CETA: Partier vil høres om frihandelsaftale | Information\nEn række af Folketingets partier vil have handels- og investeringsaftalen CETA mellem EU og Canada forelagt til godkendelse eller forkastelse, når den om få dage lægges endeligt frem af EU-Kommissionen.\nDermed sender de et signal til kommissionsformand Jean-Claude Juncker om, at de ikke accepterer, at aftalen på over 1.500 sider kun behandles som en sag for Ministerråd og Europa-Parlament.\nJuncker meddelte under sidste uges EU-topmøde, at Kommissionen anser aftalen for alene at vedrøre områder, hvor EU har den politiske kompetence, hvorfor de nationale parlamenter ikke skal høres – det skal de kun, hvis der er tale om en ’blandet aftale’ der omfatter både EU-kompetencer og politikområder under medlemslandenes kompetence.\nLæs også: Frihandelsaftale skal ikke godkendes af Folketinget\nKommissionsformandens melding har udløst vrede reaktioner fra den tyske, østrigske og hollandske regering, der alle mener, at CETA faktisk er en blandet aftale.\n»Ufattelig tåbelig,« har den tyske vicekansler og SPD-formand Sigmar Gabriel kaldt Jean-Claude Junckers melding midt under EU’s alvorlige tillids- og troværdighedskrise i kølvandet på det britiske Brexit.\nI det danske folketing ønsker flere partier, at regeringen både reagerer over for kommissionsformanden og sikrer, at Folketinget inddrages.\n»Jeg står fuldstændig uforstående over for, at Kommissionen fremturer, som den gør. Den er jo afhængig af medlemslandene, og denne form for bureaukratisk magtudøvelse er et helt forkert signal i den nuværende situation efter Brexit, hvor man er nødt til at diskutere, hvordan befolkningerne kan følge sig inddraget. Jeg mener, at regeringerne – herunder den danske regering – skal sætte EU-Kommissionen på plads,« siger SF’s EU-ordfører, tidligere udenrigsminister Holger K. Nielsen.\nUdenrigsminister Kristian Jensen (V) har i et svar til Folketinget fra 10. juni givet indtryk af, at det ikke er afklaret, om CETA er en ren EU-kompetenceaftale eller en blandet aftale, der kræver bl.a. Folketingets godkendelse.\nDet svar synes ikke på linje med et svar givet af Kristian Jensens forgænger under den tidligere SR-regering, daværende handels- og udviklingsminister Mogens Jensen (S).\nDen 30. september 2014, kort efter CETA-tekstens offentliggørelse, skrev ministeren til Europaudvalget, at det er »regeringens opfattelse, at der er tale om en blandet aftale, som skal ratificeres af medlemslandene. Denne opfattelse deles af stort set alle andre medlemslande«.\nHolger K. Nielsen kalder sagen »noget rod«, mens formanden for Europaudvalget, Mette Gjerskov (S), siger, at udvalget ikke har kunnet få klart svar fra Kristian Jensen.\n»Hvor man tidligere har vurderet, at CETA er en blandet aftale, så er man nu åbenbart i tvivl. Det er et spørgsmål om både jura og politik, og derfor vil jeg ikke selv konkludere, før regeringen har givet en ordentlig forklaring,« siger Mette Gjerskov.\nHun har den 14. juni på Europaudvalgets vegne skrevet til udenrigsministeren og bedt om regeringens svar på, om den mener, Folketinget skal ratificere aftalen. Gjerskov henviser i brevet til, at et klart flertal i EU’s Ministerråd på et rådsmøde den 13. maj har anbefalet at behandle CETA-aftalen som en blandet aftale.\nI en mail til Information skriver udenrigsminister Kristian Jensen:\n»Det er regeringens foreløbige vurdering, at CETA er en blandet aftale. Men vi afventer Kommissionens tekst til den færdige aftale og den efterfølgende behandling i Ministerrådet.«\nHvad det måtte betyde, hvis CETA er en sådan blandet aftale, er ministeren endnu ikke klar til at svare på.\n»Hvis CETA bliver en blandet aftale, vil regeringen foretage en vurdering af, om aftalen i henhold til Grundloven skal godkendes i Folketinget,« hedder det i mailen.\nHos Enhedslisten er medlem af Folketingets udenrigsudvalg Eva Flyvholm ikke i tvivl om, at CETA kan få store konsekvenser. »Med denne frihandelsaftale vil man bl.a. indføre de såkaldte ISDS-voldgifter, der giver store virksomheder mulighed for at lægge sager an mod f.eks. den danske stat, hvis de f.eks. mener, at ny dansk miljøregulering kommer til at koste dem en forventet indtjening. Det er da meget indgribende, og derfor er CETA ikke noget, som skal kunne køres igennem uden om Folketinget,« siger Eva Flyvholm.\nAlternativets EU-ordfører Rasmus Nordqvist siger: »Det er afgørende, at store aftaler som denne for at få legitimitet bliver demokratisk forankrede. Derfor skal den ud i alle nationale parlamenter i EU. At vi så i øvrigt mener, at CETA er en dårlig aftale, som vi ikke kan sige god for, er i forhold til det principielle spørgsmål sekundært.«\nOgså Dansk Folkeparti vil have aftalen behandlet i Folketinget. »Folketinget bør høres af den enkle årsag, at regeringen aldrig i Europaudvalget har fået et mandat til CETA-forhandlingerne. Det er i sig selv grund nok til at køre sagen gennem Folketinget og foretage en afstemning om aftalen,« siger partiets EU-ordfører Kenneth Kristensen Berth.\nHan henviser til, at Kristian Jensen på forespørgsel fra Enhedslisten i udvalget har medgivet, at regeringen ikke præsenterede Europaudvalget for et forhandlingsoplæg eller fik godkendt et mandat, da EU tilbage i 2009 indledte forhandlingerne med Canada. Det var i statsminister Lars Løkke Rasmussens (V) første regeringsperiode.\nI sit aktuelle svar til udvalget skriver Kristian Jensen herom: »Der har ikke været forelagt forhandlingsoplæg i Europaudvalget vedrørende forhandlingerne mellem EU og Canada om en frihandelsaftale (CETA). Hvorvidt en sag forelægges til forhandlingsoplæg eller til orientering sker ud fra en samlet faglig vurdering af sagens politiske, økonomiske og juridiske betydning for Danmark. Den daværende regering vurderede, at der ikke var tale om en sag af større rækkevidde og forelagde den derfor for udvalget til orientering.«\nDF’s Kenneth Berth siger: »CETA er bestemt ikke en uvæsentlig aftale, og derfor vil det være naturligt, at Folketinget tager stilling til den.