Stockholmere stejler over svensk engagement i Syrien\nNyheder Skrevet af BNB | 04.09.13 | 18:28\nBerlingske Nyhedsbureau, der er i Stockholm i forbindelse med præsident Obamas besøg hos statsminister Fredrik Reinfeldt, har talt med en række af hovedstadens indbyggere, og ingen af dem støtter idéen om, at Sverige deltager i en militær intervention i Syrien.\n»Det er grotesk, det der finder sted i Syrien, og jeg håber inderligt, at elendighederne snart ophører. Men Sverige er neutralt. Vi har intet at gøre dernede. Det må USA om,« siger den 64-årige pensionist, Villy Granudd.\nHan suppleres af den 21-årige studerende, Olivia Flodin:\n»Jeg ved næsten ikke, hvad jeg skal mene om den konflikt, for det er et ekstremt kompliceret spørgsmål, om omverdenen bør gribe ind. I Sverige er det de færreste, der ønsker, at vi skal spille en aktiv rolle i Syrien,« siger hun.\nEt par meter fra hende sidder en 28-årig svensk mand med egyptisk baggrund, der ønsker at være anonym.\n»Sverige bør holde sig langt fra Syrien. Borgerkrigen kan ikke løses med bomber, og det, der snakkes om fra USAs side, vil ikke ændre noget som helst. Jeg håber, at Reinfeldt vil snakke med Obama om Egypten. Hvis der ikke snart sker noget, ender Egypten som Syrien,« siger han.\nModsat Helle Thorning-Schmidt (S) er Fredrik Reinfeldt modstander af en intervention i Syrien trods giftgasangrebet for to uger siden, der ifølge USA slog over 1.300 civile ihjel. Reinfeldt går imod interventionen af den simple årsag, at han ikke tror, at det er svaret på konflikten. Som et minimum bør der først indføres eventuelle sanktioner mod Syrien, når FNs rapport om giftgasangrebet foreligger, mener han.\nSverige har været neutralt siden midten af det 19. århundrede. Sverige er medlem af EU og FN, men er på grund af ønsket om neutralitet ikke medlem af NATO.


Entreprenørfirma Riskær Viborg ⇒Indhent 3 tilbud nemt! | 3-tilbudonline.dk\nEntreprenørfirma Riskær Viborg\nStår du og mangler en entreprenørfirma i Riskær Viborg? Så er du kommet til det helt rette sted at finde en. Vi har jo, det største netværk af entreprenørfirmae i hele Danmark, og derfor kan vi også finde en til dig i Riskær Viborg. Faktisk kan vi finde op til 3, og videre sende dig de tilbud de kommer med. Så skal du blot bestemme dig for, hvilken en af de entreprenørfirmae i Riskær Viborg, som du ønsker at benytte. Vi ved du vil blive glad for vores gratis og uforpligtende service.\nNår du skal indhente tilbud på billige entreprenørfirmaer i Riskær Viborg, skal du bare trykke dig ind på vores indhent-tilbuds knap. Derefter vil du blive ført videre til vores indhent-tilbuds side. Det er her, du får muligheden for, at give os en beskrivelse din opgave. Det tager dig cirka 60 sekunder, og bagefter, skal du bare læne dig tilbage. Det er kan da ikke blive mere nemt, hva? Så hvad venter du på? Indhent tilbud på et entreprenørfirma Riskær Viborg allerede i dag!\nDerfor skal du indhente tilbud på entreprenørfirma Riskær Viborg\nDer er mange grunde til, at du bør indhente tilbud på entreprenørfirmaer i Riskær Viborg. For det første kan du spare en masse tid og penge. For det andet er du forsikret en god kvalitet på det arbejde, som du skal have udført. Vi benytter nemlig kun de absolut bedste entreprenørfirmaer i Danmark, og derfor har vi også kun dygtige entreprenørfirmaer Riskær Viborg. Derudover falder prisen jo naturligvis, da alle entreprenørfirmane gerne vil have, at du vælger dem fremfor alle deres konkurrenter.\nEntreprenørfirma Ruds Vedby\nEntreprenørfirma Vivild Favrskov\nEntreprenørfirma Fuglevad Lyngby-Taarbæk\n← Entreprenørfirma Ravnebjerg Næstved\nGulvafhøvling Atterup Huse Ringsted →


hvad man kan forvente efter en adenoidectomy\nhvad man kan forvente efter en adenoidectomy\nEn adenoidectomy er kirurgisk fjernelse af adenoid kirtler og er normalt udføres , når mandlerne er fjernet . De polypper er placeret i din hals , mellem dine luftveje og bagsiden af din hals . Adenoidectomy udføres oftest på børn , når de polypper er hævede og hæmme vejrtrækning . For så vidt angår kirurgi går , er en tonsillektomi og adenoid fjernelse betragtes som mindre , med en samlet tilbagebetaling på ca to uger .\nForældre til børn , der har deres polypper fjernet , kan forvente at tage deres unge hjem hurtigt efter operationen . De fleste mennesker, der har adenoidectomies ikke behøver at tilbringe natten på hospitalet, og kan gå hjem samme dag som proceduren. Umiddelbart efter operationen , vil patienten blive truffet for at inddrivelse , indtil han vågner op fra bedøvelsen . Efter nogle rutinemæssige overvågning af vitale tegn og evnen til at synke , er de fleste mennesker klar til at gå hjem .\npædiatrisk ENT Associates af Minneapolis og St. Paul rapporterer, at folk, der har haft polypper fjernet , kan forvente nogle gastrointestinale nød umiddelbart efter operationen , herunder kvalme og opkastning i de to første dage efter operationen , kvalme er ofte en reaktion på anæstesi\nEn halsbetændelse . er kendetegnende symptom på at have en adenoidectomy . Patientens hals og nakke kan være ømme i flere dage efter indgrebet .\nDen eftervirkningerne af en adenoidectomy kan omfatte en feber . Dette symptom er forventeligt og generelt intet at bekymre sig om , ifølge Pediatric Associates , medmindre feber ikke kan kontrolleres med medicin og er ledsaget af kulderystelser , kramper eller andre tegn på infektion eller andre alvorlige komplikationer .\nDit barn kan komme hjem fra en adenoidectomy med antibiotika . Medicin af denne art er givet som en forebyggende foranstaltning for at beskytte halsen fra nasal sekreter , der kan forårsage infektioner . Din læge kan også ordinere eller anbefale en smertestillende .\nlap band regler\nøvelser til at reducere nasal tip hævelse efter rhinoplastik\nhvad er farerne ved rygkirurgi ?\nForskellen mellem de Allergan & Ethicon skød band\nhvordan man kan hånd kirurgiske instrumenter til en læge\nhvordan man kan omforme næsen\ntop diode laser hårfjerning\nhvad betyder forreste hemorrhoidectomy betyde?\nrestitutionstid for skulder udskiftning vs rotator cuff\nsmart LiPo opsving\nRisikoen for korroderede arterie kirurgi\nNext：tegn på brug en anden hofte


