed, oplysning og formidling bør foregå via alle de organer, der gennemfører programmet, herunder, samt på EU's websteder og via de EU-programmer, der allerede er knyttet til Det Europæiske Solidaritetskorps, og den bør, hvis det er relevant, med omfatte støtte fra andre vigtige aktører. [Ændring 46]\n(39) For bedre at nå programmets mål bør Kommissionen, medlemsstaterne og de nationale agenturer arbejde tæt sammen i partnerskaber med NGO'er, sociale virksomheder, ungdomsorganisationer, organisationer, der repræsenterer personer med handicap, og lokale aktører, der har ekspertise i solidaritetsaktioner, herunder infrastrukturer og støtteorganer for frivillige, som f.eks. centre for frivillige. [Ændring 47]\n(40) For at opnå større gennemslagskraft i kommunikationen til offentligheden og stærkere synergier mellem kommunikationsaktiviteter, der gennemføres på Kommissionens initiativ, bør de ressourcer, der tildeles kommunikationsaktiviteter i henhold til denne forordning, også medvirke til kommunikation udadtil om Unionens politiske prioriteringer uden barrierer, såfremt disse vedrører denne forordnings overordnede mål. [Ændring 48]\n(41) For at sikre en effektiv og virkningsfuld gennemførelse af denne forordning bør programmet gøre optimal brug af de forvaltningsordninger, der allerede er gældende. Gennemførelsen af programmet bør derfor overdrages til de bestående strukturer, dvs. Kommissionen og de nationale agenturer, der er udpeget til at forvalte de aktioner, der er omhandlet i kapitel III i [den nye Erasmusforordning]. Kommissionen bør regelmæssigt høre de centrale interessenter, herunder de deltagende organisationer, angående gennemførelsen af Det Europæiske Solidaritetskorps.\n(42) For at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning, omkostningsoptimering og retssikkerhed i hvert af de deltagende lande bør hvert nationalt agentur udpege et uafhængigt revisionsorgan. For at maksimere effektiviteten kan det uafhængige revisionsorgan, hvis det er praktisk muligt, være det samme revisionsorgan som det, der er udpeget for de aktioner, der er omhandlet i kapitel III i [den nye Erasmusforordning]. [Ændring 49]\n(43) Medlemsstaterne bør tilstræbe at vedtage alle hensigtsmæssige foranstaltninger for at fjerne retlige og administrative hindringer for et velfungerende program. Dette omfatter så vidt muligt at løse problemer i form af, der medfører vanskeligheder med at opnå visa og opholdstilladelse og andre retlige eller administrative vanskeligheder, der kunne hindre adgang til programmet, uden at dette dog tilsidesætter EU-bestemmelserne om indrejse- og opholdsbetingelser for tredjelandsstatsborgere. I overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/801(23) tilskyndes medlemsstaterne til at fremskynde procedurerne for indrejse og ophold. [Ændring 50]\n(44) Performancerapporteringssystemet bør sikre, at data til overvågning af programmets gennemførelse og evaluering indsamles effektivt og rettidigt og med den nødvendige detaljeringsgrad. Disse oplysninger bør sendes til Kommissionen på en måde, der er i overensstemmelse med de relevante regler om databeskyttelse.\n(45) For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011(24). [Ændring 51]\n(46) For at forenkle kravene for støttemodtagerne bør forenklede tilskud så vidt muligt bestå af engangsbeløb, enhedsomkostningsbaserede tilskud eller faste tilskud. De forenklede tilskud til programmets mobilitetsaktioner som defineret af Kommissionen bør tage hensyn til leve- og opholdsomkostningerne i værtslandet. Medlemsstaterne bør også tilskyndes til, i overensstemmelse med national lovgivning, at fritage disse tilskud for eventuelle skatter og sociale afgifter. Samme fritagelse bør gælde for offentlige eller private enheder, som yder sådan finansiel støtte til de berørte enkeltpersoner.\n(47) Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssigt afpassede foranstaltninger, herunder ved forebyggelse, påvisning, korrektion og undersøgelse af uregelmæssigheder og svig, inddrivelse af tabte, uretmæssigt udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og efter omstændighederne ved anvendelse af administrative sanktioner, jf. finansforordningen, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013, Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2988/95(25), Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 og Rådets forordning (EU) 2017/1939. For at kunne evaluere og/eller supplere programmets performanceindikatorer bør beføjelserne til at vedtage visse retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde delegeres til Kommissionen. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.\n(48) I denne forordning overholdes de grundlæggende rettigheder og de principper, som bl.a. Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder anerkender(26). Denne forordning tilstræber navnlig at sikre fuld respekt for retten til ligestilling mellem mænd og kvinder og retten til ikkeforskelsbehandling på grundlag af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering eller socioøkonomisk baggrund og til at fremme anvendelsen af artikel 21 og 23 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. [Ændring 52]\n(49) Horisontale finansielle bestemmelser, der vedtages af Europa-Parlamentet og Rådet med hjemmel i artikel 322 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, finder anvendelse på denne forordning. Disse regler er fastlagt i finansforordningen, og de regulerer navnlig proceduren for opstillingen og gennemførelsen af budgettet ved hjælp af tilskud, udbud, priser og indirekte gennemførelse, og de sikrer kontrol med de finansielle aktørers ansvar. Regler, der vedtages med hjemmel i artikel 322 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, vedrører også beskyttelsen af Unionens budget i tilfælde af generelle mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet, idet overholdelsen heraf er en væsentlig forudsætning for sund økonomisk forvaltning og effektiv EU-finansiering.\n(50) Eftersom formålet med denne forordning, nemlig at øge unges og organisationers engagement i lettilgængelige solidaritetsaktiviteter af høj kvalitet, ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne på grund af dets omfang og virkninger, men bedre kan nås på EU-plan, kan Unionen derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.\n(51) [Forordningen om Det Europæiske Solidaritetskorps] bør ophæves med virkning fra den 1. januar 2021.\n(52) For at sikre kontinuiteten i den finansielle støtte, der ydes efter programmet, bør denne forordning finde anvendelse fra den 1. januar 2021 —\nVed denne forordning oprettes Det Europæiske Solidaritetskorps ("programmet").\n1) "solidaritetsaktivitet": midlertidig aktivitet af høj kvalitet, der er inklusiv og tilstrækkeligt finansieret, og som tackler vigtige samfundsmæssige udfordringer til gavn for et fællesskab eller samfundet som helhed, bidrager til at nå Det Europæiske Solidaritetskorps' mål, og som kan foregå som frivilligt arbejde, praktikophold, job, solidaritetsprojekter og netværksaktiviteter inden for forskellige områder, herunder dem, der er omhandlet i stk. 13, som sikrer EU-merværdi, og som overholder sundheds- og sikkerhedslovgivningen og de internationale menneskerettighedsstandarder. [Ændring 53]\n2) "tilmeldt kandidat": en person i alderen 17-30 år, der har lovligt ophold i et deltagende land, og som har tilmeldt sig via på Det Europæiske Solidaritetskorps' portal for at tilkendegive interesse i at deltage i en solidaritetsaktivitet, men som endnu ikke deltager i en sådan aktivitet [Ændring 54]\n3) "deltager": en person i alderen 18-30 år, der har lovligt ophold i et deltagende land, har tilmeldt sig via Det Europæiske Solidaritetskorps' portal, og som deltager i en solidaritetsaktivitet inden for rammerne af Det Europæiske Solidaritetskorps [Ændring 55]\n4) "unge med færre muligheder": unge, der personer, som har brug for yderligere støtte som følge af økonomiske, sociale, forskellige hindringer på grund af f.eks. handicap, helbredsproblemer, uddannelsesmæssige vanskeligheder, migrantbaggrund, kulturelle, geografiske eller sundhedsmæssige årsager eller på grund af handicap forskelle, deres økonomiske, sociale og geografiske situation, herunder unge fra marginaliserede samfundsgrupper eller uddannelses- og læringsmæssige vanskeligheder står over for visse udfordringer, unge, der risikerer forskelsbehandling på grundlag af nogle af de grunde, der forhindrer dem i at have reel adgang til programmets muligheder er fastsat i artikel 21 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder [Ændring 56]\n5) "deltagende organisation": enhver offentlig eller privat enhed - enten lokal, regional, national, hvad enten de er almennyttige eller profitsøgende, det være sig på lokalt, regionalt, nationalt eller international - internationalt plan, der i rollen som er blevet vært eller i en støttefunktion eller i begge funktioner, har fået tildelt Det Europæiske Solidaritetskorps' kvalitetsmærke, som sikrer at denne organisation kan gennemføre solidaritetsaktiviteter af høj kvalitet i overensstemmelse med programmets mål. [Ændring 57]\n6) "volontørtjeneste": en frivillig solidaritetsaktivitet, der består i form udførelse af en frivillig ulønnet aktivitet aktivitet til gavn for almenheden, som bidrager til at skabe offentlig velfærd, som en deltager udfører i sin fritid og af egen fri vilje uden at have ret til løn, i en periode på op til 12 måneder [Ændring 58]\n7) "praktikophold": en solidaritetsaktivitet, der foregår som har form af arbejdspraktik i en deltagende organisation i en periode på mellem 2 3 og 6 måneder, og som kan forlænges én gang til en periode på maksimalt 12 måneder, der tilbydes og aflønnes af den deltagende organisation, der er vært for Det Europæiske Solidaritetskorps' deltager, og som omfatter en lærings- og uddannelseskomponent med henblik på erhvervelse af relevante færdigheder og erfaring [Ændring 59]\n8) "job": en anstændigt lønnet solidaritetsaktivitet, der foregår i en periode på mellem 2 tre og 12 tolv måneder, der omfatter en lærings- og uddannelseskomponent, som tilbydes og aflønnes af den deltagende organisation, der ansætter Det Europæiske Solidaritetskorps' deltager, og som ikke erstatter eller træder i stedet for en eksisterende beskæftigelsesmulighed [Ændring 60]\n9) "solidaritetsprojekt": en ulønnet solidaritetsaktivitet, der finder sted inden for eller uden for landegrænserne, i en periode på op til 12 måneder, og som udføres af grupper bestående af mindst fem deltagere i Det Europæiske Solidaritetskorps, med det formål at tackle vigtige udfordringer i deres lokalsamfund og samtidig sikre en klar EU-merværdi [Ændring 61]\n10) "kvalitetsmærke": certificering på grundlag af varierende specifikke krav afhængigt af typen af solidaritetsaktivitet, der udøves, af en deltagende organisation, der er villig til at tilbyde solidaritetsaktiviteter inden for rammerne af Det Europæiske Solidaritetskorps som vært og/eller i en støttefunktion, der certificerer, at den deltagende organisation kan sikre kvaliteten af solidaritetsaktiviteterne under alle faser af solidaritetserfaringerne i overensstemmelse med programmets principper og mål [Ændring 62]\n11) "Det Europæiske Solidaritetskorps' ressourcecentre": de yderligere funktioner, som varetages af udpegede nationale agenturer med det formål at støtte udviklingen, gennemførelsen og kvaliteten af aktiviteter inden for rammerne af Det Europæiske Solidaritetskorps samt identifikationen af de kompetencer, som erhverves af deltagerne via deres solidaritetsaktiviteter\n12) "Unionens gennemsigtigheds- og anerkendelsesværktøjer": instrumenter, der hjælper interessenterne med at forstå, påskønne og i givet fald anerkende ikkeformelle og uformelle læringsresultater i hele Unionen. Efter afslutning af deres aktiviteter vil alle deltagere modtage et certifikat med angivelse af de opnåede læringsresultater og de udviklede færdigheder i forbindelse med deres aktiviteter, såsom et ungdomspas eller Europass\n13) "humanitær bistandsaktivitet": en aktivitet til støtte for humanitære bistandsaktioner i tredjelande med det formål at yde behovsbaseret nødhjælp for at beskytte liv, forebygge og lindre menneskelig lidelse og værne om den menneskelige værdighed i forbindelse med menneskeskabte kriser eller naturkatastrofer, herunder bistands-, nødhjælps- og beskyttelsesaktioner under humanitære kriser eller umiddelbart herefter, støtteforanstaltninger, der skal sikre adgang til mennesker i nød og fremme uhindret adgang til bistand, samt aktioner, der har til formål at styrke katastrofeberedskabet og -forebyggelsen, sammenkoble nødhjælp, rehabilitering og udvikling samt bidrage til at styrke modstandsdygtigheden og kapaciteten til at håndtere kriser og komme på fode igen efter en krise\n14) "tredjeland": et land, der ikke er en EU-medlemsstat\n15) "programassocieret tredjeland": et tredjeland, der er part i en aftale med Unionen, som giver mulighed for at deltage i programmet, og som opfylder alle de forpligtelser, der er fastsat i denne forordning for så vidt angår medlemsstaterne\n16) "ikke-programassocieret tredjeland": et tredjeland, der ikke deltager fuldt ud i programmet, men hvis retlige enheder undtagelsesvis kan drage fordel af programmet i behørigt begrundede tilfælde i Unionens interesse.\n1. Programmets overordnede mål er at fremme solidaritet som en værdi, primært gennem frivilligt arbejde, øge deltagelsen hos en generation af unge, der med større sandsynlighed vil engagere sig i solidaritetsaktiviteter, og organisationer i tilgængelige solidaritetsaktiviteter af høj kvalitet for derigennem at bidrage til at styrke samhørigheden den sociale samhørighed, solidariteten, demokratiet, europæisk identitet og demokratiet aktivt medborgerskab i og uden for EU, støtte fællesskaber og til at tackle imødegå sociale og humanitære udfordringer på lokalt niveau med en særlig indsats for at fremme social inklusion og lige muligheder. [Ændring 63]\n2. Programmets specifikke mål er at give unge, herunder dem med færre muligheder, lettilgængelige og inklusive muligheder for at deltage i solidaritetsaktiviteter, herunder positive samfundsmæssige ændringer, i og uden for Europa og forbedre deres kompetencer med hensyn til personlig, uddannelsesmæssig, social, kulturel, medborgerlig og faglig udvikling - og få disse valideret behørigt - samt fremme deres vedvarende engagement som aktive medborgere, beskæftigelsesegnethed og lette overgangen overgang til arbejdsmarkedet. [Ændring 64]\n2a. Feedback fra deltagere og deltagende organisationer skal også omfatte en evaluering af, hvorvidt programmets mål er opfyldt. [Ændring 65]\n3. Programmets mål gennemføres under følgende indsatsområder:\na) unges deltagelse i solidaritetsaktiviteter, der tackler samfundsmæssige udfordringer, jf. artikel 6, og bestræbelser på at nå målene for bæredygtig udvikling [Ændring 66]\nb) unges deltagelse deltagelse af unge og personer med ekspertise i solidaritetsaktiviteter i forbindelse med humanitær bistand (Det Frivillige Europæiske Korps for Humanitær Bistand), jf. artikel 10, og aktioner i og uden for Unionen, der tager sigte på at opbygge værtsorganisationernes kapacitet til at yde humanitær bistand i tredjelande, jf. artikel 11. [Ændring 67]\n3a. De operationelle mål og tilsvarende politiske prioriteter for de foranstaltninger, som skal gennemføres gennem aktiviteterne på indsatsområderne, som der henvises til i denne artikels stk. 3, skal udspecificeres i det årlige arbejdsprogram i henhold til artikel 18. [Ændring 68]\n1. Programmet forfølger de mål, der er fastsat i artikel 3, gennem følgende typer aktioner:\na) frivilligt arbejde, jf. artikel 7 og 11\nb) praktikophold og job af høj kvalitet, jf. artikel 8 [Ændring 69]\nc) solidaritetsprojekter, jf. artikel 9\nd) netværksaktiviteter, jf. artikel 5\ne) kvalitets- og støtteforanstaltninger, jf. artikel 5.\n2. Programmet støtter solidaritetsaktiviteter, som rummer en klar EU-merværdi, f.eks. gennem deres:\na) tværnationale karakter, navnlig med hensyn til læringsmobilitet og samarbejde\nb) evne til at supplere andre programmer og politikker på lokalt, regionalt og nationalt plan, EU-plan og internationalt plan\nc) europæiske dimension for så vidt angår emner, mål, tilgange, forventede resultater og andre aspekter ved disse solidaritetsaktiviteter\nd) tilgang inklusionsdygtighed og faktiske evne til inddragelse af unge med forskellig baggrund, herunder unge med handicap [Ændring 70]\ne) deres bidrag til en effektiv udnyttelse af Unionens åbenheds- og anerkendelsesværktøjer.\n2a. Årlige arbejdsprogrammer vedtaget i henhold til artikel 18 omfatter en liste over aktiviteter, der potentielt kan skade deltagerne, støttemodtagerne eller samfundet, eller som er upassende for deltagerne, og som ikke skal gennemføres inden for rammerne af programmet eller skal være underlagt særlig uddannelse, baggrundskontroller eller andre foranstaltninger. [Ændring 71]\n3. Solidaritetsaktiviteterne gennemføres i overensstemmelse med specifikke krav fastsat for hver type aktivitet, der udføres inden for rammerne af programmet, jf. artikel 5, 7, 8, 9 og 11, samt med de gældende lovgivningsmæssige rammer i de deltagende lande.