«\nI sit brev til ministeren på vegne af Europaudvalget skriver Mette Gjerskov: »Udvalget undrer sig over, at skiftende regeringer har vurderet, at CETA ikke var af større rækkevidde, og at aftalen derfor ikke på noget tidspunkt er blevet forelagt Europaudvalget til forhandlingsoplæg. Udvalget ønsker at kende begrundelsen for, at CETA i modsætning til frihandels- og investeringsaftalen med USA (TTIP) er blevet vurderet til at være en sag, der ikke er af større rækkevidde.«\nBrevet er sendt til udenrigsministeren 14. juni og endnu ikke besvaret.\nLA: DK må ikke blokere\nAdspurgt om CETA-aftalen skal ses som en blandet aftale og derfor gennem Folketinget, siger Venstres EU-ordfører Jan E. Jørgensen, at det endnu ikke er blevet drøftet.\n»Men når større EU-lande har nogle synspunkter, er det som regel en god idé at lytte til dem,« tilføjer han med henvisning til indsigelserne fra Tyskland, Østrig og Holland.\nHos Liberal Alliance er EU-ordfører Christina Egelund ikke bekendt med, at regeringen aldrig har bedt om eller fået et mandat til CETA-forhandlingerne.\n»Der bør selvfølgelig gives et mandat forud for sådanne forhandlingers start. Men rent principielt må EU’s forhandlingspartnere – i dette tilfælde Canada – stole på, at dem, de forhandler med, faktisk har et mandat til at lave en aftale. Det kan ikke nytte noget, at EU efter en aftales færdiggørelse skal have den ratificeret i 27 eller 28 forskellige lande. Det svækker EU’s troværdighed globalt.«\n– Men i denne sag har der ikke været et forudgående mandat til regeringen?\n»Det må have den konsekvens, at man fremadrettet sørger for mandater i den slags sager. Jeg mener ikke, at man på grund af et procedurespørgsmål skal risikere, at Danmark blokerer en frihandelsaftale med Canada,« siger Christina Egelund.\nFN-ekspert Alfred de Zaya opfordrer til respekt for civilsamfund og de nationale parlamenter:\n»Handelsaftaler, der er forberedt og forhandlet i hemmelighed under udelukkelse af centrale interessenter såsom fagforbund, sundhedsfaglige og miljømæssige eksperter og nu parlamenter, har nul demokratisk legitimitet,« siger de Zaya i en pressemeddelelse.\nDet er en reaktion på forlydender om, at EU-Kommissionen ønsker CETA-aftalen behandlet som et EU-kompetenceområde uden at inddrage de nationale parlamenter.\n»I lyset af den tiltagende højlydte modstand fra civilsamfundsorganisationer bør grundige, åbne diskussioner gennemføres i alle nationale parlamenter, og der bør organiseres folkeafstemninger i alle berørte lande. At fratage offentligheden retten til at deltage i denne vigtige debat er udemokratisk og afspejler en dyb disrespekt for folkets røst,« mener Alfred de Zaya.\nMed henvisning til voldgiftstribunalerne – kaldet ISDS – der indgår i CETA-aftalen, påpeger FN-eksperten, at det ikke er staternes rolle »at garantere investorer eller multinationale selskaber profit, men derimod at lovgive og regulere i offentlighedens interesse«.\nKurt Nielsen og Sören Tolsgaard anbefalede denne artikel\n02. juli, 2016 - 00:54\nAltså - EU-Ministerrådet har den endelige afgørelse i denne sag, og den skal de tage i enighed. Og det er præcis her, at EU optræder som udemokratisk.\nEU-ministerrådet godkender normalt i fuld enighed, - altså hvis blot et rådsmedlem stemmer imod er der normalt ingen beslutning. Derefter kan man ofte ændre lidt i beslutningsgrundlaget, indtil alle kan tiltræde beslutningen.\nDen danske repræsentant for EU-Ministerrådet hedder i øvrigt Lars Løkke Rasmussen, så hvis nogen ikke er tilfredse med EU-beslutningerne, så lad være med at kritisere EU. I stedet er det langt mere relevant og hensigtsmæssigt at gå til Lars Løkke Rasmussen, for han kunne jo have stemt imod, eller bestemt at det danske Folketing skal spørges.\nOg når EU, som her, har besluttet, at aftalen med Canada ikke behøver hverken folkeafstemning eller at forelægges til Folketingets afgørelse, er dette også en beslutning, som EU-Ministerrådet og Lars Løkke Rasmussen har taget i enighed.\nMen "ikke behøver" betyder altså ikke, at man ikke kan sende afgørelsen til folkeafstemning eller lade Folketinget godkende den.\nDerfor bør de utilfredse politiske partier klage direkte til Lars Løkke Rasmussen, og/eller give ham et mistillidsvotum. Også selv om Dansk Folkeparti formentlig redder ham på målstregen, for de har jo alt at miste.\nTorben Skov, kjeld jensen, Anne Eriksen, Tue Romanow, Gunvor Kaas, Jørgen Steen Andersen, Flemming Berger, Vibeke Hansen, Jan Troelsen, Einar Carstensen, Anders Jørgensen og Torben Lindegaard anbefalede denne kommentar\n02. juli, 2016 - 12:28\n"Stenaldermanden"(Juncker) er ikke den rette mand for EU, og slet ikke med den slags skattefiflerier han har været med til for eget land vindings skyld via skatteaftaler med større virksomheder og en beskeden skatteprocent i Luxembourg, og samtidig snyde andre medlemslande i EU for deres retmæssige skat fra disse virksomheder, - ikke just hvad der kan kaldes solidarisk EU politik.\nEN fremtid for EU lader sig ikke gøre med "stenaldermanden med sin stenøkse" og laverestående tanker om såvel EU og dets grundværdier som en samlet enhed, hvilket han jo selv har fravalgt, som ovenfor beskrevet.\nTorben Skov, kjeld jensen, Anne Eriksen og Jørgen Steen Andersen anbefalede denne kommentar\n02. juli, 2016 - 20:57\ndu glemmer lige at EU-parlamentet også skal godkende sagen. Så ministerrådet er ikke nok.\n03. juli, 2016 - 01:15\nHvis regeringen ikke vil inddrage Folketinget her så bør et flertal af samme vælte den med det samme.\n03. juli, 2016 - 13:16\nPåstand: hvis bekymring over manglende lokal indflydelse og at mere magt er flyttet til Brüsel, giver massiv EU modstand, så er det kun fantasien der rækker videre til at forestille hvad der kan komme ud af, hvis der laves vidtgående frihandelsaftaler der kan få mandat til at underkende EU- landenes lovgivning.\n03. juli, 2016 - 18:42\nEnig i ovennævnte kritik. Det er EU der gøres til den store skurk, men hvis den almindelige borgers usikkerhed og mening om de riges klub, lå LLR på sinde kan han jo bare sige nej.\nSå enig. Vi kan jo bare spørge ham hvad han synes vil være det rigtige at gøre.