Obligatorisk vedligeholdelsesuddannelse Indsats PDF\nDownload "Obligatorisk vedligeholdelsesuddannelse Indsats 2009"\n1 Obligatorisk vedligeholdelsesuddannelse Indsats 2009 Den årlige obligatoriske vedligeholdelsesuddannelse har til formål løbende at træne og videreudvikle kompetencerne for indsatspersonalet ved de kommunale redningsberedskabers afhjælpende beredskab. Deltagelse i den årlige vedligeholdelsesuddannelse Indsats er obligatorisk for alt personel, der udfører brandslukningsopgaver inden for det kommunale redningsberedskab. Dette gælder både for ansatte og frivillige, og det gælder såvel brandmænd, holdledere og indsatsledere. Alt indsatspersonale, som virker indenfor fagområde Indsats, skal således hvert år gennemgå mindst 24 timers vedligeholdelsesuddannelse (12 lektioner af 2 timer), som fastsættes af Beredskabsstyrelsen. Det enkelte kommunale redningsberedskab skal planlægge, tilrettelægge og gennemføre sin vedligeholdelsesuddannelse med udgangspunkt i nærværende bestemmelsers vejledende målbeskrivelser. Redningsberedskabet skal dog tilpasse aktiviteterne efter lokale forhold og behov, således at vedligeholdelsesuddannelsen bliver til størst mulig gavn for henholdsvis brandmænd, holdledere og indsatsledere i det enkelte beredskab. Redningsberedskabet kan vælge at differentiere uddannelsesforløbet for det manuelle niveau, holdleder- og indsatslederniveauet. Det vil sige, at der kan vælges forskellige øvelser til de forskellige niveauer, ligesom der under gennemførelsen af de enkelte lektioner kan sættes fokus på forskellige elementer i øvelsen afhængig af hvilke personalegrupper, som deltager. I den obligatoriske vedligeholdelsesuddannelse skal redningsberedskabet søge at: o vælge lektioner/øvelser, der bedst dækker kommunens samlede kompetencebehov, o vælge lektioner/øvelser, der bedst dækker den enkelte ansattes individuelle behov for kompetenceudvikling, o vælge en hensigtsmæssig vekslen mellem teoretiske lektioner og praktiske øvelser, o inddrage identificerede risikoelementer i kommunen og herunder træne samarbejdet med lokale risikobetonede virksomheder, o inddrage kommunens beredskabsplaner og herunder træne samarbejdet med relevante forvaltninger i kommunen, o træne samarbejdet med andre dele af redningsberedskabet herunder både nabokommuner (niveau 1), støttepunktsberedskaber (niveau 2) og Beredskabsstyrelsens centre (niveau 2 og 3) samt o træne samarbejdet med andre relevante myndigheder. 1\n2 Vedligeholdelsesuddannelsen er overordnet struktureret i tre dele Den obligatoriske vedligeholdelsesuddannelse Indsats 2009 er overordnet struktureret således, at den består af tre dele. I denne opdeling er der taget højde for de nye særlige uddannelsesbehov, som implementeringen af det nye det landsdækkende radiokommunikationsnet SINE medfører. I 2009 indgår der således et SINE-modul med henblik på at de kommuner, som i 2009 gennemfører en brugeruddannelse i SINE, har mulighed for at udnytte 4 timer af de i alt 24 obligatoriske timer til dette formål. Del 1 Træning og opgradering af Indsats- og HAT-uddannelserne Lektion 1 til 4 er træning af emner fra Indsatsuddannelsen. Lektion 5 og 6 er opgradering (og træning) i Håndtering af tilskadekomne. Lektion 1 Brandmandens pladser ved en B/C-udlægning med udvendig ophaling, en skumudlægning og en B/C-udlægning med 2. og 3. rør 2 Brandmandens opgaver ved frigørelse af fastklemte 3 Akutte uheld med farlige stoffer 4 Røgdykkerøvelse 5 Ilt- og sugeudstyr (Lektion 3 i Håndtering af tilskadekomne) 6 Bårebetjening og bårers anvendelse (Lektion 9 i Håndtering af tilskadekomne) Del 2 SINE modul De kommuner, som har indført SINE, kan benytte sig af vedligeholdelsesuddannelsens særlige 4 timers SINE-modul. Lektion SINE-modul Betjening af kommunikationsmateriel, SINE-terminaler (Terminalbruger-uddannelsen) Dette modul har en varighed af 4 timer i alt. 2\n3 Del 2 alternativ De kommuner, som ikke har indført SINE, skal køre lektion 7 og 8. I hver af disse lektioner kan der vælges imellem 3 forskellige øvelser A, B eller C. Lektion 7 A. Indsatsøvelse med særlig fokus brandbekæmpelsen ved brande, som involverer et eller flere eksempler på særlige farer B. Silobrand C. Brandmandens opgaver ved frigørelse af fastklemte 8 A. Sikring ved arbejde i højder B. Vandforsyning fra åbent vandsted C. Redning ved anvendelse af håndbårne stiger I lektion 7 og 8 skal der mindst gennemføres en af de 3 foreslåede øvelser A, B eller C. Del 3 Lokale forhold Lektion 9, 10, 11 og 12 tilrettelægges lokalt og lægger op til inddragelse af lokale elementer fra kommunens risikobaserede dimensionering, eksempelvis lokaliteter eller scenarier af særlig betydning eller stor kompleksitet. Lektion 9 Lokalt tilrettelagt lektion/øvelse, som særligt fokuserer på et eller flere elementer i kommunens risikobaserede dimensionering 10 Lokalt tilrettelagt lektion/øvelse, som særligt fokuserer på et eller flere elementer i kommunens risikobaserede dimensionering 11 Lokalt tilrettelagt lektion/øvelse, som særligt fokuserer på et eller flere elementer i kommunens risikobaserede dimensionering 12 Lokalt tilrettelagt lektion/øvelse, som særligt fokuserer på et eller flere elementer i kommunens risikobaserede dimensionering Alle lektioner/øvelser planlægges og gennemføres efter den uddannelsesansvarliges bestemmelser. Bortset fra det særlige SINE-modul skal hver lektion have en varighed af mindst 2 timer og lektionerne skal gennemføres jævnt fordelt over hele året. Beredskabsstyrelsen ønsker god fornøjelse med vedligeholdelsesuddannelsen i\n4 Lektion 1 Brandmandens pladser ved en B/C-udlægning med udvendig ophaling, en skumudlægning og en B/C-udlægning med 2. og 3. rør Holdlederen skal foretage sin situationsbedømmelse og give en befaling til mandskabet. Brandmanden skal efter befaling fra holdlederen: udlægge B- og C-slangen på kommandoen: "Fra sprøjten B- og C-slangen ud" og foretage ophaling af slanger i etage, udlægge B- og C-slangen med 1., 2., og 3. rør på kommandoen: Fra sprøjten B/Cslangen ud, udskifte en slange og forlænger af angrebet og udlægge skumslangen på kommandoen: "Fra sprøjten skumslangen ud". 1 eren, 2 eren, 3 eren og 4 erens materiel og opgaver ved en B/C-udlægning. 1 eren, 2 eren, 3 eren og 4 erens materiel og opgaver ved en skumudlægning. Skumrørets og skumtilblanderens virkemåde. Sikkerhed. 4\n5 Lektion 2 Brandmandens opgaver ved frigørelse af fastklemte Øvelsen tænkes udført på et eller flere køretøjer med en eller flere tilskadekomne, som er trafikskadede. Øvelsen kan eventuelt inddrage sundhedspersonalets opgaver. Indsatslederen skal foretage sin situationsbedømmelse og give en befaling til holdlederen. Holdlederen skal i samarbejde med sikkerhedsmanden og evt. sundhedspersonale foretage sin situationsbedømmelse. Der skal særligt fokuseres på stabilisering af køretøjet samt andre farer i forbindelse med frigørelsesarbejdet. Holdlederen giver en befaling til mandskabet. Brandmanden skal efter befaling fra holdlederen: udfri de tilstedeværende tilskadekomne. Situationsbedømmelse. Materiel-, mandskab og skrotdepot. Stabilisering af køretøjet. Kontrollerede frigørelse. Håndtering af tilskadekomne. Sikkerhed. 5\n6 Lektion 3 Akutte uheld med farlige stoffer Indsatslederen skal foretage sin situationsbedømmelse. På baggrund af denne og evt. opslag i kemikalieindsatskortene beslutter indsatslederen sig for indsatsen overfor dette stof. Indsatslederen giver en befaling til holdlederen. Holdlederen skal foretage sin situationsbedømmelse og give en befaling til mandskabet. Brandmanden skal efter befaling fra holdlederen og i samarbejde med andre: iklæde sig kemikalieindsatsdragt, redde evt. tilskadekomne, standse udstrømningen og opsamle det farlige stof, hindre evt. afdampning, betjene kommunes miljømateriel til denne form for uheld og oprette et rensepunkt samt gennemføre rensning af kemikalie røgdykkerne. Forholdene omkring kemikalieindsatsdragten herunder også hvorfor indsatstiden i den forkortes. Oprettelsen af et rensepunkt. Grænserne direkte kontakt, indre og ydre afspærring. Sikkerhed. Begrænsning af spredningen. Renseproceduren for kemikalierøgdykkerne. 6\n7 Lektion 4 Røgdykkerøvelse Indsatslederen skal foretage sin situationsbedømmelse og give en befaling til holdlederen. Holdlederen skal foretage sin situationsbedømmelse og give en befaling til mandskabet. Brandmanden skal efter befaling fra holdlederen: klargøre materiel til indsats og gennemføre de opgaver, som han pålægges af holdlederen. Afspærring. Sikkerhed. Slangeudlægninger. Eventuelle særlige farer. Pakning og klargøring af materiel. 7\n8 Lektion 5 Ilt- og sugeudstyr Lektion 5 gennemføres jævnfør Lektion 3 i Håndtering af tilskadekomne. Brandmanden skal - med baggrund i ulykkessituationen og de forhold, der kan have betydning for den tilskadekomnes tilstand samt efter en undersøgelse af den tilskadekomne - kunne anvende ilt- og sugeudstyr herunder samle og klargøre ilt- og sugeudstyr, give ilttilskud samt suge i forbindelse med håndtering af tilskadekomne. Behovet for sugning og/eller ilttilskud. Klargøring og samling af sugeudstyret til sugning af svælg. Anvendelse af suget til fjernelse af sekreter fra mund og svælg, før der gives kunstigt åndedræt. Placering af sugespids i forbindelse med sugning. Klargøring af iltudstyret til brug for den præhospitale lægestøtte. Påsætning af maske og Rubens- eller ventilationspose. Indstilling flowmeteret i forhold til den tilskadekomnes tilstand samt ilttilskud gennem maske, lommemaske og/eller kateter. Sikkerhedsbestemmelser for anvendelse af ilt- og sugeudstyr. Principperne for iltbehandling og sugning. 8\n9 Lektion 6 Bårebetjening og bårers anvendelse Lektion 6 gennemføres jævnfør Lektion 9 i Håndtering af tilskadekomne. Brandmanden skal med baggrund i ulykkessituationen og den tilskadekomnes tilstand kunne optage og lejre tilskadekomne på båre samt være i stand til at skærme den tilskadekomne mod klimaet gennem indpakning og kunne omflytte den tilskadekomne mellem forskellige lejer. Endvidere skal brandmanden være orienteret om de båretyper, der anvendes af ambulancetjenesten og den præhospitale lægestøtte, samt hvordan de anvendes. Hensyntagen til den tilskadekomnes skader, tilstand og den ydede førstehjælp. Udviklingen i den tilskadekomnes skader. Samarbejde med kollegaer, ambulancemandskab og/eller den præhospitale lægestøtte. Optagelse af den tilskadekomne på båre. Indpakning af den tilskadekomne i tæpper eller lignende. Lejringsmetoder for den tilskadekomne. Justering af den tilskadekomnes placering på båren. 9\n10 Lektion 7 A Indsatsøvelse med særlig fokus brandbekæmpelsen ved brande, som involverer et eller flere eksempler på særlige farer De særlige farer kan eksempelvis være trykflasker, elektricitet, radioaktivitet og bygningers konstruktive forhold og holdbarhed under brand. Indsatslederen skal foretage sin situationsbedømmelse med fokus på de særlige farer, der eksisterer på dette brandsted. Indsatslederen giver en befaling til holdlederen. Holdlederen skal foretage sin situationsbedømmelse og give en befaling til mandskabet. Brandmanden skal efter befaling fra holdlederen: klargøre materiel til indsats og reagerer overfor de særlige farer, som er til stede på brandstedet. Fremkørsel til skadested. Afspærring. Sikkerhed. Kommunikation. Trykflasker, højspændingselektricitet, radioaktivitet og sammenstyrtningsfare. Slangeudlægninger. Pakning og klargøring af materiel. 10\n11 Lektion 7 B Silobrand Indsatslederen skal foretage sig en situationsbedømmelse med fokus på de særlige aspekter, som gør sig gældende ved en silobrand. Indsatslederen giver en befaling til holdlederen. Holdlederen skal foretage sin situationsbedømmelse og give en befaling til mandskabet. Brandmanden skal efter befaling fra holdlederen: klargøre materiel til indsats og gennemføre de opgaver, som han pålægges af holdlederen. Afspærring. Sikkerhed. Faldsikring. Slangeudlægninger. Tryktabsberegninger. Pakning og klargøring af materiel. 11\n12 Lektion 7 C Brandmandens opgaver ved frigørelse af fastklemte Øvelsen tænkes udført på et eller flere køretøjer med en eller flere tilskadekomne, som er trafikskadede og placerede på en sådan måde, at indsatsen besværliggøres eksempelvis ved at bilen ligger på taget eller på siden eller ved at bilen er større end en normal personbil. Øvelsen kan eventuelt inddrage sundhedspersonalets opgaver. Indsatslederen skal foretage sin situationsbedømmelse og give en befaling til holdlederen. Holdlederen skal i samarbejde med sikkerhedsmanden og evt. sundhedspersonale foretage sin situationsbedømmelse. Der skal særligt fokuseres på stabilisering af køretøjet samt andre farer i forbindelse med frigørelsesarbejdet. Holdlederen giver en befaling til mandskabet. Brandmanden skal efter befaling fra holdlederen: udfri de tilstedeværende tilskadekomne. Situationsbedømmelse. Materiel-, mandskab og skrotdepot. Stabilisering af køretøjet. Kontrollerede frigørelse. Håndtering af tilskadekomne. Sikkerhed. 12\n13 Lektion 8 A Sikring ved arbejde i højder Indsatslederen skal foretage sin situationsbedømmelse og give en befaling til holdlederen. Holdlederen skal foretage sin situationsbedømmelse og give en befaling til mandskabet. Brandmanden skal efter befaling fra holdlederen: foretage brugerkontrol af faldsikringsudstyret før anvendelse, iklæde sig udstyret og anvende faldsikringsudstyret under løsning af praktiske opgaver. Brandmanden skal have forståelse for: vigtigheden af ankerpunktets placering i forhold til egen sikkerhed, falddæmperens virkefunktion, reblåsens virkefunktion og faldfaktorer. Klargøring. Sikkerhed. Udstyrets formål. Gennemgang og tilpasning af faldsikringsudstyr. Brugerkontrol. Ankerpunkt. Praktisk øvelse med eksempelvis afdækning af et tag. 13\n14 Lektion 8 B Vandforsyning fra åbent vandsted Ved lektionen skal deltagerne have påhængsbæresprøjte, tankvogn og automobilsprøjte til rådighed. Holdlederen skal foretage sin situationsbedømmelse og give en befaling til mandskabet. Brandmanden skal efter ordre fra holdlederen og i samarbejde med andre: udlægge sugeslanger i forbindelse med ansugning af vand fra åbent vandsted, anbringe sugekurv, sugeline, ventilline og skamfilingspude, etablere fødeslange mellem brandhane og tankvogn samt mellem tankvogn og automobilsprøjte og etablere lukket seriepumpning. Klargøre sugeslanger. Sugehovedets placering i vandet ved ansugning. Udlægning af fødeslange. Ansugningssystemer. Ansugningsteori. Brug af pumpe- og motorinstrumenter. Seriepumpning. Fejlfinding. 14\n15 Lektion 8 C Redning ved anvendelse af håndbårne stiger Indsatslederen skal foretage sin situationsbedømmelse og give en befaling til holdlederen. Holdlederen skal foretage sin situationsbedømmelse og give en befaling til mandskabet. Brandmanden skal efter ordre fra holdlederen og i samarbejde med andre: opstille de forskellige stigetyper, som kommunen råder over og foretage personredning ved hjælp af håndbårne stiger. Skyde-/hejsestige. Sammensættelige stiger. Anvendelsesmulighederne for håndbårne stiger. Sikkerhed. Adgangs- arbejds- og redningsstige. Opstilling af de forskellige stigetyper redningsberedskabet råder over. Rod- og topsikring af stigen. 15\n16 Lektion 9 Lektion 10 Lektion 11 Lektion 12 Lokalt tilrettelagt lektion/øvelse Lokalt tilrettelagt lektion/øvelse Lokalt tilrettelagt lektion/øvelse Lokalt tilrettelagt lektion/øvelse Alle lektionerne/øvelserne planlægges og gennemføres efter den uddannelsesansvarliges bestemmelse. De lokalt tilrettelagte lektioner/øvelser giver den enkelte kommune og redningsberedskab mulighed for at sætte fokus på særlige lokale forhold i kommunen. Disse lektioner/øvelser giver således rig mulighed for at: o vælge lektioner/øvelser, der bedst dækker kommunens samlede kompetencebehov, o vælge lektioner/øvelser, der bedst dækker den enkelte ansattes individuelle behov for kompetenceudvikling, o vælge en hensigtsmæssig vekslen mellem teoretiske lektioner og praktiske øvelser, o inddrage identificerede risikomomenter i kommunen og herunder træne samarbejdet med lokale risikobetonede virksomheder, o inddrage kommunens beredskabsplaner og herunder træne samarbejdet med relevante forvaltninger i kommunen, o træne samarbejdet med andre dele af redningsberedskabet herunder både nabokommuner (niveau 1), støttepunktsberedskaber (niveau 2) og Beredskabsstyrelsens centre (niveau 2 og 3) samt o træne samarbejdet med andre relevante myndigheder. 16\n17 SINE-modul Betjening af kommunikationsmateriel, SINE-terminaler (Terminalbruger-uddannelsen) Der lægges i lektionen vægt på de praktiske færdigheder. Hvis der ikke skal undervises i lokalt kommunikationsmateriel, kan undervisningstiden bruges til praktik. Enkelte funktioner på SINE-terminalen kræver særlige brugerrettigheder, hvorfor det ikke er alle deltagere, der skal have undervisning i disse funktioner. Ved lektionen skal deltagerne have de fornødne kommunikationsmidler og tilbehør til rådighed. Indsatslederen, holdlederen og brandmanden skal: kunne gennemgå modulets mål, formål og forløb, kunne orientere om SINE s overordnede struktur og anvendelsesmuligheder, herunder talegrupper, direkte kommunikation fra terminal til terminal (DMO, Direct Mode), brug af terminal via netværk (TMO, Trunk Mode), Gateway og repeaterfunktion samt brug af SINE ved større hændelser, have forståelse for kommunikationssikkerhed, herunder låsning af bortkomne terminaler, have kendskab til redningsberedskabets radioprocedurer, kunne anvende SINE-håndterminal og mobil-terminal, herunder brugereftersyn, modtagelse af tale-opkald, afsendelse af tale-opkald, modtagelse af tekstbesked (SDS), afsendelse af tekstbesked (SDS), statusmeldinger, individuel opkald, nødkald, daglige funktioner og betjening samt simpel fejlfinding, kunne anvende SINE-terminaler ved opkald til offentlig telefonnet*, kunne anvende mobiltelefon, alarmmodtager (Pager) og andet lokalt kommunikationsmateriel ved eget beredskab, kunne anvende talegrupper ved eget beredskab (egen VPN) og tværgående talegrupper (tværgående VPN/skadestedssæt), kunne anvende Til-, Fra- melding, kunne anvende alias (kaldesignal) ved eget beredskab, kunne anvende ekspeditionsordene: alarmsignal, melding, forespørgsel, signal, klar til signal, her er, skift, slut, gentag, jeg gentager, rettelse, jeg staver, modtaget, vent, slut og kunne anvende det fonetiske alfabet og talord. 17\n18 Klargøring af SINE-terminalen til brug ved at tænde den, justere lydstyrken på volumenknappen, indstille terminalen på valgte talegruppe og kontrollere batteristand. Etablering af kontakt på SINE terminalen i TMO, DMO samt ved individuel opkald. Etablering af kontakt på SINE-terminal til almindelig offentlig telefon.* Aktivering nødkald på SINE-terminal. Anvendelse af Tænk-Tast-Tøv-Tal. Ladning af ovennævnte kommunikationsmidler. Af- og påmontering af batteri på håndholdte terminaler. Talegrupper ved eget beredskab. Tekstbesked på SINE-terminal. Kontakt mellem lokale kommunikationsmidler. Tekst- og statusmeddelelse. Aflæsning af opkald på pager.** Opkald til vagtcentral/kontrolrum. Flytning til anden talegruppe samt skifte talegruppe på SINE-terminal. * Kun relevant for brugere, der har denne mulighed. ** Afhængig af lokalt materiel. Henvisninger Vejledning om tilslutning til og anvendelse af det landsdækkende radiokommunikationsnet SINE. Økonomistyrelsen Brugsvejledninger til lokale indkøbt kommunikationsmateriel. 18\nIndsats Slangeudlægning Beredskabsstyrelsen 2006 Indsats Forfattere: Copyright 2005 Forsidefoto: Opsætning & Tryk: Udgivet af: Slangeudlægning John Clausen, Uffe Fast, Bjarne Jørgensen, Martin Sørensen,\n565000_armatur.fm Page 1 Monday, December 3, 2007 1:17 PM. Indsats. Armaturer / Strålerør\n565000_armatur.fm Page 1 Monday, December 3, 2007 1:17 PM Indsats Armaturer / Strålerør Beredskabsstyrelsen 2006 565000_armatur.fm Page 2 Monday, December 3, 2007 1:17 PM Indsats Forfattere: Faglige konsulenter:


Små Bryster Escortguidr - Dating I Colombia\nBy: Shirlee Marcos | Post date: 30-07-2017\t| Comments:\nEr du ked af dine brysters størrelse? Det skal du slet ikke være – der er masser af fordele ved små bryster. Se nogle af dem her. Ordsprog bryllup bikini til små bryster ingen ko på isen glæderne aarhus; 3 bryster Parker Sjælland; ESCORTGUIDR ECORI; Hvo intet vover. Søgeresultater for: Små bryster Jeg foreslår, at du prøver TANTRA+ LINGAM aller PROSTATA massage Dating sites for gift escortguidr, ...\nHastighed Udstyr Teknologi og geografi Installation Mbit: Vi bruger cookies til at huske dine indstillinger og give dig den bedst mulige oplevelse på sitet. Du er i godt selskab. Populært legetøj kan nu også fås til brystvorterne. Glimrende hastighed, hvis du har flere computere på nettet — tilstrækkeligt selv med computere på nettet samtidig.\nDonne nude 34 3. Du kan sagtens se videoer og alt andet på nettet. Viralt Ung kvinde kommer hjem fra træningscentret og tager bukserne af - så opdager hun sin store brøler. Dine veninder har tit nedringet bluser på, og det synes du måske ser en smule. Se billederne af, hvordan helt almindelige bryster ser ud 1 De giver større nydelse Små bryster er lig med større nydelse. Viralt Sexede tvillinger leder efter en mand, de kan dele: Der er heller ikke stor sandsynlighed for, at du vil virke vulgær i en nedringet bluse eller vil have mændenes blikke hængende i kavalergangen. Thanks for tuning in! Kia små bryster escortguidr Knaldperlen er blevet forældre. Skip to content Og ønsker at prøve at møde nogen nye web show snakker brutto! To unge stak ild til nyt sommerhus, mens de filmede det. Først og fremmest skal du have de rigtige netkort i dine computere. Bibi Boobs Jylland Mangler: Replikken falder i en lille video, som magasinet har lagt ud fra slikke større brystvorter af optagelserne. TV 2 overvejer at lade homoseksuelle par deltage i Vild med dans. Det nødvendige udstyr til at komme på nettet følger med i pakken, men det kan være nødvendigt for dig at investere i længere netværkskabler, hvis du ikke vil koble din computer til trådløst, ligesom det for meget gamle computere kan små bryster escortguidr nødvendigt at købe trådløst netværkskort — i reelt alle nyere computere er det dog med. Ikke alle udbydere tilbyder hastigheder på 9 Mbit eller mindre. Fræk 3 kant med 2 piger med græsk 1 time. Skal du købe ny computer, skal du også sætte dig ind i teknisk viden, og ikke mindst er det vigtigt, at du kender fordele og ulemper ved henholdsvis bærbare og stationære computere, små bryster escortguidr.\nÆrøskøbing bryster sex escortguide pik og modne Sexuel snak bare om en ven ' s garden vokse groes green at skrivebordet på æren. Det er altid rart at kunne sende ting hurtigt til nettet, men omvendt bruger man kun sjældent og i kort tid sin upload.\nSmå bryster escortguidr Elkjærvej 30 åbyhøj dejlige damer uden tøj Sexy Milf 0 Godt, vådt og helt glat naturligvis. Og generelt bare give et indblik i, hvordan det er og være mig! Brystoperation mest sexede pornstar Mælkede bryster fra escortguide. Vi vil ikke blive boende i Danmark. En aften hjemme hos Peter Kjær Kone: Først og fremmest skal du have de rigtige netkort i dine computere.\nSmå bryster escortguidr 440\nSIDE SEX COM PORNOSTJERNE ESCORT LONDON Verdens mindste bryster gratis erotiske film\nSmå bryster escortguidr Nye bryster reklame store hængende bryster\nSmå bryster escortguidr Fasion and fitness, with a twist of my odd personality and lifestyle. Det er helt gratis! Der er sjældent problemer med bærbare computere, men en del stationære har ikke trådløst netkort — det kan der dog let rettes op på. Tilbage til opret bruger Glemt password. De har bare lige ét lille krav. Malene vejer kilo: Hastighed Udstyr Teknologi og geografi Installation Mbit:


Kandu.dk - Utæt kompressor?\n04-10-07 11:10 : djguffe\n04-10-07 11:24 : o.v.n.\n04-10-07 11:39 : e.c\n04-10-07 12:08 : stilkene\n04-10-07 12:47 : alka\n04-10-07 12:53 : Hejdu58\n04-10-07 13:40 : CCjunior\n09-10-07 12:08 : buggesmoelf\nFra : buggesmoelf Vist : 3786 gange\nJeg har lige fået min første hobbykompressor, 24 l. 8 bar. Når jeg slukker den, står luften lige så stille og siver ud med en hvislelyd. I løbet af en times tid er trykket faldet til 0. Er det meningen? Har aldrig haft en kompressor før, så jeg ved ikke, om det er normal opførsel for en sådan.\nDato : 04-10-07 11:10\nSom du beskriver det, så lyder det som om der er en utæthed et sted. Det vil falde lidt i trykket, men langt fra så mesget som du skriver. Jeg ville få den sedt retur til der hvor den er købt og få den lavet på garantien. Hvis den er brugt så finde det sted hvor den siver og få tætnedt den.\nHUSK den vil aldrig blive hel tæt, og du skal ikke plille ved den sikkerhedsventil.\nDato : 04-10-07 11:24\nHvis det er en ny kompressor du har købt, så bør reklamere over utætheden, selv en billig hobby kompressor skal være tæt og holde trykket i et døgn mindst, før den er på nul\nDato : 04-10-07 11:39\nNår kompressoren stopper så skal den aflastes, for at kunne starte igen senere.\nAflastningen foregår automatisk enten elektrisk eller mekanisk.\nPå vej over til beholderen sidder der en kontraventil som skal spærre for tømning via aflastningen.\nDet kan også være, at en eller flere omløbere skal efterspændes.\nDato : 04-10-07 12:08\nDu må kan lokalisere hvor utætheden er.\nVed billige komponenter accepterer jeg som regel, at der kan være en bagatel, måske bare en hane som skal justeres, eller en ventil der sidder lidt skidt i klemme.- Jeg ville da lige se efter om det er en bagatel som nemt selv kan laves, uden dog at gøre indgreb i materiellet, der er dog garanti på, og så skal man også passe på at lave indgreb som kan fortolkes fejlagtig.\nDato : 04-10-07 12:47\nDet er ikke altid, at de billige koblinger/samlinger er lige tætte.\nDato : 04-10-07 12:53\nEn kompressor skal ikke tabe luft så hurtig, så der er en utæthed et sted der skal findes, lav en god sæbrblanding, start komprossoren og lad den køre til den stopper med fuld tryk på, afbryd for strømmen (stikket ud) og smør så sæbevand på alle samlingerne og stedet du mener luften kommer fra, er der utætheder bobler det, og så kan du jo vurdere om det er noget der bare lige skal strammes for at blive tæt eller det en en garntirep.\nPrøv det og DU vil finde fejlen, med garenti. Vær sikker på at du ikke får vand ind i EL-delene, kommer der vand ind i det skal det tørea før der sættes sttøm på igen.\nDato : 04-10-07 13:40\nspænd den skrue der sidder i bunden. den er til at tappe vand ud af kompressoren med.\nFra : buggesmoelf\nDato : 09-10-07 12:08\nTak for svaret djguffe. Jeg var i tvivl om normen for kompressorer, men jeg har returneret den nu og fået en anden, der ikke taber luft.


Kampagnefilm om CSR arbejde i DFD |\nHvor tit hører du solstrålehistorier om flygtninge i Danmark?\nI denne webfilm/kampagnefilm får du sådan en historie. Men historien om Kibreab er ikke usædvanlig i De Forenede Dampvaskerier. Her arbejder de målrettet med CSR og integration af flygtninge og andre folk på kanten af arbejdsmarkedet, hver eneste dag – og har stor succes med det.\nI DFD har de indset, at der er god fornuft i at arbejde seriøst med CSR, fordi det giver plus på både samvittigheden og bundlinjen. Ved at bruge tiden på at oplære og inddrage udsatte arbejdsgrupper har DFD fået fat i et helt nyt og meget større rekrutterings-potentiale end hvis de kun gik efter de “sikre kandidater”. Og samtidig oplever de, at de mange nye medarbejdere ofte udviser en langt større loyalitet og taknemmelighed for arbejdet og for DFD, end de “normale” kandidater.\nDet er kort sagt god stil, god bundlinje og en win-win situation for alle parter.\nFilmen er én ud af fire webfilm/kampagnefilm produceret for http://vfsa.dk/ for at sætte fokus på den nye Benchmarkmodel, som giver virksomheder og organisationer præcise tal på deres CSR-indsats og den effekt den har for dem selv, deres ansatte og samfundet.\nSe mere om DFD her: https://www.dfd.dk/\nABENA Industri på Hi-messen (Messe-film)


Forside / Møbler / Møbler til baby og småbørn / Tremmesenge og børnesenge / Halvhøj modul 70×160 cm, Premium – Hoppekids\nHalvhøj modul 70×160 cm, Premium – Hoppekids er en af topsælgerne til børnfamilierne, og det er der ikke noget at sige til, for kvaliteten er god og prisen er også god. Når vores børn er i fokus, er alle enige om, at vilkårene skal være de bedste, og når du står med Halvhøj modul 70×160 cm, Premium – Hoppekids er kvaliteten i orden. Halvhøj modul 70×160 cm, Premium – Hoppekids kan du trygt handle hos Babyshower. Og der er mange produkter – leder du efter autostole, soveposer eller babytæpper, kan du finde det her på siden. Er du bange for, at barnevognen pludselig strejker, så skal du passe på den. Stel, hjul og tekstiler skal du være opmærksom på. Passer du din barnevogn godt , forlænges levetiden på vognen drastisk, og du kan nyde en velholdt barnevogn, der ser godt ud .\nHalvhøj modul 70×160 cm, Premium – Hoppekids er en af de mest populære varer her på shoppen i en vores rigtig gode kategorier, nemlig Møbler || Møbler til baby og småbørn || Tremmesenge og børnesenge. Det er ret godt at du får lovpligtige 14 dages returret hvis du skulle fortryde dit køb din vare. Langt de fleste i Norden køber deres Halvhøj modul 70×160 cm, Premium – Hoppekids ved den velkendte shop Babyshower, der har alle de efterspurgte varer i deres sortiment. Det store vareudvalg giver en stor pulje af varer, og her kan du shoppe løs efter lækre varer, som jo fx kan være denne vare. Når der handles i webshop kan priserne være lavere- fordi webshoppen ikke har udgifter til en fysisk butik.\nHver eneste gang, du shopper online i en dansk webshop, giver de dig lidt bedre rettigheder, så du på nogle områder er bedre stillet, end hvis du handler I fysiske butikker. Dansk lov kræver af webshoppen, at de skal give dig 14 dages returret. efter du har foretaget dit køb på nettet, en del shops efterhånden giver endnu mere end standard returretten og giver meget længere returtid. Husk også på, at du online har et kæmpe udvalg, og det gør en prissammenligning let, i de mange webshops der er på det danske marked. Og i dag kan du uden videre sammenligne priser når du sidder på toilettet med din mobiltelefon. En af de store fordele når du handler online, er du slipper for, at du ikke kan bære alle din varer på én gang og skal gå flere gange frem og tilbage til bilen. Når du har købt dine varer, sendes de til din adresse, alternativt kan de sendes til dig arbejde, så du kan frit vælge den løsning, der er bedst for dig. I dag er der ingen grund til at skulle stå i kø ved en kasse – ved online handel køer er en saga blot, her er det direkte til kassen og betale med det samme, så behøver du ikke længere forudsige, hvilken kø der er hurtigst – vi gætter aldrig rigtigt alligevel.