\n4. Henvisninger til den europæiske volontørtjeneste i EU-lovgivningen læses som omfattende frivillige aktiviteter både i henhold til forordning (EU) nr. 1288/2013 og nærværende forordning.\nAktioner, der er fælles for begge indsatsområder\n1. Netværksaktiviteter, jf. artikel 4, stk. 1, litra d), har til formål at:\na) styrke de deltagende organisationers kapaciteter til at tilbyde projekter af god høj kvalitet, der er lettilgængelige og passende finansieret, til et stigende antal deltagere i Det Europæiske Solidaritetskorps [Ændring 72]\nb) tiltrække nye deltagere – både unge og personer med en vis erfaring inden for initiativet EU-bistandsfrivillige samt deltagende organisationer [Ændring 73]\nba) lette adgangen for personer med handicap til alle aktiviteter, der tilbydes [Ændring 74]\nc) skabe mulighed for at give feedback om solidaritetsaktiviteter og for at fremme programmet som ambassadør og [Ændring 75]\nd) bidrage til udveksling af erfaringer og styrke følelsen af tilhørsforhold hos de personer og enheder, der deltager i Det Europæiske Solidaritetskorps, og derved støtte den bredere positive virkning heraf.\n2. Kvalitets- og støtteforanstaltninger, jf. artikel 4, stk. 1, litra e), omfatter:\na) foranstaltninger, der skal sikre kvaliteten af frivilligt arbejde, praktikophold eller job, herunder uddannelse, sproglig hjælp, supplerende forsikring, støtte før eller efter solidaritetsaktiviteten samt yderligere anvendelse af ungdomspasset, der identificerer og dokumenterer de kompetencer, der er erhvervet under solidaritetsaktiviteterne, til deltagerne samt kapacitetsopbygning og administrativ støtte til de deltagende organisationer\naa) foranstaltninger til beskyttelse af modtagere af solidaritetsaktiviteter, herunder målrettet uddannelse af deltagere, der udfører deres solidaritetsaktiviteter til fordel for sårbare grupper, herunder børn, og baggrundskontrol af deltagere, der arbejder med børn [Ændring 76]\nab) foranstaltninger, der sigter mod at fremme social inklusion og lige muligheder, navnlig med hensyn til deltagelsen af unge mennesker med færre muligheder, såsom hensigtsmæssige formater for solidaritetsaktiviteter og personlig vejledning [Ændring 77]\nac) foranstaltninger, der har til formål at sikre kapacitetsopbygning og administrativ støtte til de deltagende organisationer [Ændring 78]\nb) udvikling og bevarelse af et kvalitetsmærke kvalitetsmærkerne for enheder, der er villige til at tilbyde solidaritetsaktiviteter til Det Europæiske Solidaritetskorps [Ændring 79]\nc) aktiviteter iværksat under Det Europæiske Solidaritetskorps' ressourcecentre med henblik på at støtte og forbedre gennemførelsen af Det Europæiske Solidaritetskorps' aktioner og styrke valideringen af resultaterne heraf\nd) etablering, vedligeholdelse og opdatering af en tilgængelig portal for Det Europæiske Solidaritetskorps' portal på i hvert fald alle officielle EU-sprog og andre relevante onlinetjenester samt de nødvendige IT-systemer IT-støttesystemer og webbaserede værktøjer, der skal være i overensstemmelse med tilgængelighedskravene i direktiv (EU) 2016/2102 [Ændring 80]\nda) foranstaltninger til at tilskynde sociale virksomheder til at støtte aktiviteter i programmet eller give medarbejdere mulighed for at engagere sig i frivilligt arbejde inden for rammerne af programmet [Ændring 81]\ndb) udarbejdelse af en letforståelig og detaljeret procedure, der er rettet mod deltagere og deltagende organisationer og fastlægger fremgangsmåder og tidsplaner for alle faser af solidaritetsaktiviteterne. [Ændring 82]\nUNGES DELTAGELSE I SOLIDARITETSAKTIVITETER, DER TACKLER SAMFUNDSMÆSSIGE UDFORDRINGER\nFormål og typer af aktioner\n1. De aktioner, der gennemføres under indsatsområdet "Unges deltagelse i solidaritetsaktiviteter, der tackler samfundsmæssige udfordringer", bidrager især til at styrke samhørigheden, solidariteten, medborgerskabet og demokratiet i og uden for EU og håndterer samtidig også samfundsmæssige udfordringer med en særlig indsats for at fremme social inklusion og lige muligheder. [Ændring 83]\n2. Under dette indsatsområde støttes aktiviteter, som omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra a), b), c), d) og e), gennem:\na) frivilligt arbejde, jf. artikel 7\nb) praktikophold og job af høj kvalitet, jf. artikel 8 [Ændring 84]\nd) netværksaktiviteter for enkeltpersoner og organisationer, der deltager under dette indsatsområde, jf. artikel 5\nFrivilligt arbejde i forbindelse med solidaritetsaktiviteter\n1. Frivilligt arbejde, som omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra a), indeholder, skal omfatte en lærings- solid uddannelse og uddannelseskomponent, erstatter en læringsdimension samt online- og offlineuddannelse, der er skræddersyet til den pågældende aktivitet før og under aktiviteten, skal tilstræbe en klar indvirkning på identificerede fællesskabsbehov, må ikke erstatte praktikophold eller job, ligestilles må ikke sidestilles med erhvervsarbejde beskæftigelse og baseres skal være baseret på en skriftlig aftale om frivilligt arbejde i overensstemmelse med relevant national lovgivning. En sådan aftale sikrer en passende retlig, social og finansiel beskyttelse af deltageren. [Ændring 85]\n2. Frivilligt arbejde kan skal i princippet finde sted i et andet land end deltagerens bopælsland (på tværs af landegrænserne) eller. Frivilligt arbejde kan finde sted i deltagerens bopælsland (inden for landegrænserne), men skal kun være åbent for deltagelse af unge med begrænsede muligheder og skal omfatte deltagelse af deltagere, der er bosiddende i et andet land end det land, hvor aktiviteten finder sted. [Ændring 86]\n1. Et praktikophold, som omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra b), baseres på en skriftlig praktikaftale skal betales og baseres på en skriftlig praktikaftale, der indgås ved praktikopholdets begyndelse i overensstemmelse med de gældende lovgivningsmæssige rammer i det land, hvor praktikopholdet finder sted, hvis det alt efter hvad der er relevant. Praktikaftalen skal angive uddannelsesmålene, arbejdsvilkårene og tager varigheden af praktikopholdet, det vederlag, som deltageren skal modtage, og parternes rettigheder og forpligtelser, og den skal tage hensyn til principperne i kvalitetsrammen for praktikophold (2014/C 88/01). Praktikophold erstatter ikke job. [Ændring 87]\n2. Et job, som omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra b), baseres på en ansættelseskontrakt i overensstemmelse med de nationale lovgivningsmæssige rammer baseres på en skriftlig ansættelseskontrakt, som respekterer alle betingelser og ansættelsesbetingelser som fastsat i den nationale lovgivning, gældende kollektive aftaler eller begge, i det deltagerland land, hvor jobbet udføres. Den finansielle støtte til de deltagende organisationer, der tilbyder job, overstiger ikke 12 måneder i de tilfælde, hvor arbejdskontraktens varighed overstiger 12 måneder. [Ændring 88]\n3. Praktikophold og job indeholder en lærings- væsentlig uddannelses- og læringskomponent før og under aktiviteten for at hjælpe deltageren til at erhverve relevant erfaring med henblik på at udvikle kompetencer til gavn for deltagerens personlige, uddannelsesmæssige, sociale, medborgerlige og uddannelseskomponent faglige udvikling. [Ændring 89]\n4. Praktikophold og job kan skal i princippet finde sted i et andet land end deltagerens bopælsland (på tværs af landegrænserne). Praktikophold og job kan finde sted eller i deltagerens bopælsland (inden for landegrænserne), men skal kun være åbent for deltagelse af unge med begrænsede muligheder og skal omfatte deltagelse af deltagere, der er bosiddende i et andet land end det land, hvor aktiviteten finder sted. [Ændring 90]\n4a. Der skal afsættes passende budgetmidler til finansiering af hensigtsmæssig indkvartering, der giver mulighed for, at personer med handikap kan deltage på lige fod med andre, i overensstemmelse med artikel 27 i FN's konvention om rettigheder for personer med handicap og Rådets direktiv 2000/78/EF(27). [Ændring 91]\nEt solidaritetsprojekt, som omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra c), erstatter ikke praktikophold og/eller job.