Rockwell Automation er verdens største producent af industriautomatik og tilbyder med deres store udvalg af produkter en komplet løsning der er tilpasset kundens udfordringer. Med et stort udvalg af software produkter - under brandet Allen-Bradley - tilbyder Rockwell Automation en alsidig produktportefølje, som Gibotech igennem årene har opbygget en enorm know-how og erfaring inden for.\nGibotech anvender de innovative løsninger fra Allen-Bradley, på grund af deres mange funktioner og store fleksibilitet. Hvad enten en maskine skal være enkel og økonomisk eller kompleks og fuldt integrerbar, kan vi med Allen-Bradley's produkter matche kundens behov.\nAllen-Bradley tilbyder et komplet udvalg af:\nSikkerhedskomponenter og -systemer\nStyringer og styringssystemer\nAllen-Bradleys avancerede løsninger sætter hele forsyningskæden i system – vi kalder det intelligent produktion. Lige fra lagerbestand og indkøb til aktuel efterspørgsel og afsætning bliver produktionen koordineret, og de færdige varer overvåges, indtil de er leveret hos kunden.\nVores kunder sætter pris på at få et bedre overblik og en kundetilpasset produktion, ikke mindst fordi resultatet er højere kvalitet og bedre indtjening.\n”Vi er utroligt glade for at blive OEM Partner hos Rockwell Automation, således at vi får mulighed for at udbygge samarbejdet med leverandøren af de produkter og styresystemer som vi igennem årene har opbygget en stor knowhow omkring. Det vil i den sidste ende komme vores kunder til gode, da vores løsninger vil være baseret på den seneste teknologi, samtidigt med at vores service og support på Rockwell komponenter vil blive løftet gennem kurser og løbende informationer om nye produkter” udtaler salgsdirektør hos Gibotech, Mikkel Bjerregaard.\nLæs mere om Rockwell Automation på deres hjemmeside.


Trods faldende indtægter: Overskud til Danske Bank - MX.dk\nAf Ritzau - 21/07-16 07:48; Opdateret: 21/07-16 08:06\nTrods faldende indtægter: Overskud til Danske Bank\nDanske Bank er tilfreds med deres halvårsregnskab trods faldende indtægter.\nDanske Bank kommer ud af årets første seks måneder med et nettoresultat på 9,4 milliarder kroner. Det oplyser banken i halvårsregnskabet, som er udkommet torsdag.\nI det regnskab kan man læse, at bankens indtægter er faldet med 800 millioner kroner sammenlignet med samme periode sidste år. Det skyldes ifølge banken selv et fald i handels- og gebyrindtægter.\nThomas F. Borgen, der er administrerende direktør i banken, er dog tilfreds med resultatet, udtaler han i en pressemeddelelse.\n- Vi har haft et tilfredsstillende første halvår trods vanskelige markedsvilkår med fortsat negative renter, lav økonomisk vækst og afdæmpet efterspørgsel. Bortset fra de finansielle markeder var perioden generelt præget af lav aktivitet, siger han.\n- Resultatet afspejler vores diversificerede forretningsmodel, øget udlånsaktivitet samt vores bestræbelser på at blive en stadigt mere kundefokuseret, enkel og effektiv bank.\nHalvårsregnskabet viser også bankens resultater for andet kvartal i år. Her skuffer banken lidt målt op imod analytikeres forventninger. Det skriver Ritzau Finans.\nI forhold til forventningerne er Danske Banks nettoresultat for andet kvartal 42 millioner kroner under analytikernes estimat, der indsamles af Ritzau Estimates. Det svarer til et resultat én procent under estimatet.\nBanken skriver i sine forventninger til fremtiden, at det lave aktivitetsniveau og usikkerheden på de finansielle markeder kan betyde, at nettoindtægterne for hele 2016 kan ende med at blive færre end i 2015.\nDet er dog stadig bankens forventning, at 2016-resultatet vil være på niveau med resultatet før nedskrivninger på goodwill for 2015.\n- Selv om markedsvilkårene er blevet mere udfordrende efter Storbritanniens EU-afstemning, fastholder vi vores forventninger for hele året, skriver Thomas F. Borgen i pressemeddelelsen.


100 Contemporary Concrete Buildings - Bogkategorier\tLOG IND▼\nBeton bliver af mange set som et karakterløst materiale, der primært er blevet brugt til parkeringshuse og endeløse rækker af højhuse. I virkeligheden er beton et bemærkelsesværdigt fleksibelt materiale, der, i hænderne på de rette, indeholder uanede muligheder inden for moderne arkitektur. Som en slags "flydende sten" er beton et utrolig formbart materiale; det er holdbart og kan bruges til endog meget tekniske konstruktioner.\n100 Contemporary Concrete Buildings fremhæver de bedste projekter udført i beton de seneste år. De to bind på 730 sider - indeholder udover stjerner som Zaha Hadid, Herzog & de Meuron, og Steven Holl - også nye overraskende arkitekter som russiske TALE, up-and-coming stjerner som Rudy Ricciotti fra Frankrig og kunstnere som James Turrell, der brugte Frank Lloyd Wrights berømte beton spiral i Guggenheim i New York, til ramme for en af hans mest bemærkelsesværdige installationer.\nFå indsigt i byggematerialet betons optimale udførelse og ligeledes mulighederne og årsagerne til overfladebehandling af beton. Derudover giver kurset en overordnet indsigt i...\nBetonteknologi 2 er tilføjet til din indkøbskurv.\nLevel -1 - Contemporary Underground Stations\nVed hjælp af bl.a. design, belysning, indretning og kunstneriske indslag, er de underjordiske tunnelsystemer med spor, platforme og adgange i dag meget mere end blot...\nLevel -1 - Contemporary Underground Stations er tilføjet til din indkøbskurv.\nEn rettidig og omfattende gennemgang af den overbevisende og beundrede stil - brutalismen.\nThis Brutal World er tilføjet til din indkøbskurv.\nConcrete & Culture - A Material History\nPå trods den antikke romerske oprindelse, bliver beton betragtet som det ultimative moderne materiale, og anvendes overalt i byggeriet i dag. Concrete & Culture bevæger sig...\nConcrete & Culture - A Material History er tilføjet til din indkøbskurv.\n100 Contemporary Houses indeholder 100 af verdens mest interessante og banebrydende private hjem, designet over de seneste to årtier. Samlet vi læseren præsenteret for et...\n100 Contemporary Houses er tilføjet til din indkøbskurv.\nConcrete Concept indeholder 50 brutale bæster bygget rundt om i verden mellem 1950'erne til 1970'erne og demonstrerer hvordan brutalismen har inficeret populærkulturen.\nConcrete Concept er tilføjet til din indkøbskurv.\nBeskriver principper og krav for sikkerhed, anvendelighed og holdbarhed for for broer af beton.\nRå atmosfære, charme og autenticitet, Rough Style indeholder unikke rumlige oplevelser, fra nye byggerier i beton til gamle fabrikshaller tilsat moderne elementer og...\nRough Style: Architecture, Interior, Design er tilføjet til din indkøbskurv.