Velkommen til de nye! - Side 34 - Debatten\nDato og tid er 18. maj 2022, 00:55\nIndlægaf Flora » 19. sep 2015, 19:27\nFlora skrev: Er jeg den eneste som oplever situationen som lettere antiklimatisk?\nDet er som at stå og vente med et surprise-party, hvor lyset er slukket, og der bare ikke kommer nogen.\nKan vi råwe lidt efter ham/hende?\nKidkomb har vist råbt\nMåske vi bare har skræmt vedkommende væk allerede\nIndlægaf Whoosh » 19. sep 2015, 19:29\nStakkels nr 400!\nDet må være som at luske ned i Netto i pølletøj og morgenhår efter kondomer, og så går der truthorn og fanfarer i gang, der falder konfetti og balloner ned fra loftet sammen med et banner med "Tillykke kunde nr 1 mio". Og borgmesteren, formanden for handelstadsforeningen og lokaltv hopper frem.\nIndlægaf decibell » 19. sep 2015, 19:34\nWhoosh skrev: Stakkels nr 400!\nOg så stikker man af...\nIndlægaf Vendela » 19. sep 2015, 21:33\nJeg hed Fjumregås på den anden debat.\nJeg var ikke synderligt aktiv, men fulgte meget med og syntes der begyndte at virke lidt tomt derinde, så ville gerne kunne være lidt med her også\nIndlægaf Elvispop » 19. sep 2015, 21:40\nVendela skrev: Jeg hed Fjumregås på den anden debat.\nVelkommen til nr.400\nIndlægaf Dirtylittledevil » 19. sep 2015, 21:40\nHerinde er du allerede udnævnt til en slags dronning fra dag 1\nIndlægaf Flora » 19. sep 2015, 21:43\nIndlægaf Vendela » 19. sep 2015, 21:49\nUh, en titel som dronning kunne jeg nok godt vænne mig til\nIndlægaf Vendela » 19. sep 2015, 21:53\nHov, beklager meget, jeg er så sløv i optrækket. Havde så travlt med at kigge rundt i de spændende debatter, at jeg slet ikke opdagede notifikationerne\nIndlægaf Flora » 19. sep 2015, 22:02\nIndlægaf Vendela » 19. sep 2015, 22:04\nDet får jeg nemlig slet ikke storhedsvanvid af\nIndlægaf Hurrze » 20. sep 2015, 04:25\nVed ikke lige hvor jeg skal skrive det, så skriver det bare herinde.


Fortællingen.dk » Carmen Martín Gaite » Carmen Martín Gaite: Rødhætte på Manhattan\nEmner: fantastiske fortællinger, fra 9 år • Se alle anmeldelser af: Carmen Martín Gaite • • 30. april, 2005\nSara Allan bor med sin overbekymrede mor og almindelige far i Brooklyn. Hun er et fantasifuldt barn fuld af drømme og håb, som spekulerer på, hvad frihed er for en størrelse. Hendes forældre forstår hende ikke, og især moderen er ved at kvæle hende i sine velmenende forsøg på at få et ”normalt” barn.Lyspunktet i Saras liv er bedstemoderen, en tidligere stjerne, som nu bor i et fattigt kvarter på Manhattan. Hun er selv lidt af en drømmer og tør leve sit liv. En dag får Sara muligheden for at besøge hende uden sin kvælende mor. På vejen møder hun den mystiske Miss Lunatic, der bærer på en utrolig hemmelighed. Hun stifter også bekendtskab med mangemillionæren Woolf, og deres skæbner vikles på forunderlig vis ind i hinanden.\nRødhætte på Manhattan beskæftiger sig med begrebet frihed. Hvornår er man fri, og hvordan bliver man det? Den er også fuld af skarpe iagttagelser af, hvordan vores samfund behandler børn og skæve eksistenser. Og tro mig, som voksen får man rigtigt dårlig samvittighed i bogens første kapitler. Saras forældre er ikke onde, de er desværre bare ”Normale”, og uheldigvis kan jeg genkende mig selv i dem igen og igen. Det, Sara bryder sig mindst om, er, når de voksne laver sjov med et spørgsmål, hun mente alvorligt!! Jeg måtte lige overveje, hvor mange gange jeg selv har gjort det.\nForfatteren sætter sig klart på børnene og de skæve eksistensers side. Hendes frihedsbegreb er uafhængigt af penge og status. Faktisk er mangemillionæren Woolf alt for bundet af bekymringer til at være fri. Her deler han skæbne med Saras mor, som altid forventer det værste og ganske glemmer at nyde øjeblikket. Det viser tydeligt, at friheden kan smuldre mellem fingrene på både rig og fattig. (Selvom familien Allan vel ikke er fattig i egentlig forstand)\nSaras bedstemor er en gammel og falleret stjerne. Alligevel er hun langt mere fri end resten af personerne, fordi hun tør nyde livet og tage chancer. Hun er ikke optaget af, hvad andre tænker, og det er bogens bærende morale. Frihed er evnen til at glæde sig over livet og bryde den selvvalgte isolation, som voksenlivet ofte byder på, og komme hinanden ved. Det er evnen til at tage chancer og modet til at drømme. Alt dette samles i personen Miss Lunatic, der er en art hjemløs, som hjælper alle på sin vej. Hvem hun i virkeligheden er, vil jeg lade være en overraskelse.\nAlt i alt er det en både sød og sjov bog, med mange tankevækkende episoder. Man burde tvinge voksne til at læse den, så de kunne overveje deres adfærd mod børn og forhåbentligt ændre den.\nCarmen Martín Gaite: Rødhætte på Manhattan. Oversat af Iben Hasselbalch. Gyldendal, 1996.\nDanske forside: Lilian Brøgger. Originaltitel: Caperucita en Manhattan


Debatindlæg: Vejles mål omkring folkeskolen er urealistiske\nSådan kan en skoletime også se ud - lyttende til musik og observerende på, hvad der foregår nede på scenen. Elever fra handelskolen tog undervisningen med ned i Musikteatret. Fotos: Jørgen Flindt\nVejles mål omkring folkeskolen er urealistiske\nMedlem af Vejle Byråd\nVejles mål om at blive landets bedste folkeskole er urealistisk uden markante budgetforhøjelser. Jeg har med udgangspunkt i et opråb fra DLF om arbejdsmiljø og forslaget om to-lærertimer taget initiativ til en snak med DLF om, hvad der kan gøres for, at der er en reel mulighed for at kommunens mål om at blive landets bedste folkeskole kan nås. Der er jo meget lang vej igen.\nVi kan sagtens sammenligne os med andre skoler, de er jo i den samme suppedags med lov 409. Så allerede nu burde vi tangere toppen, men når man læser kvalitetsrapporten for folkeskolen, er det tydeligt, at det er vi desværre utroligt langt fra at være.\nSocialdemokratens udmelding om at give det tid, er vist bare en erkendelse fra dem, at der ikke er politisk flertal til at sikre, at kommunens målsætninger opfyldes. Så opfordringen herfra er - Så kæmp dog!\nMen Socialdemokraterne accepterer tilsyndeladende, at målsætningen om at blive landets bedste folkeskole er ude af horisonten i deres politik i de næste mange valgperioder. Men de sorte partier praler jo også med, at vores folkeskole er 5000 kroner billigere i gennemsnit pr. elev, så der er lang vej til, at kommunens dygtige lærere får en reel chance for at levere den kvalitet, de gerne vil.\nPubliceret 02 March 2016 15:00


Risikovurdering i forbindelse med drikkevaretapning - Pilz DK\nForhindring af risici under drikkevaretapning\nKonstruktion og automatisering af et anlæg til fyldning og emballering af 44.000 firkantede PET-flasker i timen til den største italienske aftapper af mineralvand? Denne opgave stod ACMI S.p.A. overfor, og de udviklede et anlæg bestående af forbundne maskiner. Den komplette proces skulle være produktiv og skulle kunne kontrolleres af tre operatører med en passende uddannelse. For at opnå et sikkert samspil mellem maskinerne overtog Pilz risikovurderingen og udviklede de nødvendige sikkerhedsforanstaltninger.\nResultatet er en sikker, produktiv emballeringsproces.\nStyr på komplekst tappe- og emballeringsanlæg\nBag tapningen af mineralvand findes der mange enkelttrin og dermed komponenter i anlægget – fra påfyldningsblokken med blæsestøbemaskine, som blæsestøber, fylder og lukker de firkantede PET-flasker, fører et komplekst transportbåndssystem flaskerne gennem kontrol- og etiketteringsstationer samt emballeringsmaskiner og palleteringsmaskiner for at emballere de enkelte flasker.\nRisikovurdering af emballeringsmaskiner\nACMI, producent af End-of-Line-systemer og emballeringsanlæg, tog sin partner gennem mange år, Pilz, med på råd til at vurdere, hvilke mulige risici der ville være ved anlæggets drift, og hvilke beskyttelsesforanstaltninger der var behov for. Overvågningen af sikkerhedsfunktionerne blev overtaget af den konfigurerbare lille styring PNOZmulti 2, som kommunikerer med anlæggets automatiseringssystem via Profinet. Den kodede, berøringsfrie sikkerhedsafbryder PSENcode forhindrer manipulation og sikrer, at minimumsafstanden overholdes.\n"Den risikovurdering, som eksperterne fra Pilz gennemførte, skabte grundlaget for sikker opbygning af vores anlæg og for at identificere de egnede beskyttelsesforanstaltninger. Takket være Pilz' ekspertise inden for maskinsikkerhed kunne vi derefter selv implementere de nødvendige foranstaltninger".\nGianluca Contesso, Safety Product Manager hos ACMI S.p.A.\nFordelene ved denne kundeløsning:\nPilz, der har mange års knowhow, hjælper sine kunder med den samlede risikovurdering\nOprettelse af et individuelt sikkerhedskoncept i overensstemmelse med de aktuelle standarder, hvor der samtidig tages hensyn til produktiviteten\nPNOZmulti 2 og PSENcode kan integreres problemfrit i næsten alle eksisterende automatiseringsløsninger.\nOm ACMI S.p.A.\nDen italienske virksomhed ACMI S.p.A. har specialiseret sig i produktion af højteknologiske tappe- og emballeringslinjer. Virksomheden, der ligger i Fornovo Taro i provinsen Parma, begyndte som producent af læsse- og aflæsseanordninger til føde- og drikkevareindustrien og specialiserede sig derefter i alle emballeringsprocesser.\nProdukterne i applikationen:\nDen anden generation af de små styringer med basismoduler med en bredde på 22,5 mm og mange udvidelser til modulopbygning. Succeshistorien fortsætter! Brug PNOZmulti 2, den verdensomspændende sikkerhedsstandard.\nDe kodede sikkerhedsafbrydere PSENcode\nPSENcode anvendes til stillingsovervågning af beskyttelsesafskærmninger og til positionsovervågning. Takket være den integrerede analyse er der allerede med en afbryder mulighed for applikationer indtil PL e og SIL CL 3. Det sparer dig for et ekstra analysemodul!


Tagrens i Himmelev Roskilde ⇒ Få 3 gratis og uforpligtende tilbud. Klik her!\njuli 10, 2016 Af faa3tilbudadmin\nTagrens i Himmelev Roskilde, spar tid og penge\nKunne du tænke dig at spare tid og penge på tagrens i Himmelev Roskilde? Så er du kommet frem til den helt rette hjemmeside. Her på hjemmesiden kan du nemlig indhente op til 3 gratis og uforpligtende tilbud på tagrens i Himmelev Roskilde. Det er faktisk nemmere end de fleste tror, og det kan spare dig for mange penge og meget tid. Først og fremmest kan du spare mange penge, fordi at de forskellige tagrensere i Himmelev Roskilde, er i konkurrence med hinanden om at få lov at udføre din opgave. Det gør, at de udfordrer hinanden på prisen, og det vil altså ofte føre til en lavere pris for tagrens i Himmelev Roskilde.\nDer er tilmed også en masse tid at spare, fordi du ikke skal bruge din dyrbare tid på at kontakte de forskellige tagrensere i Himmelev Roskilde. Her skal du blot beskrive din opgave på vores samarbejdspartners hjemmeside, hvorefter de vil sørge for at tage kontakt til de firmaer, der laver tagrens i Himmelev Roskilde. Der vil her efter gå et par dage, så vil du modtage dine tilbud. Det er altså ganske nemt og det tager ikke lang tid at beskrive din opgave. Det gode er også, at det er ganske gratis og uforpligtende. Det vil sige, at du ikke binder dig til at gøre brug af disse tilbud, du modtager. Du er i din frie ret til at skippe dem. Hvis de ikke lever op til forventning til billig tagrens i Himmelev Roskilde.\nDu vil kun modtage tilbud fra de bedste til tagrens nær Himmelev Roskilde, fordi at det firma, vi har indgået et samarbejde med kun arbejder sammen med de bedste af de bedste. Du er altså dermed sikret kun at få tilbud fra dygtige firmaer, der ved, hvad de laver. Både os og vores samarbejdspartner synes, at du fortjener det bedste, når det kommer til tagrensning i Himmelev Roskilde. Hvis du har spørgsmål, er du altid meget velkommen til at tage kontakt til vores samarbejdspartner, hvor du kan få yderligere information\nTagrens i Arnborg\nTagrens i Ørby Syddjurs\nTagrens i Intrup\nTagrens i Kolt Aarhus\nTagrens i Lille Esbønderup\nTagrens i Ambæk Vordingborg\nTagrens i Ømarkshuse\nTagrens i Binderup Randers\nTagrens i Marstal\nTagrens i Nees Lemvig\nTagrens i Kohave Langeland\nTagrens i Sortebro Svendborg\nTagrens i Lågemade Sønderborg\nTagrens i Lindbjerg Skanderborg\nTagrens i Påskebjerg Køge