\n1. De aktioner, der gennemføres under indsatsområdet "Det Frivillige Europæiske Korps for Humanitær Bistand" bidrager især til at yde behovsbaseret humanitær bistand med det formål at beskytte liv, forebygge og lindre menneskelig lidelse og værne om den menneskelige værdighed i forbindelse med naturkatastrofer eller menneskeskabte katastrofer samt til at styrke kapaciteten og modstandsdygtigheden i samfund, der er sårbare, skrøbelige eller katastroferamte samfund i tredjelande ramt af naturkatastrofer, og lette overgangen fra den humanitære indsats til langsigtet bæredygtig og inklusiv udvikling. [Ændring 92]\n2. Aktioner i henhold til dette kapitel udføres i overensstemmelse med den europæiske konsensus om humanitær bistand, som fremmer de grundlæggende humanitære bistandsprincipper om medmenneskelighed, neutralitet, upartiskhed og uafhængighed og samtidig understreger Unionens bindende forpligtelse til en behovsbaseret tilgang uden forskelsbehandling mellem eller inden for berørte befolkningsgrupper og under overholdelse af folkeretten. [Ændring 93]\n2a. Unionens humanitære bistand ydes i situationer, hvor også andre instrumenter med forbindelse til udviklingssamarbejde, krisestyring og civilbeskyttelse ville kunne anvendes. Det Frivillige Europæiske Korps for Humanitær Bistand skal fungere på en sammenhængende og komplementær måde og undgå overlapninger med relevante EU-politikker og -instrumenter, navnlig Unionens humanitære bistandspolitik, politikken for udviklingssamarbejde og EU's civilbeskyttelsesordning. [Ændring 94]\n2b. I forbindelse med fremme af en sammenhængende international reaktion på humanitære kriser skal aktionerne i henhold til dette kapitel være i overensstemmelse med dem, der koordineres af FN's Kontor for Koordination af Humanitære Anliggender. [Ændring 95]\n2c. Det Frivillige Europæiske Korps for Humanitær Bistand skal bidrage til at styrke kønsperspektivet i Unionens humanitære bistand og fremme en tilstrækkelig humanitær reaktion på kvinders særlige behov. Der skal tages særlig hensyn til samarbejde med kvindegrupper og -netværk for at fremme kvinders deltagelse og lederskab inden for humanitær bistand og gøre brug af deres evner og ekspertise til at bidrage til genopbygning, fredskabelse, katastroferisikoreduktion og modstandsdygtighed i de berørte samfund. [Ændring 96]\n2d. De specifikke betingelser for udsendelse fastsættes i tæt samråd med værtsorganisationerne, i en aftale mellem udsendelsesorganisationen og Det Frivillige Europæiske Korps for Humanitær Bistand, herunder rettigheder og forpligtelser, varighed og placering i forbindelse med udsendelse samt de opgaver, der skal udføres. [Ændring 97]\n3. Under dette indsatsområde støttes aktiviteter, jf. artikel 4, stk. 1, litra a), d) og e), på følgende måder:\na) frivilligt arbejde, jf. artikel 11\naa) solidaritetsprojekter [Ændring 98]\nb) netværksaktiviteter for enkeltpersoner og organisationer, der deltager under dette indsatsområde, jf. artikel 5\nc) kvalitets- og støtteforanstaltninger, jf. artikel 5, med særlig fokus på foranstaltninger, der sikrer deltagernes sikkerhed.\n3a. På grundlag af en forudgående vurdering af behovene i tredjelande skal denne forordning støtte aktioner, der har til formål at styrke den humanitære bistandskapacitet med henblik på at styrke det lokale beredskab og indsatsen over for humanitære kriser og sikre, at frivilliges arbejde har en effektiv og bæredygtig indvirkning på stedet, herunder:\na) risikostyring i forbindelse med naturkatastrofer, katastrofeberedskab og katastrofeindsats, coaching, videreuddannelse i organiseringen af frivillige samt andre områder med relevans for personale og frivillige i værtsorganisationer\nb) udveksling af bedste praksis, faglig bistand, venskabsprogrammer og udveksling af personale og frivillige, oprettelse af netværk og andre relevante aktiviteter. [Ændring 99]\n3b. Kommissionen viderefører, vedligeholder og ajourfører databasen over EU-bistandsfrivillige, regulerer adgangen hertil og anvendelsen heraf, herunder med hensyn til tilgængeligheden og egnetheden af EU-bistandsfrivillige, og giver dermed mulighed for, at frivillige kan udsendes flere gange. Behandlingen af personoplysninger, som indsamles i eller til denne database, foretages, hvor det er relevant, i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679(28) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725(29). [Ændring 100]\nFrivilligt arbejde til støtte for humanitære bistandsaktioner\n1. Frivilligt arbejde til støtte for humanitære bistandsaktioner indeholder passende læring og uddannelse, bl.a. før opholdet, med relation til de projekter, som de unge frivillige deltager i, og med behørig vægt på de humanitære bistandsprincipper, som er omhandlet i artikel 4 10, stk. 1, litra a), indeholder en lærings- og uddannelseskomponent 2, og princippet om ikke at gøre skade, erstatter ikke praktikophold eller job og baseres på en skriftlig aftale om frivilligt arbejde. [Ændring 101]\n1a. Initiativet EU-bistandsfrivillige skal fremme deltagelsen af lokale frivillige fra tredjelande. [Ændring 102]\n2. Frivilligt arbejde under dette indsatsområde kan kun finde sted i tredjelande: [Ændring 103]\na) hvor humanitære bistandsaktiviteter og -aktioner finder sted, og\nb) hvor der ikke foregår internationale eller ikkeinternationale væbnede konflikter.\n2a. På grundlag af en forudgående vurdering af behovene i tredjelande foretaget af udsendelses- og værtsorganisationer og andre relevante aktører støtter Det Frivillige Europæiske Korps for Humanitær Bistand aktioner, der har til formål:\na) at styrke værtsorganisationernes kapacitet til at yde humanitær bistand i tredjelande med henblik på at forbedre det lokale beredskab og indsatsen i forbindelse med humanitære kriser og sikre en effektiv og bæredygtig virkning af det arbejde, der udføres af Det Frivillige Europæiske Korps for Humanitær Bistand på stedet, gennem katastroferisikostyring, katastrofeberedskab og katastrofeindsats, overgangen fra en humanitær indsats til bæredygtig lokal udvikling, coaching og videreuddannelse i organiseringen af frivillige\nb) udvekslingen af bedste praksis, teknisk bistand, venskabsprogrammer og udveksling af personale og frivillige. [Ændring 104]\n2b. Vurdering af risikoniveauet med hensyn til sikkerheden for frivillige er en prioritet, navnlig i lande eller områder, der anses for at være ustabile, eller hvor der er umiddelbare risici. [Ændring 105]\n2c. Der skal gennemføres kommunikationskampagner om Det Europæiske Solidaritetskorps vedrørende initiativet EU-bistandsfrivillige primært på Unionens område, og disse skal fokusere på det arbejde, der udføres af frivillige og humanitære hjælpearbejdere ud fra de humanitære bistandsprincipper om medmenneskelighed, uafhængighed, neutralitet og upartiskhed, som ligger til grund for deres aktioner. [Ændring 106]\n2d. Frivilligt arbejde skal opfylde de reelle behov og mangler, der er konstateret på lokalt plan af værtsorganisationerne. [Ændring 107]\nIdentificering og udvælgelse af frivillige kandidater\n1. På grundlag af en forudgående vurdering af behovene i tredjelande og i samarbejde med nationale agenturer og værtsorganisationer identificerer og udvælger Kommissionen frivillige kandidater til uddannelse.\n2. Identificeringen og udvælgelsen af frivillige kandidater sker i overensstemmelse med artikel 14 under overholdelse af principperne om ikkeforskelsbehandling, ligestilling mellem kønnene og lige muligheder.\n3. De i artikel 2 og 15 omhandlede aldersgrænser gælder ikke for frivilligt arbejde til støtte for humanitære bistandsaktiviteter i henhold til denne artikel. [Ændring 108]\nUddannelse af frivillige kandidater\n1. På grundlag af eksisterende programmer og procedurer udarbejder Kommissionen et uddannelsesprogram med henblik på at forberede frivillige kandidater til at støtte og supplere humanitære bistandsaktioner.\n2. Frivillige kandidater, som er blevet identificeret og udvalgt i henhold til ansøgningsproceduren, kan deltage i uddannelsesprogrammet, der gennemføres af kvalificerede organisationer. Det individuelle omfang og indhold af den uddannelse, der skal gennemføres af den enkelte frivillige kandidat, fastlægges i samråd med den certificerede værtsorganisation i overensstemmelse med behovene og under hensyntagen til den frivillige kandidats tidligere erfaringer og den planlagte placering af det frivillige arbejde.\n3. Uddannelsesprogrammet skal omfatte en vurdering af, om de frivillige kandidater er parate til at blive udsendt til at støtte og supplere humanitær bistandsaktiviteter i tredjelande og er i stand til at imødekomme de lokale behov. [Ændring 109]\n1. Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2021-2027 er på 1 260 000 000 EUR 1 112 988 000 EUR i 2018-priser [1 260 000 000 EUR i løbende priser]. [Ændring 110]\n2. Det beløb, der er omhandlet i stk. 1, kan anvendes til teknisk og administrativ bistand i forbindelse med programmets gennemførelse, eksempelvis forberedelses-, overvågnings-, kontrol-, revisions- og evalueringsaktiviteter, herunder informationsteknologisystemer i virksomheder. Der bør også afsættes et passende beløb på budgettet til udveksling af bedste praksis mellem medlemsstaterne og til udvikling af ungdomsnetværk. [Ændring 111]\n2a. Kommissionen vedtager delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 29 med henblik på at ændre denne forordning for at give mulighed for fleksibilitet og tilpasning af den vejledende budgetfordeling på aktiviteter i henhold til artikel 12a. De delegerede retsakter vedtaget i henhold til denne artikel afspejler de nye politiske prioriteter ved at gentilpasse fordelingen under overholdelse af en maksimal margin på 20 %. [Ændring 112]\n3. For så vidt andet ikke er fastsat i finansforordningen, kan udgifter til foranstaltninger vedrørende projekter, som er omfattet af det første arbejdsprogram, være støtteberettigede fra og med den 1. januar 2021.\n4. Midler, der er tildelt medlemsstaterne ved delt forvaltning, kan på disses anmodning overføres til programmet. Kommissionen forvalter disse midler direkte i overensstemmelse med finansforordningens [artikel 62, stk. 1, litra a)], eller indirekte i overensstemmelse med [nævnte artikels litra c)]. De omhandlede midler anvendes om muligt til fordel for den pågældende medlemsstat.\nFordeling af budgettet på de aktiviteter, der er omhandlet i artikel 7, 8, 9 og 11\nDen vejledende fordeling af budgettet på de aktiviteter, der er omhandlet i artikel 7, 8, 9 og 11, er som følger:\na) for frivilligt arbejde i forbindelse med solidaritetsaktiviteter og solidaritetsprojekter, jf. artikel 7 og 9: 86 %\nb) for kvalitetspraktikophold og job, jf. artikel 8: 8 % og\nc) for frivilligt arbejde til støtte for humanitære bistandsaktioner, jf. artikel 11: 6 % [Ændring 113]\n1. Programmet gennemføres på en ensartet måde ved direkte forvaltning i overensstemmelse med finansforordningen eller ved indirekte forvaltning med organer, der er omhandlet i finansforordningens artikel [62, stk. 1, litra c)].\n2. Programmet kan yde finansiering i enhver af de former, der er fastsat i finansforordningen, særlig som tilskud, priser og udbud. For at forenkle kravene for støttemodtagere skal finansieringen så vidt muligt bestå af faste beløb, enhedsomkostninger og finansiering efter takst. [Ændring 114]\n3. Bidrag til en form for gensidig forsikring kan dække den risiko, der er forbundet med tilbagesøgning af midler, der skyldes af modtagere, og den betragtes som en tilstrækkelig garanti i henhold til finansforordningen. Bestemmelserne i [artikel X i] forordning XXX [efterfølger til forordningen om garantifonden] finder anvendelse.\n4. For udvælgelser ved både direkte og indirekte forvaltning kan evalueringsudvalget bestå af eksterne eksperter.\n1. Frivilligt arbejde, praktikophold, job, solidaritetsprojekter, netværksaktiviteter og kvalitets- og støtteforanstaltninger, jf. artikel 5, 7, 8, 9 og 11, giver mulighed for deltagelse af medlemsstaterne og oversøiske lande og territorier.\n2. Frivilligt arbejde, netværksaktiviteter og kvalitets- og støtteforanstaltninger, jf. artikel 5 og 7, giver også mulighed for deltagelse af:\n— sikres en rimelig balance for så vidt angår bidrag og fordele for det tredjeland, som deltager i EU-programmer\n— fastsættes betingelser for deltagelse i programmerne, herunder beregningen af finansielle bidrag til de enkelte programmer og deres administrative omkostninger. Disse bidrag udgør formålsbestemte indtægter i henhold til finansforordningens artikel [21, stk. 5]\n— ikke tillægges tredjelandet beslutningsbeføjelse med hensyn til programmet\n3. De i stk. 2, nævnte lande deltager kun fuldt ud i programmet, for så vidt at de opfylder alle de forpligtelser, som denne forordning pålægger medlemsstaterne.\n3a. De finansielle bidrag, der ydes af og forventes fra tredjelande til programmet, skal, når der foreligger tilstrækkelige oplysninger, indberettes til begge budgetmyndighedens parter som led i den årlige eller foreløbige indberetning om programmet. [Ændring 115]\n4. Frivilligt arbejde og netværksaktiviteter, jf. artikel 5 og 7, kan give mulighed for deltagelse af ikke-programassocierede tredjelande, navnlig naboskabslande.\n1. Unge i alderen 17-30 år, der er villige til at deltage i Det Europæiske Solidaritetskorps, tilmelder sig via Det Europæiske Solidaritetskorps' portal. De unge skal dog være mindst 18 år og ikke ældre end 30 år på det tidspunkt, hvor de påbegynder frivilligt arbejde, et praktikophold, et job eller et solidaritetsprojekt.\n1a. Deltagere, der flytter til et andet land, skal sikres fuld sundhedspleje i deres bopælsmedlemsstat og ikke kun akut lægehjælp. Sundhedsydelser leveres både gennem den offentlige sundhedssektor i den medlemsstat, hvor aktiviteten udføres, og i mangel af sådanne tjenester eller, hvis der er tale om et klart tilfælde af manglende overholdelse af kvalitetsstandarderne i bopælsmedlemsstaten, gennem private sundhedstjenester i den medlemsstat, hvor aktiviteten udføres. [Ændring 116]\n1b. Ved gennemførelsen af denne forordning fremmer Kommissionen, medlemsstaterne og andre deltagende lande social inklusion og lige adgangsbetingelser, bl.a. med henblik på deltagelse af unge med færre muligheder. [Ændring 117]\n1. Offentlige eller private enheder, hvad enten de er almennyttige eller profitsøgende, og internationale organisationer, herunder ungdomsorganisationer, religiøse institutioner, velgørenhedsorganisationer, sekulære humanistiske organisationer, NGO'er eller andre aktører fra civilsamfundet, forudsat at de tilbyder solidaritetsaktiviteter, at de har retlig status i overensstemmelse med lovgivningen i det land, hvor de er registreret, har mulighed for at deltage i Det Europæiske Solidaritetskorps, forudsat at de har modtaget Det Europæiske Solidaritetskorps' kvalitetsmærke. Kvalitetsmærket skal attestere, at aktiviteterne kan opfylde målene i artikel 3 og træffe de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 4. [Ændring 118]\n2. En ansøgning fra en enhed om at deltage i Det Europæiske Solidaritetskorps vurderes af det kompetente gennemførelsesorgan under Det Europæiske Solidaritetskorps ud fra principperne om lige behandling; lige muligheder og ikkeforskelsbehandling; at job ikke erstattes; tilvejebringelse af aktiviteter af høj kvalitet, der er lettilgængelige og inklusive med læringsdimensioner en klar merværdi for identificerede samfundsbehov og en læringsdimension, der fokuserer på personlig, socialpædagogisk og faglig udvikling; hensigtsmæssige ordninger vedrørende uddannelse, arbejde og frivilligt arbejde; sikre og anstændige forhold og betingelser og princippet om forbud mod fortjeneste i overensstemmelse med finansforordningen. Ud fra ovennævnte principper vil det blive afgjort, om aktiviteterne opfylder Det Europæiske Solidaritetskorps' krav og målsætninger. Kvalitetsmærket må kun tildeles organisationer, der forpligter sig til at overholde disse principper. [Ændring 119]\n3. Enheden kan som et resultat af denne vurdering tildeles Det Europæiske Solidaritetskorps' kvalitetsmærke. De specifikke krav, der skal opfyldes for at opnå et kvalitetsmærke, skal variere afhængigt af typen af solidaritetsaktivitet og enhedens funktion. Det erhvervede mærke tages regelmæssigt op til fornyet vurdering og kan tilbagekaldes tilbagekaldes, hvis mærket misbruges eller ikke overholder principperne i stk. 2. En enhed, som ændrer sine aktiviteter væsentligt, skal orientere det kompetente gennemførelsesorgan herom med henblik på fornyet vurdering. [Ændring 120]\n4. En enhed, der har modtaget Det Europæiske Solidaritetskorps' kvalitetsmærke, gives adgang til Det Europæiske Solidaritetskorps' portal i enten en værtsfunktion, en støttefunktion, eller begge, og kan tilbyde solidaritetsaktiviteter til tilmeldte kandidater.\n4a. Deltagende organisationer, der har modtaget et kvalitetsmærke, har adgang til en platform, hvor de nemt kan søge efter egnede ansøgere, hvilket skal gøre det lettere for både deltagere og deltagende organisationer at indgå i solidaritetsaktiviteter. [Ændring 121]\n4b. De deltagende organisationer medvirker til at fremme programmet ved at give tidligere deltagere mulighed for at dele deres erfaringer og fungere som ambassadører for den potentielle næste generation af deltagere i programmet gennem et netværk. [Ændring 122]\n5. Det Europæiske Solidaritetskorps' kvalitetsmærke fører ikke automatisk til finansiering under Det Europæiske Solidaritetskorps.