BOGANMELDELSE: Den fremmede kvinde af Lorenzo Silva | Bogrummet\naf Splint d. 17. januar 2017\nLos cuerdos extraños\nOversat til dansk af Ole Alkærsig\nEndnu en bog i serien. Den kan godt læses for sig selv, men man vil få endnu mere ud af den, hvis man har læst de foregående, da der så er noget mere dybde og baggrund. Men selve historien i bogen kan fint læses for sig selv.\nEn kvindelig borgmester er blevet dræbt, og Bevilacqua skal nu efterforske sagen. Det er nemmere sagt end gjort, begravelsen er ved at blive planlagt, og der er så mange rygter igang, at det er svært at finde hoved og hale i, hvad der er rigtigt og hvad der er forkert. Samtidig er der et sexliv som er vældig interessant at studere lidt nærmere, men har det noget med selve mordet at gøre?\nDet hele skal gå ret stærkt og på den korte tid skal sagen jo helst opklares. Om det lykkes, vil jeg lade kommende læsere selv finde ud af.\nBogen er velskrevet, men bliver desværre lidt langtrukken. Syntes den er på tanden til det kedelige, måske fordi den ikke rigtig fanger mig fra starten. Selve plottet er fint nok, og man bliver da også nysgerrig for at finde ud af, hvad der er sket, men det er bare som om der mangler noget.\nVed ikke om det er fordi, der simpelthen ikke er spænding nok undervejs, at jeg desværre står lidt af. Men efter at have læst bogen har den ikke rigtig efterladt det store indtryk, så jeg nåede kun at blive semi begejstret for bogen undervejs, og det er rigtig ærgerligt. Havde jeg vidst det inden jeg gik igang med at læse den, så var jeg nok slet ikke begyndt…\nDet må for mit vedkommende være der man siger, bedre held næste gang. For gode krimier er der derude og denne er også godt med, den mangler bare lige det sidste skub!\npolitikkrimimordmagtefterforskningKrimiserien med Rubén Bevilacqua og Virginia Chamorro


Den optimale temperatur for agurkplantager - Havearbejde - 2022\nHvilken temperatur er der behov for agurkplantager\nHver gartner ønsker at få en rig høst. At dyrke en kultur som agurk, er det nødvendigt at så frøplanterne. På trods af dets tilsyneladende enkelhed er der en række betingelser for dyrkning af frø. Blandt dem er det optimale niveau af fugtighed, jordens sammensætning, temperaturen i rummet. Det optimale temperaturregime er også vigtigt for bevaring af frøspiring og udvikling af spirer i åbent terræn.\nVed hvilken temperatur skal du dyrke planter\nGryder med sået agurkfrø er efterladt ved en temperatur på ca. 25-28 grader. Denne tilstand anbefales, når der dyrkes frø, indtil frøplanter vises.\nDerefter anbringes beholdere med agurkplantager i et køligere rum. For at undgå at trække unge skud, er en temperatur på 18-20 grader at foretrække. Det er også vigtigt at give planterne tilstrækkelig belysning, da der mangler sollys, anvendes specielle lamper. Et andet punkt - som du vokser, er det værd at hælde jorden.\nDer er andre anbefalinger, hvis brug vil hjælpe med at vokse stærke frøplanter derhjemme:\nplantefrø skal plantes i separate gryder, tolererer kulturen ikke roddeformation og transplantation;\ntil vanding af kimplanter brug varmt vand\nBeholdere skal placeres adskilt i en sådan afstand, at bladene ikke skygger de tilstødende gryder.\nDet er vigtigt! Voksende temperatur bør ikke falde under 16 grader og stige over tredive.\nFør plantning spirer slukket. De placeres i et køligere rum, hvor temperaturen er omkring 17 grader.\nNår planter plantes i haven\nPlanter kan plantes efter at de har tre ægte blade. Samtidig skal lufttemperaturen udenfor være mindst 18-20 grader, og jorden skal varme op til 16-18 grader.\nEn uge eller to før transplantationen slukkes kimplanterne. Det kan enten tages ud på gaden eller på balkonen. I løbet af dagen bliver containere med planter rigeligt vandet.\nVisse forberedelser skal udføres og på en seng. Disse omfatter:\njordgødning, 1-2 kompostespande anvendes pr. kvadratmeter jord;\nforberedelse af huller, hvor planteplanter vil blive plantet\nrigelig vanding, på hver brønd planlægge 1 liter vand.\nHvis plantematerialerne blev holdt hjemme i tørrepotter, er de begravet i brøndene til kanten af tanken. Ved anvendelse af plastikkapper skæres deres vægge, spireen fjernes sammen med en jordklump og anbringes i hullet. Derefter er planterne vandet (for hver agurk - 3 liter vand), og den lette jord sprinkles på toppen.\nDet er vigtigt! Hvis temperaturen udenfor er reduceret til 15 grader eller mere, anbefales det at installere wire eller træbuer i haven og lægge en film over dem.\nHvis spire er stærk og korrekt udviklet, plantes den i opretstående stilling. Sprawling kimplanter er placeret i jorden i en skrånende tilstand, jorden er hældt ned stammen. For at forhindre rodrød anvendes flodsand til nakkens rod.\nVed hvilken temperatur til at opbevare frøene\nDet er muligt at dyrke en afgrøde agurker fra begge frø, der købes fra en butik og høstes uafhængigt. Den optimale temperatur til opbevaring er 15 grader eller mindre, luftens luftfugtighed er inden for 50-60%. Under sådanne forhold varer frøspiring i 10 år. For at få en rigelig høst anbefales det dog at bruge 3-årige frø til plantning.\nVi må ikke glemme, at du kun kan forlade til plantning af frø af agurk af høj kvalitet. Det er bedre at vente to eller tre år, så buskene bærer frugt godt. Frø fra sidste sæson giver ikke en rigelig høst.\nDet er vigtigt! Agurkhybrider (med et mærke) kan ikke bruges til høst af frø, for i andet år vil buskene ikke give frugt med de oprindelige egenskaber.\nSe videoen: IoT Denmark - Track dine værdier med LOKA (Kan 2022).\nTomat Altai mesterværk: anmeldelser, fotos\nCopyright 2022 \_ none \_ Hvilken temperatur er der behov for agurkplantager