3M skærmfilter Anti-genskin til 23,6" widescreen | Lomax A/S\n3M skærmfilter Anti-genskin til 23,6" widescreen\nUndgå genskin og arbejd uforstyrret!\nAG236W9B er en praktisk anti-genskinsløsning der fungerer smukt og enkelt på de fleste af nutidens skærme – herunder berøringsskærme – så din skærm bliver beskyttet, og billedet forbedres ved meget skinnende eller dårlige lysforhold. Fantastisk optisk teknologi fra 3M opløser spejllignende reflekser for at hjælpe dig med at gøre det, der er på din skærm, klart og tydeligt.\nSkærmfilteret beskytter skærmen mod ridser og er designet til widescreen desktop LCD-skærme med en diagonalt målt billedskærm på 23” og et 16:9 billedformat. Størrelsen på filteret er 510 mm bredt og 287 mm højt.\nDet lette, tynde og rammeløse design er nemt at påsætte og fjerne flere gang, helt uden dannelse af bobler. Skærmfilteret fastklæbes med optisk gennemsigtige klæbende strimler og der medfølger en rengøringsklud, som gør det nemt at rengøre skærmfilteret.\nSkærmformat: 23,6" - widescreen\nStørrelse (BxH): 510 x 287 mm


Afrikansk logistikstart Lori Systems rejser serie A ledet af kinesiske investorer – TechCrunch – Danmark\nAfrikansk logistikstart Lori Systems rejser serie A ledet af kinesiske investorer – TechCrunch\nDet afrikanske on-demand trucking-logistikfirma Lori Systems har rejst en serie A-runde ledet af de kinesiske investorer Hillhouse Capital og Crystal Stream Capital.\nAndre deltagende investorer inkluderede Nigeria og U.S.-baserede EchoVC, Flexport CEO Ryan Petersen og nigeriansk grundlægger Iyinoluwa Aboyeji.\nLori Systems afslører ikke størrelsen på serie A. DealStreet Asia rapporterede det runde beløb til $ 30 millioner tidligere fredag, men Lori Systems 'administrerende direktør Josh Sandler ville ikke bekræfte det. Dette tal var "noget tabt i oversættelse" og "en fejlfinding af stigningen," fortalte han TecCrunch på et opkald.\nVirksomheden udsendte en afklaring til den første rapportering i en mellemstor post. Af grunden til ikke-afsløringen, "Lori har aldrig frigivet indsamlingsoplysninger, da vi mener, det er en forfængelighedsmetrik, der distraherer fra det, der betyder mest: vores mission om at sænke varerne på frontiermarkederne," co-grundlægger af Lori Systems Jean-Claude Homawoo fortalte TechCrunch.\nEt nyligt stykke fra Financial Times bundede Lori's samlede finansieringstilskud til $ 20 millioner.\nVirksomheden blev grundlagt i Kenya i 2016 og leverer mobile baserede efterspørgselstransportlogistiktjenester gennem en Uber -lignende netværk af chauffører og handelspartnere. Lori Systems har aktiviteter i Østafrika i Kenya og Uganda.\nVirksomheden udvidede til Nigeria i september 2019, hvor det står over for en konkurrent inden for lastbillogistikfirma Kobo360.\n”Vi bruger runden til at øge driften, opbygge vores teknologi og leje et bedste i klasseteam … der kan drive en global revolution inden for logistik,” sagde Lori Systems CEO Josh Sandler.\nVirksomheden hyrede for nylig den nigerianske Uche Ogboi fra EchoVC for at blive CFO og tidligere Quona Capital-associeret Efayomi Carr.\nLori Systems vandt Startup Battlefield Africa i 2017.\nPrevious Previous post: Ecosias søgemaskine planter flere træer med hver internetsøgning\nNext Next post: Den tidligere Uber-direktør Travis Kalanick har angiveligt indsamlet 400 millioner dollars fra Saudi-Arabien til en ny opstart. Sådan bruger han sin formue på $ 3,2 milliarder, fra et penthouse på 36,4 millioner dollars til en årelang tur rundt i verden.


Kommunen sætter al planlagt anlæg på standby · arkaarhus\nKommunen sætter al planlagt anlæg på standby\nKommunen skriver det sådan set bedre end jeg kan, selvom jeg har tilladt mig at understrege en enkelt men vigtig sætning fra deres nyhed:\nIndgåelse af nye anlægskontrakter sættes i bero\nAnlægsopgaver, der skal gennemføres i 2010 samt anlægsopgaver finansieret af midler afsat i 2010, er ikke omfattet.\nMagistraten har besluttet, at indgåelse af nye anlægskontrakter i Århus Kommune pr. 30. august 2010 sættes midlertidigt i bero.\nMagistratens forslag til Budget for 2011-2014 indebærer, at det samlede anlægsniveau i Århus Kommune skal reduceres med 150 mio. kr. Det svarer til det beløb, som Staten har nedsat bloktilskuddet til Århus Kommune med på anlægsområdet.\nReduktionen betyder, at nogle af de planlagte anlægsprojekter må gennemføres i en langsommere takt end hidtil forudsat. Beslutningen betyder, at Århus Kommune indtil videre ikke indgår nye anlægskontrakter, med virkning fra 30. august 2010.\nAnlægsarbejder skal prioriteres\nDe seks magistratsafdelinger skal senest 10. september 2010 fremsende forslag til hvilke konkrete anlægsprojekter, der kan udskydes i 2011-2014. Anlægsopgaver til gennemførelse i 2010, samt anlægsopgaver finansieret af midler afsat i 2010, er ikke omfattet.\nI forbindelse med budgetforhandlingerne 16.-17. september 2010, drøfter byrådet hvilke anlægsprojekter der skal udskydes, og hvilke der kan gennemføres som planlagt.\nFormålet med en hurtig udpegning af projekter, der kan udskydes, er at undgå en opbremsning i den generelle anlægsaktivitet. Hensigten er således, at de projekter, der ikke skal udskydes, gennemføres i overensstemmelse med de hidtidige planer.\nJeg har ikke godt nok kendskab til det kommunale budget til at vide, hvilke projekter, der allerede er finansieret, men i det mindste går der ikke lang tid, får vi får klarhed om, hvad der udskydes. Vi må i hvert tilfælde indstille os på, at der ikke vil komme yderligere store projekter i den nære fremtid.


Cool vibes - Anmeldelse af me and all hotel kiel, Kiel, Tyskland - Tripadvisor\nHoteller i nærheden af me and all hotel kiel\nCool vibes - me and all hotel kiel\nAnmeldelse af me and all hotel kiel\nNæsten nyt hotel i centrum - der er virkelig kræset for indretning i foyer og reception. Så ingen tvivl om folk gerne spiser og bruger tid her. Værelserne er i råt industri design med alt nødvendig - kommer gerne igen.Mere\nSpørg krollemorten om me and all hotel kiel\nLee-Roy Jenni, Guest Services / Front Office hos me and all hotel kiel, svarede på denne anmeldelseSvarede d. 19. december 2020\nYour me and all Kiel Crew\n1,4 km fra me and all hotel kiel\n1,0 km fra me and all hotel kiel\n0,4 km fra me and all hotel kiel\n3,3 km fra me and all hotel kiel\n0,0 km fra me and all hotel kiel\n3,9 km fra me and all hotel kiel\n0,9 km fra me and all hotel kiel\n1,9 km fra me and all hotel kiel\n0,3 km fra me and all hotel kiel\nDejligt hyggeligt hotel med en perfekt beliggenhed ift. centrum og banegården.\nVi havde et værelse på 1. sal, som desværre gjorde at vi kunne hører musikken fra receptionen, som varede indtil midnat. Vi kunne dog godt abstrahere fra det, da vi skulle sove, men måske ikke alle der vil kun det. Derudover er der mange små fine detaljer på værelset og hotellet, som gør det til en meget speciel, og hyggelig, oplevelse. Kommer gerne igen, men vil dog sikre mig et værelse på en højere etage.\nSpørg kristinjj95 om me and all hotel kiel\nHotellet var ved første øjekast bare fedt og lækkert indrettet. Ved nærmere gennemgang var det gennemført trendy, hvor der også var tænkt på de små detaljer.\nVærelserne var indrettet, som resten af hotellet, med råt look og masser af fede detaljer.\nDer er billig parkering i p-hus ved siden af hotellet.\nJeg vil helt sikkert gerne tilbage hertil og me and all hotel Kiel får mine bedste anbefalinger.\nSpørg Charles1977 om me and all hotel kiel\nLee-Roy Jenni, Gästeservice/Empfang hos me and all hotel kiel, svarede på denne anmeldelseSvarede d. 5. oktober 2020\nSpørg DutchLassie70 om me and all hotel kiel\nSpørg 667roxanaa om me and all hotel kiel\nLee-Roy Jenni, Gästeservice/Empfang hos me and all hotel kiel, svarede på denne anmeldelseSvarede d. 3. august 2020\nSpørg 131elmarg om me and all hotel kiel


Samarbejde mellem kommune og borgere med handicap skal styrkes - Læs kommunale nyheder på KommuneNyheder.dk\nSamarbejde mellem kommune og borgere med handicap skal styrkes\n10. september 2021 10. september 2021 / Sønderborg Kommune / Af KommuneNyheder / Skriv en kommentar\t/ Kommunalenyheder, Kommunefokus, Kommunenyt\nDanske Handicaporganisationer og Kommunernes Landsforening (KL) har udarbejdet fem anbefalinger, der sætter tillid og samarbejde i centrum i arbejdet mellem borgere med handicap og kommunen.\nDet er netop disse anbefalinger, som Sønderborg Kommunes Handicapråd, Social- og Seniorudvalget og Børn- og Uddannelsesudvalget tager udgangspunkt i en fælles dialog om, hvordan mennesker med handicap i Sønderborg Kommune oplever samarbejdet med kommunen, og hvordan samarbejdet kan styrkes.\n– Det er vigtigt, at alle borgere med handicap føler, at de bliver taget seriøst. Vi er i Handicaprådet derfor glade for, at kommunen tager anbefalingerne alvorligt og ønsker samarbejdet med os. Vi ser meget frem til at starte arbejdet, for selv om vi generelt er tilfredse med forholdene i Sønderborg Kommune, så skal vi løbende holde øje med og diskutere kvaliteten i opgaveløsningen på handicapområdet siger Bente Rey, formand for Handicaprådet i Sønderborg Kommune.\nSønderborg Handicapråd har med baggrund i de fem anbefalinger inviteret Social- og Seniorudvalget og Børn- og Uddannelsesudvalget til et dialogmøde 13. september 2021. På mødet deltager formand for Danske Handicaporganisationer Thorkild Olesen. Danske Handicaporganisationer er en paraplyorganisation for 35 handicaporganisationer, som fungerer som fælles talerør på handicapområdet.\n– Jeg føler, at vi allerede i dag har et ret godt samarbejde på handicapområdet, så det skal vi selvfølgelig bygge videre på, og nu tager vi fat i de overordnede anbefalinger. Det samme gælder Sønderborg Kommunes sagsbehandling på handicapområdet, hvor vi overordnet gør det fornuftigt. Der er nogle områder, hvor vi kan gøre det bedre, og vi skal forbedre os, så vi som kommune kan levere den rette service samt sikre en så høj retssikkerhed for borgerne som muligt. Men generelt virker vores sagsbehandling, og borgerne får det, de har krav på, og det er kommunens opgave, siger han.


Hundevenlige hoteller i San Juan del Río | Hotels.com\nHoteller med Kæledyrsvenligt i San Juan del Río\nRejser med kæledyr til San Juan del Río\nHvis du er på udkig efter et hotel i San Juan del Río, som byder dine kæledyr hjerteligt velkommen, er der gode nyheder. Vi kan hjælpe dig med at finde dit hotel, så både du og dit kæledyr kan have det behageligt på jeres rejse. Tag dine kæledyr med ud for at udforske San Juan del Río, eller nyd området, mens de sover trygt. Nogle rejsende i San Juan del Río synes godt om San Gil Golfklub og Fundadores Torv. Uanset hvordan du foretrækker at rejse, kan du få en uforglemmelig ferie på et af vores kæledyrsvenlige hoteller i San Juan del Río.\nHvilke er de bedste kæledyrsvenlige hoteller i San Juan del Río?\nHer er det kæledyrsvenlige hotel i San Juan del Río, som vores rejsende synes bedst om:\nFeriebolig i bjergene i San Juan del Río med køkken\nKig nærmere på disse seværdigheder og oplevelser i San Juan del Río. Du kan også notere dig disse dyrehandler og dyrlæger, hvis du får brug for udstyr eller råd fra dyrlægen under din rejse.