\n5a. De deltagende organisationer udfører flere funktioner inden for rammerne af Det Europæiske Solidaritetskorps. I en værtsfunktion udfører de aktiviteter i forbindelse med at tilbyde solidaritetsaktiviteter til registrerede deltagere og med udvælgelse og modtagelse af deltagere, herunder tilrettelæggelse af aktiviteter samt, ydelse af vejledning og støtte til deltagerne gennem alle faser af solidaritetsaktiviteten, idet de skaber et sikkert og passende arbejdsmiljø for deltagere og giver feedback til deltageren efter aktiviteten, i det omfang det er relevant. I en støttefunktion udfører de aktiviteter i forbindelse med udsendelse, forberedelse og understøttelse af deltagerne inden afrejse og under og efter solidaritetsaktiviteten, hvorunder de underviser deltagerne og hjælper dem over i lokale organisationer efter aktiviteten. Organisationer i en støttefunktion kan også yde administrativ og logistisk støtte til deltagere i solidaritetsprojekter. [Ændring 123]\n6. Solidaritetsaktiviteter og dermed forbundne kvalitets- og støtteforanstaltninger, der tilbydes af en deltagende organisation, kan modtage støtte under Det Europæiske Solidaritetskorps eller fra andre finansieringskilder, som ikke afhænger af EU-budgettet.\n7. For organisationer, der deltager i forbindelse med aktiviteter som beskrevet i artikel 11, prioriteres de frivilliges sikkerhed højt.\nEnhver offentlig eller privat enhed, som er etableret i et deltagerland, og internationale organisationer kan søge om støtte under Det Europæiske Solidaritetskorps. For så vidt angår aktiviteter, der er omhandlet i artikel 7, 8 og 11, er det en forudsætning for at modtage støtte under Det Europæiske Solidaritetskorps, at den deltagende organisation har opnået et kvalitetsmærke. For så vidt angår solidaritetsprojekter, der er omhandlet i artikel 9, kan fysiske personer ligeledes søge om støtte på vegne af uformelle grupper af deltagere i Det Europæiske Solidaritetskorps. Som hovedregel sendes anmodningen om tilskud til det nationale agentur i det land, hvor den pågældende organisation hører hjemme. Anmodninger om tilskud for aktiviteter organiseret af europæiske organisationer eller internationale organisationer, volontørhold aktiviteter på prioriterede områder identificeret på EU-plan og aktiviteter til støtte for humanitære bistandsaktioner i tredjelande indgives til EACEA (Kommissionens Forvaltningsorgan for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur). [Ændring 124]\nÅrligt arbejdsprogram [Ændring 125]\nDe sekundære politikvalg og prioriteringer, herunder de nærmere detaljer for specifikke foranstaltninger, jf. artikel 4-11, fastlægges på årsbasis ved hjælp af et arbejdsprogram som omhandlet i finansforordningens artikel . Det årlige arbejdsprogram indeholder også nærmere oplysninger om gennemførelsen af programmet. Derudover indeholder arbejdsprogrammet en angivelse af de beløb, der er tildelt hver enkelt aktion, samt fordelingen af midler mellem medlemsstaterne og programassocierede tredjelande til de aktioner, der skal forvaltes gennem det nationale agentur. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 29 for at supplere nærværende forordning gennem vedtagelse af årlige arbejdsprogrammer. [Ændring 126]\nProgrammet gennemføres ved hjælp af de arbejdsprogrammer, der henvises til i finansforordningens [artikel 110]. Derudover indeholder arbejdsprogrammet en angivelse af de beløb, der er tildelt hver enkelt aktion, samt fordelingen af midler mellem medlemsstaterne og programassocierede tredjelande til de aktioner, der skal forvaltes gennem det nationale agentur. Arbejdsprogrammet vedtages af Kommissionen ved en gennemførelsesretsakt. Gennemførelsesretsakterne vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 30.\n1. Indikatorer til rapportering om programmets udvikling hen imod opfyldelsen af de overordnede og specifikke mål, jf. artikel 3, findes i bilaget.\n2. For at sikre en effektiv vurdering af programmets udvikling hen imod opfyldelsen af dets mål tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 29 med henblik på at ændre bilaget for om nødvendigt at gennemgå eller supplere indikatorerne og med henblik på at supplere denne forordning med bestemmelser vedrørende oprettelsen af en overvågnings- og evalueringsramme.\n2. Midtvejsevalueringen af programmet foretages, når der foreligger tilstrækkelige oplysninger om programmets gennemførelse. Kommissionen forelægger midtvejsevalueringsrapporten for Europa-Parlamentet, for Rådet, for Det Europæiske Økonomiske og senest fire år efter påbegyndelsen af programmets gennemførelse Sociale Udvalg og for Regionsudvalget senest den 30. juni 2024. Den skal endvidere ledsages af en endelig evaluering af det foregående program. [Ændring 127]\n3. Uanset kravene i kapitel IX og de nationale agenturers forpligtelser som omhandlet i artikel 23 skal medlemsstaterne senest den 30. april 2024 indsende en rapport til Kommissionen om programmets gennemførelse og indvirkning på deres respektive områder.\n3a. Kommissionen fremsætter, hvis det er nødvendigt, og på grundlag af midtvejsevalueringen og gennemførelsesrapporterne fra medlemsstaterne, lovgivningsforslag om ændring af forordningen. Kommissionen skal møde i Europa-Parlamentets kompetente udvalg for at rapportere om midtvejsevalueringen, herunder med hensyn til sin afgørelse om, hvorvidt det er nødvendigt med en ændring af forordningen. [Ændring 128]\n4. Ved afslutningen af programmets gennemførelse og senest fire år efter afslutningen af den i artikel 1 nævnte periode gennemfører Kommissionen en endelig evaluering af programmet.\n1. Modtagere af EU-midler anerkender EU-midlernes oprindelse og sikrer synligheden af disse, (navnlig ved fremstød for foranstaltningerne og disses resultater,) gennem hurtige, sammenhængende, virkningsfulde og målrettede oplysninger, som er afpasset forholdsmæssigt efter forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden. [Ændring 129]\n2. Kommissionen gennemfører, i samarbejde med nationale myndigheder og nationale agenturer i deltagende lande og relevante EU-dækkende netværk, informations- og kommunikationstiltag vedrørende programmet, dets foranstaltninger og resultater. De finansielle midler, der er afsat til programmet, skal også bidrage til den institutionelle formidling af Unionens politiske prioriteter, for så vidt som de vedrører målene i artikel 3. [Ændring 130]\n3. De nationale agenturer, jf. artikel 23, udvikler en sammenhængende tilgang med henblik på information og effektiv opsøgende virksomhed og formidling til alle potentielle modtagere og udnyttelse af resultater af aktiviteter, der er støttet under de aktioner, de forvalter under programmet, bistår generelt Kommissionen i forbindelse med formidlingen af information om programmet, herunder oplysninger om aktioner og aktiviteter, der forvaltes på nationalt plan og EU-plan, og dets resultater og informerer de relevante målgrupper om aktioner og aktiviteter i deres land. [Ændring 131]\n3a. De deltagende organisationer bruger navnet "Det Europæiske Solidaritetskorps" i forbindelse med kommunikation og formidling af oplysninger vedrørende programmet. [Ændring 132]\nDe nationale myndigheder, som i hvert af de lande, der deltager i Det Europæiske Solidaritetskorps, er udpeget til at forvalte de aktioner, der er omhandlet i kapitel III i [den nye Erasmusforordning], fungerer også som nationale myndigheder i forbindelse med Det Europæiske Solidaritetskorps. Artikel 23, stk. 1, 2, 6, 7, 9, 10, 11, 12, 13 og 14, i [den nye Erasmusforordning] finder analog anvendelse på Det Europæiske Solidaritetskorps.\n1. De nationale agenturer, som i hvert af de lande, der deltager i Det Europæiske Solidaritetskorps, er udpeget til at forvalte de aktioner, der er omhandlet i kapitel III i [den nye Erasmusforordning] i deres respektive lande, fungerer også som nationale agenturer i forbindelse med Det Europæiske Solidaritetskorps.\nArtikel 24, stk. 1, 2, 3, 4, 5 og 6, i [den nye Erasmusforordning] finder analog anvendelse på Det Europæiske Solidaritetskorps.\n2. Med forbehold af artikel 24, stk. 2, i [den nye Erasmusforordning] er det nationale agentur ansvarligt for at forvalte alle projektfaser for de af Det Europæiske Solidaritetskorps' aktioner, der er opført i de gennemførelsesretsakter, der henvises til i artikel 18, i overensstemmelse med finansforordningens [artikel 62, stk. 1, litra c), nr. v) og vi)].\n3. I de tilfælde, hvor der for et land, som er nævnt i denne forordnings artikel 14, stk. 2, ikke er udpeget et nationalt agentur, oprettes der et sådant i henhold til artikel 24, stk. 1, 3, 4, 5 og 6, i [den nye Erasmusforordning].