Hvem skal have prisen?\nPublished on 21. november 2016\nSå er det igen tid til at finde årets kandidater til Grønlands Selvstyres Miljø- og Naturpris, og du kan være med til at bestemme, hvem der skal være med i opløbet.\n”2016 er børnenes år, og derfor har årets miljø- og naturpris særligt fokus på børnene. Vores børn skal i fremtiden tage vare på vores rene miljø og flotte natur, som er en meget vigtig del af vores identitet, og derfor vil jeg med årets pris gerne anerkende indsatser, der fremmer vores børns viden om og engagement i Grønlands natur og miljø,” udtaler Naalakkersuisoq for Selvstændighed, Natur, Miljø og Landbrug Suka K. Frederiksen.\nI år går miljø- og naturprisen derfor til en person, institution eller organisation, der har gjort en særlig indsats for at højne børns viden om eller interesse for natur og miljø.\nKandidater til årets miljø- og naturpris kan indstilles til og med 30. november 2016. Indstillingen skal indeholde en kort begrundelse samt kontaktoplysninger på den eller de personer, der sender indstillingen. Indstillingen sendes til Departementet for Selvstændighed, Natur, Miljø og Landbrug på pann@nanoq.gl eller til følgende adresse: Departementet for Selvstændighed, Natur, Miljø og Landbrug, postboks 1614, 3900 Nuuk, mrk.: Grønlands Selvstyres Miljø- og Naturpris.\nI 2004 besluttede Naalakkersuisut, at der årligt skulle uddeles en miljø- og naturpris. I 2015 var der fokus på skolernes indsats, og Grønlands Selvstyres Miljø- og Naturpris gik der til Avanersuup Atuarfia i Qaanaaq og 9.A på Atuarfik Hans Lynge i Nuuk.\nComments (0)Number of views (1623)


Sådan flytter en Sleep Cycle\nSådan flytter en Sleep Cycle\nUanset om du er ved at flytte til et andet skift, rejser til en anden tidszone , eller bare beskæftiger sig med sommertid , flytter din søvn cyklus kan være en udfordring for mange mennesker. Takket være videnskab, har vi fundet en række kontrollerbare faktorer, der gør overgangen meget lettere og mindre stressende. Instruktioner\nForøg lyseksponering , så snart du vågner. Dine interne rytme baserer sig på at vågne op , når solen er oppe og om at gå i hvile og søvn tilstande som solen går ned . Når du vågner op , udsætte dig selv for en masse lys , selvom du er nødt til at skele dine øjne i første omgang. Dine øjne vil justere , og din krop vil få besked om, at det er på tide at vågne op. Efter at gøre dette for et par dage til en uge , vil din krop får det budskab, at denne tid af dagen er morgen.\nFormindsk lyseksponering en time eller to , før du går i seng. Før du går i seng, begynder at dæmpe lyset . Brug små lamper i stedet for lyse loftslampe . Det vil sende din hjerne og din krop det budskab , at det er tid til at begynde afviklingen for en natlig hvile .\nMå ikke se tv eller surfe på internettet inden sengetid. Udsætte dig selv for stærkt lys af tv-og computerskærme nederlag formålet med faldende lys eksponering natten. Sådan en høj koncentration af lys , der kommer på dine øjne vil forvirre din hjerne og gøre falde i søvn vanskeligere.\nændre dine spisevaner . Må ikke spise i de 12 til 16 timer før din nye vågne tid . Dette simulerer aften tid efter middag og sengetid . Når du vågner op på din nye morgen tid , spise en god, nærende måltid for at få din krop i gang. Dette vil give et endnu stærkere signal til din krop, at det er tid til at få startet dagen . Sommetider dette trick virker på så lidt som én dag.\nVibration terapi for Parkinsons sygdom\nKrav til Start en Home Health Business i Tennessee\nHvad er nogle jamaicanske folkemusik retsmidler\nHvordan man genkender symptomer på pancreatitis\nSådan ansøger du om Adult Medicaid i Oakland County, Michigan\nHvordan man laver en Tinktur Fra Frempinde\nHvem bør ikke tage Psyllium\nFordele Om Kat og hunde\nProdukter, der indeholder retinol, Beta Coenzym Q10 og kobber\nSådan Distress Malerier\nHvordan laver hjemmelavet Ingen Sy Punge\nSådan ændres en Sleep Cycle\nHvordan til at vågne dig op Nemmere\nFormer for mangel på søvn\nAnti- depressiva sovemedicin\nBrug af Doxylamine


august 2012 - Henrik Christensen\nBollerne er sat i ovnen og ungerne sover stadig. Lene er i København, hvor hun i går havde fornøjelsen af de der Coldplay. Min hverdagscykel er stjålet efter weekendens fest. Det er træls. Nu bliver jeg vist nødt til at supplere kommende cykels lås med en ekstra kædelås. Der er bare for mange, der ikke kan kende forskel på dit og mit. Æv. Men det går nok. Den anden cykel havde små mislyde i kranken, så på den positive side, så har jeg snart en ny cykel uden mislyde.\nLiverpool er startet svingende, men jeg er faktisk optimist. Bevares det bliver nok kun til en sjetteplads, men holdet er det yngste i mange mange år, så der tegner sig noget fint for fremtiden. Joe Allen bliver et hit. Det gør Raheem Sterling også.\nNå ungerne skal vækkes, så de kan komme i skole og jeg kan komme ud på det der fine arbejdsmarked. Hyg dig kære læser.