Asador el Pampa, Guadalajara - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nSøg Europa›Spanien›Castilla - La Mancha›Province of Guadalajara›Guadalajara›Restauranter i Guadalajara›Asador el Pampa\nNr. 59 af 125 Restauranter i Guadalajara $$$$\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning Calle Zaragoza 21, 19005 Guadalajara, Spanien +34 949 25 44 04\n(46) Begynd din anmeldelse af Asador el Pampa Klik her for at vurdere\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på Asador el Pampa, kiggede også på\nHar du været i Asador el Pampa? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\nCalle Zaragoza 21, 19005 Guadalajara, Spanien Placering:\nHar du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på Asador el Pampa og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Er der mulighed for retter uden gluten? Er der krav til påklædning? Er hunde tilladte på den udendørs terrasse? I nærheden af Asador el Pampa Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 264 anmeldelser Palacio del Infantado\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 46 anmeldelser Meson Bejanque\n54 anmeldelser Star's Cafe\n11 anmeldelser Restaurante El Cisne


Neongrøn er altid populær og disse spiral snørebånd er ingen undtagelse!\nVil du have sneakers, der er spændende, behagelige og sjove at se på, så behøver du ikke lede længere. Neongrønne spiral snørebånd er tilbehør til fodtøj, der aldrig sætter farten ned og gør det muligt for dig at smutte hurtigt i skoene, stramme dem til og smutte ud af døren.\nMed neongrønne spiral snørebånd, kommer du derhen hvor du vil med præcis det look, du vil have. Du kan løbe en marathon, slæntre langs stranden og alt der imellem. Disse elastiske no-tie snørebånd, skal blot sættes i én gang. Stram dem som du ønsker og nyd den helt rigtige sikkerhed og komfort, uanset hvilken livsstil du har.\nElasticitet skabt med komfort og sikkerhed for øje\nSelvom designet og innovationen er fantastiske features, er farven det, der virkelig får neongrønne spiral snørebånd til at skille sig ud. Disse elastiske no-tie snørebånd er klarere i farven og holder længere end tekstilsnørebånd, og farven er forbløffende alsidig, da den går ligeså godt til neutrale farver som brun, sort og hvid som til rød, pink eller endda enhver nuace af grøn.\nDu ledte efter de perfekte snørebånd - den slags, der matcher din stil og samtidig gør dit liv lettere og bedre. Du har fundet dem! Det er nemlig neongrønne spiral snørebånd. Og de er klar til at bringe dine sko op på et højere niveau.