\n3a. Det nationale agentur hører regelmæssigt programmets støttemodtagere (enkeltpersoner og organisationer) med henblik på at indsamle feedback om programmet, vurdere aktivitetens kvalitet og hvordan aktiviteten udvikler sig, på grundlag af Kommissionens retningslinjer og yde støtte til deltagere i tilfælde af vanskeligheder og for at forbedre gennemførelsen af programmet på nationalt plan på grundlag af deres feedback og ekspertise. [Ændring 133]\n1. De regler, der gælder for forholdet mellem Kommissionen og et nationalt agentur, fastsættes i henhold til bestemmelserne i artikel 24 i [den nye Erasmusforordning] i et skriftligt dokument, der skal:\na) fastsætte interne kontrolstandarder for det pågældende nationale agentur og regler for de nationale agenturers forvaltning af EU-midler til tilskud under hensyntagen til forenklingskravene og uden at pålægge deltagere og deltagende organisationer yderligere byrder [Ændring 134]\nba) medtage kravet om at tilrettelægge regelmæssige møder med og uddannelse for netværket af nationale agenturer med det formål at sikre en sammenhængende gennemførelse af programmet på tværs af alle deltagende lande. [Ændring 135]\n1a. Kommissionen afholder regelmæssige møder om gennemførelsen af programmet med et repræsentativt antal og typer af netværk, der repræsenterer unge og frivillige og andre relevante civilsamfundsorganisationer, herunder arbejdsmarkedets parter og netværk, der er relevante for programmets aktiviteter. [Ændring 136]\na) midler til tilskud i det pågældende deltagerland til de aktioner under Det Europæiske Solidaritetskorps, som det nationale agentur har fået til opgave at forvalte\nb) et finansielt bidrag til støtte for det nationale agenturs forvaltningsopgaver som defineret efter den fremgangsmåde, der er beskrevet i artikel 25, stk. 3, litra b), i [den nye Erasmusforordning].\n3. Kommissionen fastsætter kravene til det nationale agenturs arbejdsprogram. Kommissionen stiller først midler under Det Europæiske Solidaritetskorps til rådighed for det nationale agentur, efter at den formelt har godkendt det nationale agenturs arbejdsprogram.\n4. På grundlag af overensstemmelseskravene til nationale agenturer, som omhandlet i artikel 23, stk. 3, i [den nye Erasmusforordning], vurderer Kommissionen de nationale forvaltnings- og kontrolsystemer, det nationale agenturs forvaltningserklæring og udtalelsen fra det uafhængige revisionsorgan herom, idet der tages hensyn til oplysninger fremsendt af den nationale myndighed om dets overvågnings- og tilsynsaktiviteter vedrørende Det Europæiske Solidaritetskorps.\n5a. Hvis Kommissionen ikke kan godkende den årlige forvaltningserklæring eller det uafhængige revisionsorgans udtalelse herom, eller i tilfælde af at det nationale agentur ikke gennemfører Kommissionens bemærkninger på tilfredsstillende måde, kan Kommissionen gennemføre de sikkerhedsforanstaltninger og korrigerende foranstaltninger, der måtte være nødvendige for at beskytte Unionens finansielle interesser i overensstemmelse med artikel 131, stk. 3, litra c), i finansforordningen. [Ændring 137]\nPå EU-plan er EACEA ansvarligt for forvaltningen af alle faser af tilskuddet til programmets projektaktioner, der er opført i artikel 7 og indgivet af europæiske organisationer eller platform-organisationer, i forbindelse med volontørholds aktiviteter på prioriterede områder identificeret på EU-plan og aktiviteter til støtte for humanitære bistandsaktioner i tredjelande.\nEACEA skal på EU-niveau også være ansvarligt for akkreditering (dvs. kvalitetsmærket) og overvågning af europæiske organisationer eller platformorganisationer, organisationer med ansvar for at gennemføre nationale ordninger eller EU-fonde med delt forvaltning og organisationer, der ønsker at gennemføre aktiviteter til støtte for humanitære bistandsaktioner. [Ændring 138]\n1. Revision af anvendelsen af EU-bidrag, bl.a. ved andre personer eller enheder end dem, som er pålagt denne opgave af EU's institutioner eller organer, udgør grundlaget for den generelle sikkerhed, jf. finansforordningens [artikel artikel , og foretages i overensstemmelse med de samme kriterier i alle medlemsstaterne. [Ændring 139]\n2. Den nationale myndighed udpeger et uafhængigt revisionsorgan. Det uafhængige revisionsorgan udsteder en revisionserklæring om den forvaltningserklæring, der er nævnt i finansforordningens [artikel 155, stk. 1].\n3. Det uafhængige revisionsorgan:\nb) skal sikre, at der i revisionerne tages hensyn til internationalt anerkendte revisionsstandarder, og\nc) må ikke være i interessekonflikt med hensyn til den retlige enhed, som det nationale agentur, jf. artikel 23, er en del af, og skal være driftsmæssigt uafhængigt af den retlige enhed, som det nationale agentur er en del af.\n4. Det uafhængige revisionsorgan giver Kommissionen og dens repræsentanter samt Revisionsretten fuld adgang til alle dokumenter og rapporter, der udgør grundlaget for den revisionserklæring, som det udsteder om det nationale agenturs forvaltningserklæring.\n1. Kommissionen er ansvarlig for tilsynskontroller med hensyn til de aktioner under Det Europæiske Solidaritetskorps, der forvaltes af de nationale agenturer. Den fastsætter minimumskrav til det nationale agenturs og det uafhængige revisionsorgans kontroller.\n2. De nationale agenturer er ansvarlige for den primære kontrol af støttemodtagerne med hensyn til de aktioner under Det Europæiske Solidaritetskorps, der er blevet overdraget til dem. Disse kontroller skal være forholdsmæssige og passende og give rimelig sikkerhed for, at de tildelte tilskud anvendes efter hensigten og i overensstemmelse med de gældende EU-regler. [Ændring 140]\n3. Med hensyn til de midler, der overføres til de nationale agenturer, sikrer Kommissionen korrekt koordination af sine kontroller med de nationale myndigheder og de nationale agenturer på grundlag af princippet om én enkelt revision og efter en risikobaseret analyse. Denne bestemmelse finder ikke anvendelse på undersøgelser udført af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig ("OLAF").\nHvis et tredjeland deltager i programmet i kraft af en beslutning, der træffes i henhold til en international aftale, eller med hjemmel i andre retsforskrifter, skal tredjelandet give den ansvarlige anvisningsberettigede, OLAF og Den Europæiske Revisionsret de nødvendige rettigheder og adgang til i fuld udstrækning at udøve deres respektive beføjelser. Hvad angår OLAF, omfatter sådanne rettigheder retten til at foretage undersøgelser, herunder kontrol på stedet og inspektioner, som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF).\nKomplementariteten i Unionens indsats\n1. Det Europæiske Solidaritetskorps' aktioner skal være i overensstemmelse med og supplere de relevante politikker, instrumenter og programmer på EU-niveau, navnlig Erasmusprogrammet, de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fonde) og programmet for rettigheder og værdier samt eksisterende netværk på EU-niveau, der er relevante for Det Europæiske Solidaritetskorps' aktiviteter. [Ændring 141]\n2. Det Europæiske Solidaritetskorps' aktioner skal også ikke træde i stedet for og skal være i overensstemmelse med og supplere de relevante politikker, programmer og instrumenter på nationalt, regionalt og lokalt niveau i de deltagende lande. Med henblik herpå udveksler Kommissionen, de nationale myndigheder og de nationale agenturer oplysninger om både de eksisterende nationale ordninger og prioriteter i forbindelse med solidaritet og unge, og om aktioner under Det Europæiske Solidaritetskorps for at bygge videre på relevant god praksis og opnå effektivitet og virkningsfuldhed. [Ændring 142]\n2a. For at maksimere effektiviteten af Unionens finansiering og virkningen af programmet skal de relevante myndigheder på alle niveauer tilstræbe at skabe synergi på tværs af alle relevante programmer på en sammenhængende måde. Sådanne synergier må ikke føre til, at midlerne anvendes til at forfølge andre mål end dem, der er fastsat i denne forordning. Eventuelle synergier og komplementaritet skal resultere i forenklede ansøgningsprocedurer på gennemførelsesniveauet, ledsaget af de relevante retningslinjer for gennemførelsen. [Ændring 143]\n3. Det Europæiske Solidaritetskorps' aktioner i tredjelande, jf. artikel 11, skal navnlig være i overensstemmelse med og supplere andre områder af Unionens optræden udadtil, navnlig politikkerne for humanitær bistand, udviklingssamarbejde, sikkerhedspolitik, udvidelse, naboskab samt Unionens civilbeskyttelsesmekanisme. [Ændring 144]\n4. En foranstaltning, som har modtaget et bidrag under programmet, kan også modtage et bidrag fra andre EU-programmer, forudsat at bidragene ikke dækker de samme omkostninger. Reglerne for hvert af de bidragende EU-programmer skal gælde for dets respektive bidrag til foranstaltningen. Den kumulative finansiering må ikke overstige de samlede støtteberettigede omkostninger ved foranstaltningen, og støtte fra forskellige EU-programmer kan beregnes på et prorata-grundlag i overensstemmelse med det dokument, hvori støttevilkårene er fastsat.