\nForfatter henriksrcUdgivet 29. august 2012\nAv mit hovede. Søndag med tømmermænd. Var det nu så klogt at give den så meget gas i går. Ja det var det nok. Ingen sammenhæng i tekst. Ungerne spiller Nintendo og ser fjernsyn. Far sveder og ser bold på computer. Moderen har ikke vist sig længe. Pizza og Kebab og fritter og cola. Man er sgu ikke 20 længere.\nForfatter henriksrcUdgivet 26. august 2012\nForfatter henriksrcUdgivet 22. august 2012\nDet var et hårdt cykelløb i søndags. Hans styrtede desværre og måtte køres på skadestuen med et noget opskåret ben. Liza var megasej og kørte 62 km på 2 timer og 13 minutter. Jeg selv kørte bedre opad end nogensinde før og det var godt.\nBilledet her er taget af Ole Thisted og er fra Olethisted.dk\nDe smukke damer\nInden jeg blev for træt og måtte hurtigt i seng, nåede jeg at tage et billede. Det skal man tænke på og glemme alt om fodbold.\nForfatter henriksrcUdgivet 21. august 2012\nDer er blå himmel over Skibhuskvarteret i aften.\nForfatter henriksrcUdgivet 13. august 2012\nDet er ikke så trendy at snakke om vejret i finkulturelle kredse, men hvor er livet dog bare bedre og nemmere, når vejret er godt. 80 kilometer på racercyklen lørdag og en times tid på mountainbiken i dag i sol og gule marker og blå himmel. Og når så man kan sidde på terrassen og drikke lidt vino eller kaffe. Når man kan ligge og læse en god krimi. Så er det hele sgu ganske OK. Også selvom det ikke længere er ferie og man ikke er hverken i sommerhus eller på Fanø.\nForfatter henriksrcUdgivet 12. august 2012\nJeg elsker Alfred Hitchcock og alle hans film. Specielt når Jimmy er med.\nForfatter henriksrcUdgivet 10. august 2012\nSiden sidst er vores bagesten flækket, men ellers er intet gået i stykker. Eller det vil sige, at cyklen punkterede på vej hjem fra job i går. Men så er vi vist også ved at være der.\nMen det, der går mig mest på for tiden er nu liberal alliance. Jeg bliver så træt, når jeg hører deres snak. De elsker arbejdsgivere og vækst i en sådan grad, at det nærmer sig en sexuel psykose. Nu er lille Simon så også lige ude med lidt signalpolitik om kriminelle udlændinge. De er sgu det nye CD, og om nogle år er de væk. Jeg er træt af at alting er de arbejdsløse eller lønmodtagernes skyld. Jeg er træt af, at en latterlig kristen fagforening med rødder i indre mission pludselig er blevet et ikon for frihed. Saxo bank alliancen gør alt de kan for at manipulere med befolkningen, og mange medier hopper dumme og glade på vognen. Jeg brækker mig bare.\nForfatter henriksrcUdgivet 4. august 2012\nAlt går fra hinanden babe\nUheldene fortsætter. Affugteren i kælderen er utæt, så den lækker vand. Det er fjollet, når den skal gøre tørt. Hvem sagde Sisyfos? På jobbet var min spritnye IMac i dag ikke til at starte. Noget er helt galt. Den reagerer ikke overhovedet. Ingen af delene er dog min skyld. Tingene går bare i stykker. Man får lyst til at leve et mere simpelt liv.\nJeg har købt fine nye hjul til min cykel, men tør næsten ikke sætte dem på sådan som ting går i stykker.\nNå skidt put pyt pyjamas med det.\nHer er en dejlig, skør og sjov video.\nForfatter henriksrcUdgivet 1. august 2012


Carl tween - Børnesko & sneakers til tween - Design selv - Se her ` } }\nVores style 'Carl', er en håndlavet lækkerbisken, der får ethvert outfit til at stråle.\nSkoen er lavet af bæredygtigt kvalitetslæder og sålen er lavet af naturgummi. Carl er stilig, slidstærk og hamrende cute, hvis vi selv skal sige det! Carl er medium til bred i pasformen, og vi har sat to velcro stropper på for optimalt fit til dit barns fod.\nDu bestemmer helt selv, hvilke detaljer du ønsker at få på skoene - om du ønsker rene linjer eller lidt ekstra pazzaz. Du kan endda gøre skoene helt unikke ved at få sat dit barns navn på skoen! Now, we’re talking...\n- Håndlavet i Portugal af vores sko-magiker, Marco og hans team.\n- Lavet i 100% bionedbrydeligt - og metalfrit læder\n- Foret er ekstra blødt læder, der også er bionedbrydeligt og metalfrit\n- Størrelser: 25-32\nVores hvide læder er et exceptionelt blødt nappa skind. Den naturlige garveproces vores læder gennemgår giver den hvide farve mere liv.\nDette navy læder står skarpt! Det er et glat skind med en overfladebehandling af voks, som løfter farven til et ekstraordinært niveau. Du vil med sikkerhed stå tilbage og tænke WOW.\nVores sorte læder er et lækkert karakteristisk blødt nappa skind med flot struktur efter tumbling. Når du får den i hænderne, ved du bare at den er klar til eventyr😉\nRose Caramel Crisp\nIndigo Blue Palm\nStone Pastel Purple\nPastel Petrol Crack\nPurple Petrol Crack


Slibning i Odense-den-bette-gulvmand - Platon\nSlibning i Odense-den-bette-gulvmand\nPosted on May 30, 2018 May 27, 2018 Author Egon Pedersen\nGulvbehandlingen husker vi som en rengøringsvenlig gulvløsning til ethvert trægulv. Bræddegulve er lette at rengøre i forhold til andre typer gulvbelægning. Gulvlægning, gulvlægning, gulvafhøvling og andre gulvopgaver udført af dygtige gulvmænd. Hvordan kommer en gulvafslibning og ludbehandling af plankegulve til at se ud?\nGulvafslibning samt gulvservice viborg\nBillig afslibning af trægulve i Brøndby og på Sjælland udføres af kompetent gulvfagmand. Vi udfører alt indenfor afslibning af gulve, vindueskarme, køkkenbord, dørtrin, trappetrin, køkkenbordplader og reposer. Forskellige slags overfladebehandling af bræddegulve tilbydes, herunder olie, lak, bejdse eller sæbe. Lakeringen er en slidstærk og holdbar gulvløsning til ethvert hjem.