En vigtig erfaring fra projektet er, at det er hensigtsmæssigt at skelne mellem støj og forstyrrelse. Gitte Arnbjerg, projektleder, COWI - PDF\nEn vigtig erfaring fra projektet er, at det er hensigtsmæssigt at skelne mellem støj og forstyrrelse. Gitte Arnbjerg, projektleder, COWI\nDownload "En vigtig erfaring fra projektet er, at det er hensigtsmæssigt at skelne mellem støj og forstyrrelse. Gitte Arnbjerg, projektleder, COWI"\n2 Om projektet Generende støj i storrumskontorer. Det er titlen på et tre-årigt projekt, som er støttet af Arbejdsmiljøforskningsfonden og slutter i foråret Projektet er gennemført af COWI og Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø (NFA). Tre case-virksomheder (ATP, PFA og BaneDK) har deltaget i projektet, og alle steder blev der gennemført før- og eftermålinger. I den mellemliggende tid er der foretaget interventioner i 12 storrumskontorer. Interventionerne har fokuseret på holdninger, samarbejde, organisering og støjdæmpning gennem ændret adfærd og akustiske reguleringer. En vigtig erfaring fra projektet er, at det er hensigtsmæssigt at skelne mellem støj og forstyrrelse. Fra starten fokuserede vi på, at det er støjen, der generer i et storrumskontor. Men i forbindelse med de medarbejderinterviews, vi gennemførte efter interventionerne, blev det tydeligt for os, at medarbejderne fik forskellige associationer, alt efter om vi talte om støj eller forstyrrelse. Støj associeres generelt til ringende telefoner, hæleslag, dårlig akustik og kolleger, der taler i telefon. Forstyrrelse associeres derimod bredere, og omfatter også personer, der går gennem rummet, organisering af arbejdet og adfærd i rummet. Derudover har vi set en lille tendens til, at medarbejderne ikke kunne se løsninger, hvis vi talte om støj. Men hvis lyden omtales som en forstyrrelse, blev det langt lettere at se løsninger. Gitte Arnbjerg, projektleder, COWI 2\n3 Indhold Få det bedste ud af storrumskontoret 4 Beslutningsfasen: Skal vi have storrumskontor? 8 Indretningsfase: Vi flytter i storrumskontor 10 Driftsfase: Vi arbejder i storrumskontor 12 Øvelser og redskaber 15 3\n4 "Med det arbejde vi har, bliver vi nødt til at sidde i samme kontor" Få det bedste ud af storrumskontoret 4\n5 Denne guide er til ledere i virksomheder med storrumskontorer, men andre kan også have glæde af guidens anbefalinger. Den er udarbejdet på baggrund af erfaringer indhøstet i projektet "Generende støj i storrumskontorer". I guiden sætter vi fokus på en række områder, der har betydning for arbejdsmiljøet i et storrumskontor: arbejdets karakter organisering af storrumskontoret behov og muligheder for koncentration behov og muligheder for videndeling relationer mellem mennesker adfærd i storrumskontoret holdninger til arbejdet akustik Lys, inventar, indeklima samt en række tekniske løsninger påvirker også arbejdsmiljøet i et storrumskontor. Disse emner er dog ikke er behandlet i denne guide, fordi de ikke indgik i det projekt, hvorfra guiden henter sin inspiration. Det gode arbejdsmiljø De fleste virksomheder, der indfører storrumskontorer, har et ønske om at udvikle en virksomhedskultur, hvor fleksibilitet, videndeling, samarbejde og arbejdsmiljø er i fokus. Det kræver dialog med medarbejderne - både mens storrumskontoret planlægges og løbende, når det er taget i brug. Det gode arbejdsmiljø i storrumskontoret er kendetegnet ved, at medarbejderne har mulighed for både at videndele og koncentrere sig. Det varierer som regel, hvor meget videndeling eller koncentration den enkelte har brug for. Derfor er det vigtigt, at man betragter storrumskontoret som et fleksibelt rum med forskellige anvendelsesmuligheder. Naturligvis kræver det også, at rummet er indrettet fleksibelt, så medarbejderne let kan omorganisere sig. Når en projektgruppe f.eks. har behov for at videndele og generere nye ideer, bør der være mulighed for at gruppen for en tid kan etablere sig i et gruppelokale. Når projektets resultater senere skal samles i en rapport, bør der være mulighed for at slå sig ned ved et skrivebord i storrumskontoret, hvor man kan fordybe sig. Støjgener i storrumskontorer er et særligt vigtigt emne, men hvad der forstyrrer, er forskelligt. Udfordringen er, at der altid vil være nogle i storrumskontoret, som sidder med opgaver, der kræver videndeling og kommunikation, mens andre sidder med opgaver, der kræver ro og koncentration. Derfor må man ar- "Ukendt støj som f. eks. en fødselsdag i lokalet ved siden af er mere generende end velkendt støj fra videndeling" 5\n6 " Levereglerne har betydet, at det er blevet nemmere at sige fra til de andre. F.eks. at bede folk om at dæmpe sig" bejde med støj eller - måske snarere forstyrrelse - som "vedkommende lyd" eller "uvedkommende støj". Det afføder nogle krav til placeringen af medarbejderne. Uvedkommende støj er der ingen af os der ønsker. Men vedkommende lyd eller videndeling er som oftest til gavn for vores arbejde. Derfor er placeringen af medarbejderne vigtig for, at storrumskontoret kan bibringe god atmosfære, give mening og forbedre arbejdsmiljøet. De medarbejdere, der arbejder sammen, skal sidde sammen, så man opnår den højeste grad af vedkommende lyd. Lyddæmpning eller enighed om, hvornår lyd er relevant, kan også opnås ved at aftale nogle leveregler eller ved at drøfte, hvornår lyd er videndeling. Det gode storrumskontor etableres ved at se og lytte til medarbejdernes behov. Nok udfører de arbejde, der afstedkommer behov for videndeling eller koncentration, men trivsel i storrumskontoret handler også om individuelle behov og ønsker. I et storrumskontor har forhold som forstyrrelse, privathed, videndeling og koncentration betydning for arbejdsmiljøet. Projektet har vist, at der er sammenhæng mellem disse parametre og eksempelvis jobtilfredshed, udbrændthed, søvnbesvær, stress, generelt helbred, træthed, hovedpine og koncentrationsbesvær. Det skal dog påpeges, at det er uvist, hvilken vej sammenhængen går. Om man oplever, at det er vanskeligere at koncentrere sig, når man er stresset, eller 6\n7 om man har større risiko for at blive stresset, hvis man ikke kan koncentrere sig i storrumskontoret, kan projektet ikke sige noget om. Lyt til alle Et storrumskontor har mange interessenter, og måske er der forskellige syn på, hvordan man skal forholde sig til det at have et storrumskontor. Projektet har vist, at medarbejderne er meget interesserede i at diskutere deres eget storrumskontor. Og at det er vigtigt, at ledelsen følger op på diskussionerne og tager medarbejdernes udsagn alvorligt. En af erfaringerne fra projektet er, at det er en god ide at udpege én person med ansvar for, hvordan alle virksomhedens storrumskontorer bruges - f.eks. en arbejdsmiljøkoordinator eller en anden medarbejder. Projektet viste nemlig også, at der let går "drift og hverdag i den", når man selv sidder i storrumskontor. Men hvis det skal give mening at sidde i storrumskontor, og hvis anvendelsen skal være optimal, skal arbejdsgangene i storrumskontoret med jævne mellemrum udvikles, fornyes og evalueres i dialog med brugerne. Arbejdsmiljøorganisationen har en vigtig stemme og et ansvar i forhold til at sikre det gode arbejdsmiljø i storrumskontoret. Det kan eksempelvis gøres ved at skrive storrumskontoret på årsplanen og derved sikre løbende dialog. Den teknisk ansvarlige i virksomheden har betydning i forhold til storrumskontoret generelt og i forhold til støj og akustik. Vedkommende er også en central person, når der skal købes nyt inventar til storrumskontoret eller træffes beslutninger om nye løsninger. "Der er stor interesse for problematikken med støj og forstyrrelse hos os. Ingen sætter sig lige ned og snakker om det, men man ville være meget engageret, hvis det blev taget op" 7\n8 Beslutningsfasen: Skal vi have storrumskontor? 8\n9 Free seating: Princippet bag free seating er, at alle har lige ret til siddepladserne i storrumskontoret. En af fordelene er, at medarbejderne møder nye kolleger hver dag og får mulighed for at videndele med nye kolleger. En anden fordel er, at de mindre attraktive pladser kan gå på skift. Nogle oplever den daglige flytning som problematisk, fordi man ikke kan have personlige effekter omkring sig. Derudover fortæller nogle, at free seating indebærer, at de hver morgen skal genforhandle, hvor de skal sidde. Clean desk: Clean desk betyder rent skrivebord, og dermed en forventning om, at alle medarbejdere rydder deres skrivebord dagligt, så arbejdspladsen kan udnyttes af andre, når man ikke selv er på kontoret. Formålet med både free seating og clean desk er, at medarbejderne skal være mobile. Det indebærer imidlertid en risiko for, at der opstår en one size fits all -kultur, som igen indebærer en vis homogenisering af medarbejdergruppen. Før etableringen af storrumskontoret bør virksomheden derfor gøre op med sig selv, om det er det, man ønsker. Hvis ikke, skal der lægges en planstrategi for at undgå det. Det er vigtigt, at medarbejderne allerede i etableringsfasen involveres i beslutninger om clean desk og free seating. Når en virksomhed skal beslutte, om den vil have storrumskontorer, og hvordan de i givet fald skal indrettes og organiseres, skal både ledere og medarbejdere involveres, så de forstår formålet med storrumskontoret. Træk på medarbejdernes viden Der kan være tale om forskellige grader af medarbejderinvolvering. Hvis medarbejderne ikke kan have direkte indflydelse på den endelige beslutning, er det vigtigt, at de er grundigt informeret om baggrunden for beslutningen, og at de er blevet inddraget i alle de forhold, hvor det har kunnet lade sig gøre. Lad også medarbejdernes kendskab til egne arbejdsforhold indgå i beslutningsgrundlaget. Overvejelser om storrumskontor skal tage afsæt i, hvilket formål man har med at organisere sig i storrum, og om medarbejdernes arbejdsopgaver egner sig til storrum. En del af opgaverne gør måske, men hvordan forholder man sig så til det øvrige arbejde, der udføres i virksomheden? Her kan man overveje, om der kan være forskellige kontorstørrelser alt efter, hvilke behov medarbejderne har. Projektet viser, at medarbejdere med forholdsvis stort behov for koncentration og mindre behov for videndeling bliver mere forstyrrede i storrumskontoret end deres kolleger. Omvendt er der færrest klager over forstyrrelser fra de medarbejdere, der har størst behov for at videndele og mindst behov for koncentration. Akustikken skal på plads Efterklangstiden er et af de forhold, man arbejder med, når akustikken i et storrumskontor skal reguleres. Efterklangstiden kan tilpasses ved at placere lydabsorberende materiale på udvalgte steder. Man skal være opmærksom på, at lyden i et rum også kan blive så dæmpet, at brugerne oplever det som ubehageligt. Et andet forhold er afstandsdæmpningen, som er et mål for, hvor meget lydniveauet falder med afstanden til støjkilden. Rummets indretning spiller en stor rolle for afstandsdæmpningen. Det vil sige, at man kan arbejde med placering af reoler, skærmvægge etc. og med, hvordan brugerne sidder i forhold til hinanden. Endelig arbejder man med begrebet taletydelighed. Taletydeligheden skal være god mellem arbejdspladser inden for en bordgruppe, som ofte har brug for at kommunikere indbyrdes. Derimod må taletydeligheden gerne være ringere mellem bordgrupper, fordi tale, som høres, men ikke forstås, opfattes som mindre forstyrrende. Når man designer sit storrumskontor, er det i øvrigt vigtigt at: der er rigeligt med stillerum, mødelokaler og telefonbokse i nærheden sikre fleksibilitet i form af alternative arbejdsstationer, bærbare computere, trådløst netværk, mobiltelefoner, udskrivning fra nærmeste printer etc. uformelle mødesteder som caféer, bibliotek etc. understøtter spontant opståede møder der er bevidsthed om ganglinjers placering i forhold til arbejdspladser 9\n10 Indretningsfase: Vi flytter i storrumskontor 10\n11 Når man er kommet så vidt, at man skal indrette og flytte ind i sit nye storrumskontor, skal man se på, hvilke samarbejdsrelationer der skal være. Så vidt muligt skal medarbejdere, der samarbejder, sidde i samme bordgruppe, og det skal sikres, at videndeling ikke skaber unødig trafik og dermed forstyrrelse. Samtidig er det vigtigt at overveje, hvilke medarbejdere der er mest trafik til og uro omkring, samt hvad det betyder for deres placering. Så snart man er kommet på plads i sit storrumskontor, er det en god ide, at brugerne drøfter, hvilke leveregler der skal gælde. Levereglerne skal afspejle det arbejde, der udføres, og de mennesker der befolker storrumskontoret, og kan derfor kun udarbejdes for det enkelte storrumskontor. Grib muligheder og pas på faldgruber I indretningsfasen er der gode muligheder for at skabe et storrumskontor, der stimulerer videndeling, samarbejde og socialt fællesskab, og som både ledere og medarbejdere bakker op om. Det er også i denne fase, man kan skabe en kultur med de holdninger og leveregler, der udspringer af visionen for samarbejde og trivsel i gruppen af ledere og medarbejdere. Ofte ser man, at virksomhedens øverste ledelse ønsker at fokusere på nye arbejdsformer, som understøttes af netop storrumskontorer. Dette kan betyde, at man kommer til at overse medarbejdernes forskellige behov og glemmer, at organisering og indretning af storrumskontoret også er en mulighed for at tage individuelle hensyn til karakteren af den enkeltes arbejde. En anden risiko er, at flytningen pludselig skal gå så stærkt, at man ikke når at involvere medarbejderne. Eller at beslutningstagerne træffer afgørelserne selv, fordi de oplever, at de har den nødvendige indsigt i alle problemstillinger omkring brugen af storrumskontorer. Endelig kan det være økonomien, som gør, at man går på kompromis med de akustiske forhold, pladsforhold ene eller indretningen. Dette kan eksempelvis give sig udslag i, at lyden i rummet ikke er tilstrækkelig dæmpet, eller at antallet af eksempelvis mødelokaler og stillerum er for lavt. "Når mobilen ringer i storrumskontoret, går man ind i et mødelokale for ikke at forstyrre. Når mobilen ringer i et møde, går man ud af mødelokalet og ind i storrumskontoret for ikke at forstyrre" 11\n12 "Leverancer og deadlines drukner arbejdet med handleplan og leveregler" Driftsfase: Vi arbejder i storrumskontor 12\n13 Processen stopper ikke ved indflytning i storrumskontoret. At sidde i storrumskontorer en kontinuerlig proces og bør håndteres som sådan. Der vil være behov for løbende justeringer af f.eks. den måde, medarbejderne sidder på. Og man vil kunne spørge, om man har nået målet med anvendelsen af storrumskontoret. Vigtigst af alt er det at lytte til medarbejderne. De små, generende ting i hverdagen kan føles uoverskuelige, hvis de ikke håndteres, og de gode historier om mulighederne skal frem og deles med kolleger. Når organisationen gennemgår forandringer, vil det som oftest også kræve en gennemgang af storrumskontoret. Hvilken betydning får forandringen for den måde, vi anvender og agerer i storrumskontoret? Og hvordan sikrer vi et fortsat godt arbejdsmiljø i storrumskontoret? Det bør være spørgsmål, der besvares, når organisatoriske forandringer iværksættes. Derfor er storrumskontoret langt fra en stabil størrelse, men skal forstås som et dynamisk rum med en masse muligheder, som man skal genoverveje, når hverdagen forandres. Husk den løbende dialog For de fleste virksomheder er fleksibilitet, videndeling og samarbejde incitamentet for at etablere storrumskontoret. Når storrumskontoret er etableret, er det helt centralt, at alle de gode intentioner fastholdes og gives skærpet opmærksomhed. De fysiske rammer kan ikke alene skabe den ønskede adfærd. Adfærdsændringen kommer først, når brugerne går i dialog om, hvordan rummet anvendes, og hvad de gerne vil anvende det til. Derfor skal man også løbende drøfte, hvordan fleksibilitet, videndeling og samarbejde fungerer, hvad status er for anvendelsen af storrumskontoret, og hvordan den kan blive endnu bedre. Der er en tendens til, at effekten af de jævnlige dialoger om storrumskontoret overses. Men det at blive hørt og taget alvorligt er af stor betydning for medarbejderne og for udviklingen af det gode arbejdsmiljø. I nogle virksomheder har man oplevet, at der efter nogen tid bliver meget stille i storrumskontoret, der ellers var tænkt som det modsatte, nemlig et samtalerum, hvor der deles viden over bordet. Stilheden skyldes ofte den opfattelse, at arbejde er lig med koncentration og produktion. Dermed bliver det at tale sammen karakteriseret som en forstyrrelse. Andre vil derimod opfatte videndeling og samtaler med kolleger som en forudsætning for deres arbejde. Derfor er det en stor fordel at diskutere leveregler for adfærd i det enkelte storrum. For at undgå forstyrrelser sker der ofte det, at mødelokaler inddrages til kontorer. Derved mistes noget af den fleksibilitet, som var en af årsagerne til, at man etablerede storrumskontoret. Derfor er det vigtigt løbende at reflektere over, hvorfor man besluttede sig for et storrum, og om det fortsat giver de ønskede muligheder. Både de faglige og sociale relationer er centrale i storrumskontoret, fordi kendskabet til hinanden kan 13\n14 generere udvikling, nye opgaver og læring på tværs. Det sociale samvær over en kop kaffe ved f.eks. lokale cafeområder kan være med til at etablere et fagligt samarbejde. Omvendt kan det faglige samarbejde også skabe nye sociale sammenhænge. Alligevel er det ikke nok, at faciliteterne er gode. Det skal italesættes, hvordan bruger mulighederne bruges, og om noget kan gøres bedre. Bevar fokus på arbejdsmiljøet Det kan være en støtte for brugerne af storrumskontoret, hvis det fortløbende fokus på udvikling af storrumskontoret initieres fra centralt hold. Her kan APV-kortlægninger være et godt redskab, fordi forhold som forstyrrelse, privathed samt behov og mulighed for videndeling kan benyttes som måleparametre for storrumskulturen og som afsæt til handleplaner for storrumskontoret. De aftaler om adfærd, der tidligere