\n5. Når programmet og de ESI-fonde, der er nævnt i artikel 1 i [forordning (EU) XX CPR], sammen yder finansiel støtte til en enkelt foranstaltning, gennemføres foranstaltningen i overensstemmelse med reglerne i denne forordning, herunder reglerne om tilbagesøgning af uretmæssigt udbetalte beløb.\n6. Aktioner, der er støtteberettigede under programmet, og som er blevet vurderet i en indkaldelse af forslag under programmet, og som opfylder de minimumskrav til kvalitet, der er fastsat i indkaldelsen af forslag, men som ikke finansieres på grund af budgetmæssige begrænsninger, kan modtage støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Socialfond+ eller Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne i henhold til artikel , stk. 7, i forordning (EU) XX [forordningen om fælles bestemmelser] og artikel  i forordning (EU) XX [finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik], forudsat at sådanne foranstaltninger er i overensstemmelse med det pågældende programs målsætninger. Reglerne for den fond, der yder støtte, anvendes.\n2. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 12, 18 og 19, tillægges Kommissionen for programmets varighed. [Ændring 145]\n3. Den i artikel 12, 18 og 19 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft. [Ændring 146]\n6. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 12, 18 og 19 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ. [Ændring 147]\nForordning (EU) [forordningen om Det Europæiske Solidaritetskorps] og forordning (EU) nr. 375/2014 ophæves med virkning fra den 1. januar 2021.\n1. Denne forordning påvirker ikke videreførelsen eller eventuelle ændringer af de pågældende foranstaltninger frem til deres afslutning under [forordningen om Det Europæiske Solidaritetskorps] eller under forordning (EU) nr. 375/2014. Disse forordninger finder fortsat anvendelse på de pågældende aktioner, indtil de afsluttes.\n2. Finansieringsrammen for programmet kan også omfatte udgifter til teknisk og administrativ bistand, som er nødvendige for at sikre overgangen mellem programmet og de foranstaltninger, der blev vedtaget under [forordningen om Det Europæiske Solidaritetskorps] eller under forordning (EU) nr. 375/2014.\n3. Bevillingerne kan om nødvendigt opføres i budgettet efter 2027 til dækning af udgifterne i artikel 12, stk. 2, således at aktioner og aktiviteter, der ikke er afsluttet den 31. december 2027, fortsat kan forvaltes.\n4. Medlemsstaterne sikrer på nationalt plan en uhindret overgang mellem de aktioner, der er gennemført under programmet for Det Europæiske Solidaritetskorps (2018-2020), og de aktioner, der gennemføres under dette program.\nIndikatorer til Programmet følges nøje for at måle, i hvilket omfang det generelle og de specifikke mål er nået, samt for at overvåge udbyttet, resultaterne og virkningerne heraf. Med henblik herpå fastsættes der et sæt minimumsindikatorer, der skal tjene som grundlag for et fremtidigt detaljeret program for overvågning af udbyttet, resultaterne og rapportering virkningerne af programmet, herunder et udvidet sæt kvalitative og kvantitative indikatorer: [Ændring 148]\na) antallet af deltagere i solidaritetsaktiviteter\nb) den procentdel af deltagerne, der udgøres af unge med færre muligheder og [Ændring 149]\nc) antallet af organisationer, som har fået tildelt Det Europæiske Solidaritetskorps' kvalitetsmærke. [Ændring 150]\nca) antallet af deltagere i job (inden for og på tværs af landegrænser), opdelt efter land, alder, køn samt erhvervsmæssig og uddannelsesmæssig baggrund [Ændring 151]\ncb) antallet af deltagere i solidaritetsprojekter, opdelt efter land, alder, køn samt erhvervsmæssig og uddannelsesmæssig baggrund [Ændring 152]\ncc) antallet af organisationer, som har fået tilbagekaldt deres kvalitetsmærke [Ændring 153]\ncd) antallet af organisationer, som har fået tildelt kvalitetsmærket, opdelt efter land og modtaget finansiering [Ændring 154]\nce) antallet af deltagende unge med færre muligheder. [Ændring 155]\ncf) antallet af deltagere, der rapporterer om et positivt læringsudbytte [Ændring 156]\ncg) antallet af deltagere, hvis læringsudbytte er blevet anerkendt via et certifikat såsom ungdomspasset eller en anden form for formel anerkendelse af deres deltagelse i Det Europæiske Solidaritetskorps [Ændring 157]\nch) deltagernes samlede tilfredshedsgrad med hensyn til kvaliteten af aktiviteter og [Ændring 158]\nci) antallet af personer, der har fået støtte direkte eller indirekte gennem solidaritetsaktiviteter. [Ændring 159]\n(3) Europa-Parlamentets holdning af 12.3.2019.\n(4) Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. Et europæisk solidaritetskorps (COM(2016)0942).\n(5) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1288/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af "Erasmus+": EU-programmet for uddannelse, ungdom og idræt og om ophævelse af afgørelse nr. 1719/2006/EF, nr. 1720/2006/EF og nr. 1298/2008/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 50).\n(6) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 375/2014 af 3. april 2014 om oprettelse af det frivillige europæiske korps for humanitær bistand ("initiativet EU-bistandsfrivillige") (EUT L 122 af 24.4.2014, s. 1).\n(7) Rådets henstilling af 15. marts 2018 om en europæisk ramme for effektive lærlingeuddannelser af høj kvalitet (EUT C 153 af 2.5.2018, s. 1).\n(8) Rådets henstilling af 15. 10. marts 2018 2014 om en europæisk ramme kvalitetsramme for effektive lærlingeuddannelser af høj kvalitet praktikophold (EUT C 153 88 af 2.5.2018 27.3.2014, s. 1).\n(9) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/589 af 13. april 2016 om et europæisk arbejdsformidlingsnet (Eures), arbejdstageres adgang til mobilitetstjenester og øget integrering af arbejdsmarkederne og om ændring af forordning (EU) nr. 492/2011 og (EU) nr. 1296/2013 (EUT L 107 af 22.4.2016, s. 1).\n(11) Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2013/776/EU af 18. december 2013 om oprettelse af Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur og om ophævelse af afgørelse 2009/336/EF (EUT L 343 af 19.12.2013, s. 46).\n(12) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/2102 af 26. oktober 2016 om tilgængeligheden af offentlige organers websteder og mobilapplikationer (EUT L 327 af 2.12.2016, s. 1).\n(13) Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. Den europæiske interoperabilitetsramme - strategi for gennemførelse (COM(2017)0134).\n(14) [Afventer henvisning til finansforordningen].\n(15) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 af 11. september 2013 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (EUT L 248 af 18.9.2013, s. 1).\n(19) Interinstitutionel aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om bedre lovgivning af 13. april 2016 (EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1).\n(20) [Afventer henvisning til den nye rådsafgørelse om de oversøiske landes og territoriers associering].\n(21) Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og Den Europæiske Investeringsbank – "Et stærkere og fornyet strategisk partnerskab med regionerne i EU's yderste periferi" (COM(2017)0623).\n(22) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).\n(23) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/801 af 11. maj 2016 om betingelserne for tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold med henblik på forskning, studier, praktik, volontørtjeneste, elevudvekslingsprogrammer eller uddannelsesprojekter, og au pair-ansættelse (EUT L 132 af 21.5.2016, s. 21).\n(24) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.20111, s. 13).\n(25) Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1).\n(26) Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (EUT C 326 af 26.10.2012, s. 391).\n(27) Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (EFT L 303 af 2.12.2000, s. 16).\n(28) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).\n(29) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af forordning (EF) nr. 45/2001 og afgørelse nr. 1247/2002/EF (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39).