\nLejligheder med trægulve\nPris på lægning af trægulv\nBillig gulvmand Vamdrup\nBillig gulvsliber i Løgumkloster udfører kvalitets gulvrenovering til fornuftige priser. Billig og kompetent fagmand i Charlottenlund tilbyder sin hjælp. Lakeringen med hvidpigment er en smuk og god overfladeløsning til enhver bolig. Billig afslibning af parketgulve i Gladsaxe og på Sjælland udføres af billig gulvsliber.\nGulvafslibning samt hvid gulv lak\nOlieringen med hvidpigment husker vi som en god løsning til ethvert hjem. Vi tilbyder billig afslibning af gulve, trapper, dørtrin, køkkenbordplader, køkkenbord og reposer. Få viden om olie på butiksgulve i din bolig. Voksbehandlingen er en smuk løsning til enhver bolig.\nGulvafslibning samt gulvlak allergi\nBestil en dygtig gulvmand til slibning af kontorgulv i hjemmet. Gulvafhøvling, gulvlægning, gulvfornyelse og andre gulvopgaver udført af dygtige gulvmænd. Træ som gulvmateriale er et forfriskende og smukt materiale at have i boligen, som er sundt. Dygtig gulvsliber i Nivå tilbyder kvalitets gulvarbejde til fornuftige priser.\nGulvafslibning samt rem gulvservice\nVi udfører alt indenfor afslibning af gulve, vindueskarme, trapper, bordplader, dørtrin, trappetrin og reposer. Gulvmontering, gulvbehandling, gulvfornyelse og andre gulvopgaver udført af dygtige gulvmænd. Afslibning af køkkengulv samt efterbehandling med hvid olie. Lakeringen husker vi som en smuk og god gulvløsning til enhver bolig. den-bette-gulvmand\nGulvafslibning og afslibning af gulve video\nPlankegulve i mange kulører udføres på parket med gulvafslibning og efterbehandling. Ønsker du at vide mere om sildebensgulve, afslibning og behandling med hvid olie? En gulvbehandling kan bestå af lud, voks, olie, sæbe og lak. Vi udfører alt indenfor afslibning af gulve, køkkenbordplader, trappetrin, vindueskarme, dørtærskel, dørtrin og reposer.\nOlie, bejdse, lud, voks\nRestaurering af plankegulve tilbydes i Hvidovre og på Sjælland. Vi anvender lud til behandling af trægulve til næsten ingen penge. Kontakt en dygtig gulvsliber til oliebehandling af stuegulve i lejligheden eller huset. Dørtærskel, trappetrin, køkkenbordplader, trapper, vindueskarme, køkkenbord og reposer.\nVi udfører alt indenfor afslibning af gulve, dørtærskel, køkkenbord, køkkenbordplader, bordplader, vindueskarme og reposer. Gulvbehandlingen husker vi som en rengøringsvenlig og god løsning til ethvert trægulv. Gulve i danske boliger opfriskes med en finslibning og ny overflade. Gulvafslibning og behandling giver slidstærke løsninger.\nGulvafslibning og sæbebehandling af nyt egetræsbord\nProfessionel gulvsliber i Ølstykke tilbyder kvalitets gulvrenovering til fornuftige priser. Voksbehandlingen anbefaler vi som en slidstærk overfladeløsning til ethvert hjem. Lakeringen husker vi som en smuk og holdbar gulvløsning til en børnefamilie. Bestil en dygtig gulvsliber til efterbehandling af trægulve i lejligheden eller huset.\nGulvafslibning og gulvafslibning anmeldelse\nØnsker du info om lamelgulve, gulvafslibning og overfladebehandling med olie? Vi tilbyder billig afslibning af gulve, køkkenbord, trappetrin, trapper, dørtærskel, køkkenbordplader, bordplader og reposer. Gulvrenovering, gulvafhøvling, gulvbehandling og andre gulvopgaver udført af dygtige gulvmænd. Professionel gulvsliber i Aarrup tilbyder kvalitets gulvafhøvling til fornuftige priser.\nPrevious PostGulvafslibning og behandling af trægulve-aarhus-gulvinspiration\nNext PostAfslibning bord-abc-gulvservice


Billige fly til Færøerne - Flybilletter Færøerne - eSkytravel.dk\nFærøerne - Billige flybilletter til Færøerne\nSe de bedste flytilbud til Færøerne\n✔ Er der særlige tilbud på flyrejser til Færøerne på eSkyTravel.dk?\n✔ Når jeg booker flyrejser til Færøerne, kan jeg så tage mig af forsikringen?\n✔ Hvis jeg booker flyrejser til Færøerne, kan jeg så også booke indkvartering med det samme?\n✔ Hvilke flyselskaber tilbyder flyrejser til Færøerne?\nHos eSkyTravel.dk sørger vi for, at tilbuddet om flyrejser til Færøerne ikke kun omfatter lavprisflyselskaber, men også dem, der specialiserer sig i høj standard.\nPopulære flyselskaber på til Færøerne\nPopulære byer Billige fly til Vágar\nPopulære lufthavne: Billige fly til Vagar Airport


Djævlebrigaden / The Devils Brigade DVD Film → Køb billigt her - Gucca.dk\nDjævlebrigaden / The Devils Brigade - DVD\nDenne storslåede krigsfilm er baseret på virkelige begivenheder fra anden verdenskrig. Du får den intenst spændende og realistiske historie om en gruppe barske og uregerlige mandfolk, som... Læs mere.\nDenne storslåede krigsfilm er baseret på virkelige begivenheder fra anden verdenskrig.\nDu får den intenst spændende og realistiske historie om en gruppe barske og uregerlige mandfolk, som ufortrødent kæmpede mod tyskerne på italiensk land. Disse mænd var veltrænede dødsmaskiner, og de ikke veg tilbage for nogen eller noget overhovedet.\nDenne film vil sikkert få sveden frem i håndfladerne og samtidig får den uden tvivl "Det Beskidte Dusin" til at ligne en flok skoledrenge der er på udflugt til Himmelbjerget.\nDet er et vigtigt princip hos Gucca.dk, at handel på nettet skal være sikkert, billigt og hurtigt for dig.\nSikkerhed er utrolig vigtig, når man handler på Internettet, og vi prioriterer selvfølgelig sikkerhed højt. NETS har godkendt vores løsning for Internetbetaling, og det er den primære garanti for sikkerheden bag din betaling online. Så når du handler og betaler online hos Gucca.dk, er det sikkert.