er indgået i form af f.eks. leveregler, skal løbende vurderes og muligvis korrigeres eller erstattes af nye. Det er også vigtigt hele tiden at tage kulturen op til drøftelse. Hvilke holdninger har vi til arbejdet i storrumskontoret? Og hvordan forholder vi os til vægtningen mellem arbejdet som en individuel opgave eller et samarbejde? Og hvad mener vi om de holdninger, der er gældende i øjeblikket? Selvom man allerede i design- og udførelsesfasen har skabt gode akustiske grundforhold, er der en række specifikke akustiske løsninger, man efterfølgende kan gøre brug af. Der kan eksempelvis opsættes lydabsorberende eller reflekterende materiale på strategiske steder, både for at forbedre afstandsdæmpningen og for at dæmpe eventuel støj fra mennesker, maskiner eller særlige aktiviteter. Der er forskel på, hvor højt man taler, eller hvor meget det støjer, når man bruger sit tastatur. Udvalgte tastaturer kan udskiftes med mere støjsvage typer og personer, der taler højt kan have hjælp af et headset hvor lydstyrken kan øges. Når man tydeligt kan høre sig selv har man entendens til at sænke stemmen. Der kan også være behov for at ændre ringetoner til mindre støjende varianter og regulere styrken. Hvis der tales meget i telefon, kan det være en fordel at skifte til trådløse headsets, som giver mulighed for at besvare opkald - også når man ikke sidder ved sit bord. Ringetoner kan evt. erstattes med blinkende lys. "Det er noget (forstyrrelse/trivsel i storrumskontoret) der er blevet sat tid af til, men når vi så er kommet tilbage til "hverdagen" har det været svært, da "bunkerne" har overtaget" 14\n15 Øvelser og redskaber Øvelserne i denne guide er udviklet og afprøvet i projektet Generende støj i storrumskontorer. Projektet er støttet af Arbejdsmiljøforskningsfonden og afsluttes i foråret 2011 Den intervention, vi kaldte Organisering og adfærd, bestod af øvelse 1 og 3. Med denne intervention kunne vi påvise, at generne fra støj og forstyrrelser blev færre og at koncentrationsbesværet faldt. Erfaringerne med øvelse tre er, at den fører til en god dialog og en relevant handleplan, uden at vi dog kan påvise forbedringer på baggrund af de målinger, vi gennemførte. I vores projekt oplevede vi, at springet mellem projekttitlen, der signalerede støj, og de punkter, der kom på handleplanen, var meget stort. Efter vores mening, var det med til at gøre det svært at gennemføre handleplanen. Dette er én af årsagerne til, at vi anbefaler, at man bruger begrebet forstyrrelser om det, der generer. De tre øvelser stiller krav til medarbejdernes evne til at engagere sig i og strukturere en gruppediskussion. Øvelse 2 er den, det kan være sværest at gennemføre, fordi emnet er mest abstrakt. Hvis man er usikker på, om medarbejderne er tilstrækkeligt klædt på til at gennemføre en øvelse, kan det være en god idé at tilknytte en konsulent til at facilitere gruppearbejdet. 15\n16 Øvelse 1 Principper for placering i storrumskontoret Fremgangsmåde En medarbejder melder sig til at introducere øvelsen, styre tiden og dialogerne og samle principperne og handleplanen op på flipover. Medarbejderne deles op i grupper, så de er ca. seks i hver. Det første forslag til organisering deles rundt, og grupperne bliver bedt om at drøfte, hvilke fordele og ulemper der er ved forslaget med hensyn til at sikre faglig udvikling, reducere forstyrrelser og sikre sociale relationer mellem medarbejderne. Grupperne har min til at drøfte forslaget og opfordres til at skrive deres refleksioner ned. Ovenstående gentages med forslag nr. 2 og 3. Alle grupperne fremlægger deres refleksioner om fordele og ulemper i plenum. Der tages en drøftelse i plenum, og de principper, der viser sig for, hvordan man skal sidde i storrumskontoret, skrives op på flipover. Formål: At komme frem til, hvilke principper der overordnet skal gælde for placering i storrumskontoret og lave en handleplan for, hvordan principperne føres ud i livet. Aktører: Medarbejderne i storrumskontoret Forberedelse: Udarbejde to til tre forskellige forslag til, hvordan man kan sidde i storrumskontoret (se eksempel figur denne side) Hvad skal vi bruge på mødet: To til tre forslag til måder at organisere sig på i storrumskontoret samt en flipover eller en tavle. Varighed: Ca. 1½ time Herefter laves en handleplan for, hvordan det sikres, at principperne efterleves i form af en ny måde at sidde på. Hvis der er enighed om, at et af de tre forslag (evt. med justeringer) skal gennemføres, kan dette være omdrejningspunkt i handleplanen. Handleplanen skal være konkret mht. til deadlines og ansvarlige. Leder Mødebord Konsulenter Nærarkiv Jurister Flexrum Administrative medarbejdere Superbrugere Økonomer 16\n17 Øvelse 2 Holdninger til arbejdet i storrumskontoret Fremgangsmåde En medarbejder melder sig til at have rollen som den, der introducerer øvelsen, styrer tiden og dialogerne og samler både udsagn, der skal arbejdes videre med, og handleplanen op på flipover. Medarbejderne deles op i grupper, således at de er ca. seks i hver gruppe. Hver gruppe får en planche/print (forskellig til hver gruppe) med en række udsagn, der kunne gælde for kontoret. Gruppen skal drøfte hvert enkelt udsagn og blive enige om, hvorvidt udsagnet gælder for deres storrumskontor eller ej. De udsagn, der ikke gælder, streges ud, og de øvrige fremhæves. Grupperne får 40 minutter til drøftelserne. Hver gruppe fortæller i plenum, hvilke udsagn, de mener, er gældende for storrumskontoret og forklarer hvorfor. De øvrige medarbejdere kommer med kommentarer og spørgsmål, så hvert udsagn bliver drøftet i plenum. Der skal ikke i plenum opnås enighed om, hvilke udsagn der er gældende. Når alle grupper har fremlagt, og udsagnene har været drøftet, skal der prioriteres en række udsagn, som medarbejderne i storrumskontoret ønsker skal være gældende fremover. Disse udsagn skrives op på en flipover/tavle, og der er ikke begrænsning i antallet af udsagn, der udvælges i denne fase. Formål: At blive mere bevidste om, hvilke holdninger vi har til arbejdet i storrumskontoret, drøfte dem i fællesskab og på den baggrund beslutte, hvordan vi vil have det i fremtiden. Aktører: Medarbejderne i storrumskontoret. Forbedelse: Formulering af et antal plancher eller udprint med en række udsagn, der kunne være gældende for arbejdet i storrumskontoret. Der skal være mellem 15 og 25 forskellige udsagn pr. planche/print, og der kan godt være gentagelser. (Se eksempler på udsagn næste side) Hvad skal vi bruge på mødet: Plancher/print af udsagn samt en flipover eller en tavle. En planche/ print til hver gruppe, ca. hver 6. medarbejder. Varighed: Ca. 2 timer Herefter laves en handleplan for, hvilke af de valgte udsagn man ønsker at arbejde videre med, og hvordan man vil gøre dette. Der skal ikke vælges flere udsagn til handleplanen, end det vil være realistisk at arbejde med. De udsagn, som er prioriteret i første omgang, men som ikke indgår i handleplanen, vil kunne tages op på et senere tidspunkt, når dele af handleplanen er gennemført. Handleplanen skal være konkret mht. til deadlines og ansvarlige. 17\n18 Eksempler på udsagn fra gennemførelse af øvelse 2 Mange nye informationer eller systemer giver stress Når jeg ikke mine arbejdsopgaver på dagen, når jeg dem i morgen. Vi kan godt blive stressede i højbelastningsperioder. Men det er et grundvilkår ved den måde, arbejdet er organiseret. Der er mange omstændelige arbejdsgange, men de er nødvendige Vi trives bedst, når vi har tid til at dele stort og småt Anerkendelse hænger sammen med, hvor stabil man er Det du'r ikke, hvis ikke alle yder lige meget Respekt handler om at dele sin viden med sine kolleger Det giver stabilitet, at ancienniteten i afdelingen er høj Følelsen af retfærdighed er afhængig af, om der er nogen, der bliver forfordelt Det er vigtigt, at alle har et veldefineret ansvarsområde Det forventes, at alle bidrager til fællesskabet Man er på arbejde for at arbejde, ikke for at snakke med hinanden Opgaverne er organiseret sådan, at samarbejde om arbejdet ikke er naturligt Det er vigtigt, at opgaven opfattes som en spændende opgave Jeg giver aldrig andre opgaver med en urealistisk deadline Jeg løser mine opgaver i og uden for almindelig arbejdstid Når der er brug for koncentration, forventes det, at man arbejder hjemme. Kolleger skal være tilgængelige i arbejdstiden Kolleger skal være tilgængelige, når de er på kontoret Det er en kernekompetence at kunne samarbejde med andre om at kunne løse en opgave Evnen til at planlægge sine opgaver er en central kompetence Det forventes, at du har travlt Jeg løser opgaver i min fritid for at være foran Vi bruger kontoret som et mødested. Koncentrationsarbejde foregår et andet sted Deadlines er vigtige og skal overholdes Vi fejrer vore succeser i afdelingen Vi respekterer hinandens faglighed og uddelegerer gerne til andre Har man overarbejde, er det fordi man er dårlig til at planlægge At være travl forbindes med faglig styrke og succes Det er bedst at løse opgaven selv, så har man styr på alle enkeltdele Overarbejde er kun vigtigt, hvis man vil gøre karriere Dem der ikke ønsker at uddelegere, arbejder meget over Den enkelte er selv ansvarlig for at skaffe spændende opgaver Det er vigtigt at kende sine egne faglige grænser og sige fra, hvis der er opgaver, der ligger ud over mit område Hvis opgaven er løst tilfredsstillende, er det vigtigt at give udtryk for det. Generelt hjælper vi kolleger, der har for meget at lave. Vi har en tendens til at forvente "lidt mere" af os selv og hinanden Afbrydelser og samarbejde med kolleger er to sider af samme sag Vi arbejder med at få nye ideer Vi arbejder med at forbedre arbejdsgange Det er OK at arbejde hjemme, bare man er tilgængelig Det er forstyrrende at få information, man ikke selv har efterspurgt. 18\n19 Øvelse 3 Aftaler om leveregler Fremgangsmåde: En medarbejder melder sig til at have rollen som den, der introducerer øvelsen, styrer tiden og dialogerne samt samler både levereglerne og handleplanen op på flipover. Gruppen arbejder med, hvordan man kan forbedre følgende tre mål i sit storrumskontor: Mindre forstyrrelse, faglig udvikling og samarbejdsrelationer. Man kan også vælge andre mål. Dog er det vigtigt at vælge mål, så der formuleres en række leveregler, som spænder vidt og tilgodeser det oprindelige mål med at indføre storrumskontoret. Hver medarbejder skal skrive to forslag til en leveregel, der kan understøtte hvert af de ovenstående mål. Hver medarbejder formulerer således seks sedler. Formål: At formulere et antal leveregler, der skal gælde for dette storrumskontor og planlægge, hvordan man kan sikre, at de anvendes. Aktører: Medarbejderne i storrumskontoret. Forberedelse: Ingen Hvad skal vi bruge på mødet: Et stort antal sedler (seks pr. medarbejdere), penne samt en flipover/tavle. Varighed: 1-1½ time Sedlerne samles ind i en skål eller pose og blandes. På skift trækker medarbejderne en seddel, læser forslaget til levereglen op og argumenterer for, at den skal gælde. Herefter diskuteres forslaget af alle medarbejdere, og det besluttes, om det er en regel, der skal vedtages eller ej. De regler, der vedtages, skrives med det samme op på flipoveren, og de regler, der ikke vedtages, lægges til side. Når alle regler er blevet gennemgået, har man en liste over, hvilke leveregler man ønsker i sit storrumskontor. Herefter formuleres en handleplan for, hvordan det sikres, at de bliver efterlevet. Handleplanen kan indeholde aftaler om, hvem der skal sammenskrive dem, hvordan de skal mangfoldiggøres, hvordan man husker hinanden på dem, hvornår de skal evalueres og hvordan etc. Handleplanen skal være konkret mht. til deadlines og ansvarlige. 19\n20 Eksempel på handleplan Generelt sikrede vi os, at handleplanerne var realistiske. De indeholdt derfor 4-5 konkrete indsatser. 1. Forventningsafstemning ved at det sikres, at der tages højde for medarbejdernes tidsforbrug på driftsopgaver, når der skal laves tidsplan for et nyt projekt. Ansvarlig: Navn Deadline: xx. februar 2. Mobiltelefoner samles ind, hvis de ringer eller vibrerer i storrumskontoret. Udleveres igen mod en bøde. Sættes i gang straks. Ansvarlig: Navn Deadline for evaluering: xx. februar 3. Der holdes fælles personalemøder for alle medarbejdere i kontoret. Ansvarlig: Navn Deadline for evaluering: xx. marts 4. Det undersøges, hvilke muligheder der er for at anvende eller etablere koncentrationsarbejdspladser væk fra storrummet Ansvarlig: Navn Deadline for evaluering: xx. marts 5. Opfølgning på leveregler på fælles personalemøde Ansvarlig: Navn Deadline for evaluering: xx. maj 20\n21 Redskab 1 Få spørgsmål om storrum med i APV-kortlægningen Formål At APV-kortlægningen i storrumskontoret inddrager forhold, der er særligt relevante for medarbejderne i storrumskontoret. Fremgangsmåde De spørgsmål, der er grundlaget for en eller flere af skalaerne udviklet i dette projekt, indarbejdes, når man gennemfører sin APV-kortlægning. (Se de enkelte skalaer samt de underliggende spørgsmål og svarkategorier i spørgeskemaet på næste side). De enkelte spørgsmål vægter med lige stor andel i skalaerne, så beregningen af en skala foretages ved at give hvert svar en score: Husk at de mest negative svar får scoren 0. Den enkelte svarperson får hermed en gennemsnitsværdi for den enkelte skala, som er den gennemsnitlige værdi for spørgsmålene i skalaen. 21\nStorrumskontorer. Muligheder og faldgruber. Gitte Arnbjerg, COWI. GIA@cowi.dk. 31052012 Storrumskontorer, temamøde Bygherreforeningen og DFM\nStorrumskontorer Muligheder og faldgruber Gitte Arnbjerg, COWI GIA@cowi.dk 1 Program for i dag Præsentation Idéen om storrumskontorer Generelt om storrumskontorer Fordele og ulemper Erfaringer fra storrumskontorer\nDet gode storrumskontor\nDet gode storrumskontor Arbejdsmiljøkonferencen 2013 1 Præsentation af COWI 12 kontorer i DK ca. 6000 medarbejdere i alt Hovedopgaver inden for arbejdsmiljø: - kemi - Indeklima - Ergonomi - Psykisk arbejdsmiljø\nINDRETNING OG BRUG AF STORRUMSKONTORER\nINDRETNING OG BRUG AF STORRUMSKONTORER UNI VERSITET STORRUMSKONTORER Storrumskontorer forbandelse eller velsignelse Arbejdstilsynets regler for indretning af kontorer generelt Anbefalinger for brug af\nFORSTYRRELSER I ÅBNE KONTORMILJØER\nGuide Det handler om mere end støj Mange klager over støj i de åbne kontorer, men for de fleste medarbejdere giver begrebet forstyrrelser mere mening. Det viser et nyere, dansk forskningsprojekt, som også\nNOTAT (2. udgave) Attraktive arbejdspladser Undersøgelse af lærernes behov for faste arbejdspladser på Erhvervsskolen Nordsjælland og Handelsskolen København Nord ALECTIA A/S 12. september 2011 Teknikerbyen\nGuide FORSTYRRELSER I ÅBNE KONTORMILJØER Det handler om mere end støj Mange klager over støj i de åbne kontorer, men for de fleste medarbejdere giver begrebet forstyrrelser mere mening. Det viser et nyere,\nTRUS - TR-udviklingssamtale Guide\nTRUS - TR-udviklingssamtale Guide Oktober 2010 (revideret 12.12.11) Denne guide sendes til TR i god tid forud for TRUS Indholdsfortegnelse 1. Velkommen til TR-udviklingssamtalen (TRUS)... 3 2. Formål...\nSystematisk arbejdsmiljøarbejde Drejebog til ArbejdsPladsVurdering - APV De fire faser Drejebog til gennemførelse af APV i skovbranchen. Udarbejdet af: Inge Nørby 2007 Systematisk arbejdsmiljøarbejde Indholdsfortegnelse\nVejledning til MUS-skemaet\nVejledning til MUS-skemaet Denne vejledning har til formål at give inspiration til dialogen om de forskellige emner i MUS-skemaet. Vejledningen henvender sig både til ledere og medarbejdere. Hvis du under\nFakta om medarbejderudviklingssamtalen\nFakta om medarbejderudviklingssamtalen 2 Fakta om MUS FORORD Denne lille guide om medarbejderudviklingssamtalen er en af fem foldere der tilsammen dækker en større del af HRområdet. Folderne er tænkt,\nDIALOG # 14 HVORDAN TAKLER MAN UVENSKABER PÅ DE SOCIALE MEDIER?\nDIALOG # 14 HVORDAN TAKLER MAN UVENSKABER PÅ DE SOCIALE MEDIER? OM TRIVSEL PÅ SPIL EN GOD DIALOG De følgende sider er et redskab til at få talt om, hvordan I i fællesskab vil forholde jer til en potentielt\nStøj, akustik og det psykiske arbejdsmiljø (SkoleStøj 2) Jesper Kristiansen, Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø\nStøj, akustik og det psykiske arbejdsmiljø (SkoleStøj 2) Jesper Kristiansen, Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø Videnskabelig baggrund Virkninger af dårlige akustiske forhold: Læreren taler\nBilag 2: Matrix, indholdsanalyse\nBilag 2: Matrix, indholdsanalyse Overskrifter fra problemformulering Støj Temaer Koder, case 1 Subgruppe, case 1 Forstyrrelser Samtale Fysiologiske forhold Ingen påviselig fysiologisk påvirkning. Baggrundsstøj\nSamarbejde. Kortlægning af relationel koordinering i grupper. Drejebog til lederen. Forbedringsafdelingen\nSamarbejde Forbedringsafdelingen Kortlægning af relationel koordinering i grupper Drejebog til lederen Fakta Mål: Forberedelse: At få et billede af samarbejdsevnen i afdelingen, og hvor der bør sættes\nLedelse af frivillige - introduktion\nKøb bøgerne i dag Ledelse af frivillige - introduktion V/ Sociolog og forfatter Foredragsholder og konsulent i Ledfrivillige.dk Aktiv frivillig leder - grundlægger af RETRO giver dig redskaber og inspiration\nSvært ved at holde fokus? - om stress og kognitive vanskeligheder Arbejdsmedicin Herning Hospitalsenheden Vest Introduktion Ved længerevarende stress oplever mange koncentrationsbesvær, svigtende hukommelse\nKort vejledning i anvendelse af NFA s spørgeskema om social kapital på arbejdspladsen\nKort vejledning i anvendelse af NFA s spørgeskema om social kapital på arbejdspladsen Seniorforsker Vilhelm Borg Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø November 2014, 1.udgave I denne vejledning\nPERSONALEFACILITETER DET ALSIDIGE ARBEJDSMILJØ\nPERSONALEFACILITETER DET ALSIDIGE ARBEJDSMILJØ November 203 Undervisning Fly-inn F Fritidsaktiviteter Understøttende Undervisning Undervisning Undervisning Undervisning Individuel fordybelse Fordybelse