\nNår vi skriver 30 dages returret, så er det naturligvis på alle typer produkter. Såfremt du fortryder dit køb, og ikke ønsker at beholde din vare, kan du returnere varen til os, herefter vil du få dine penge tilbage. Før du vælger at returnere produktet til os, er det en fordel, hvis du forinden kontakter os.\nFor Gucca er det essentielt, at du får leveret dit produkt så sikkert og hurtigt som muligt. Indenfor 1-2 hverdage vil du modtage din vare. Det eneste som kan forlænge leveringen, er, hvis den ikke er på lager. Lagerstatus fremgår altid tydeligt i webshoppen ved hvert produkt. Er du i tvivl om lagerstatus eller leveringstiden, er du velkommen til at tage kontakt til os.\nNår du køber hos os, har du mulighed for at vælge mellem flere forskellige betalingsmuligheder. Der er naturligvis frit valg blandt vores betalingsmetoder - du gør brug af den, der passer bedst til dig. Det er den samme høje sikkerhedsstandard, uanset hvilken betalingsmetode du benytter. Se hvilke betalingsmuligheder du har ved at klikke på linket. Bemærk at pengene først trækkes fra din bankkonto, den samme dag vi afsender dit produkt - såfremt du gør brug af betalingskort.\nOpstår der problemer når du besøger Gucca.dk, eller har du spørgsmål, beder vi dig kontakte os omgående. Du kan ringe eller sende e-mail til os mellem 10-15 alle hverdage, og vi tager imod din henvendelse med et smil og godt humør.\nNår du har købt dine produkter, kan du altid følge ordren, og vide hvornår du får den. Når du gennemfører dit køb, kan du efterfølgende gå ind på din personlige ordreside. Fra din personlige ordreside kan du følge med i, hvor langt forsendelse er kommet. Når vi har sendt din vare, vil du i samme øjeblik modtage en e-mail med leveringsinformation fra os.\nCliff Robertson Jeremy Slate William Holden Andrew Prine Jack Watson Claude Akins Vince Edwards\nRobert H. Adleman George Walton\nDjævlebrigaden / The Devils Brigade, Dvd, Movie\nDin anmeldelse af Djævlebrigaden / The Devils Brigade\nVores brugere har bedømt Djævlebrigaden / The Devils Brigade DVD til 5 ud af 5 stjerner - baseret på 5 bedømmelser og 4 anmeldelser\nproduct_stock_no product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_dvd path__forside path__film path__dvdfilm path__krig path__2verdenskrig path__djævlebrigaden/thedevilsbrigade


Find en ejendomsadministration i Ulfborg: | Ageras\nEjendomsadministration i Ulfborg\nØnsker du at finde en ejendomsadministrator i Ulfborg? Så udfyld skemaet og modtag gratis og uforpligtende tilbud fra 3 lokale ejendomsadministratorer i Ulfborg. Vi indhenter tilbud fra ejendomsadministratorer i Ulfborg på få timer!\nDu behøver ikke at spilde tid på at finde ejendomsadministratorer i Ulfborg i telefonbogen og indhente tilbud. Lad dem komme til dig.\nNår vi indhenter tilbud til dig, ved ejendomsadministratorerne i Ulfborg, at de er i konkurrence og laver derfor et ekstra godt tilbud.\nFå gratis og uforpligtende tilbud fra 3 lokale ejendomsadministratorer i Ulfborg\nGodkendt revisor søges til omdannelse fra IVS til ApS med kapitalindskud. Lokalitet: underordnet\nHASTER: Revisor/bogholder søges til komplet økonomistyring samt udarbejdelse af årsrapport 2019 (haster). Lokalitet: Jylland\nRevisor/bogholder søges til komplet økonomistyring for EMV - Lokalitet: Underordnet.\nRevisor/bogholder søges til udarbejdelse af selvangivelse inkl. udlejning af jord - Lokation: underordnet\nTestamente - Udarbejdelse - Fysisk møde i Holstebro.\nBoligkøb - Advokat/jurist søges til køb af villa til 1.650.000 DKK - Lokalitet: Boligen ligger i 7500 Holstebro\nRevisor/bogholder søges til mindre landbrug - Komplet økonomistyring - Lokalitet: Underordnet


Datingsider gratis Christiansø - Treffen mit mann aus internet\nDanske dating sider Lyngby-Taarbæk\nSådan kan man heller ikke argumentere, hvis man skal sættes i fængsel eller sendes ud af landet.\n»Jeg er ikke et hak nervøs og imødeser stævningen med sindsro.Derfor tåler Danmark, at de er her, men de er uønskede, pointerer ministeren.»Jeg har tidligere sagt, at tålt ophold skal være så utåleligt som muligt. Bekanntschaften weiblich aus polen Det bliver det med det her,« siger Inger Støjberg, der også tidligere har gjort det klart, at det skal være slut med, at udlændinge på tålt ophold lever mere eller mindre almindelige familieliv i og omkring København.Siden har de omdannet det gamle hus til et lyst og moderne hjem med plads til genbrugsfund.Jyllands-Posten anvender cookies til at huske dine indstillinger, statistik og målrette annoncer.\nHans nuværende stofområde er integration og velfærd. Både som aktiv inde på tennis- og badmintonbanen, og som formand for den lokale tennisklub.Vi går til kanten af de internationale konventioner, men ikke over.Det kan de så ikke lige nu, og det må vi forholde os til.Derfor må vi have fuldstændig styr på dem, det er en ret, vi har, og det har vi med det her,« siger ministeren.»Ja, jeg så gerne, at de her mennesker ikke opholdt sig i landet, men indtil vi kan sende dem ud, er det mindste dog, at vi kan have fuldstændig tjek på, hvor de er.Sådan lyder det fra udlændingeminister Inger Støjberg efter, at en advokat og flere organisationer har rettet en hård kritik af, at udlændinge på tålt ophold er blevet flyttet til et tidligere fængsel i et midtjysk plantageområde.\nAdvokat Christian Dahlager har stævnet Støjbergs ministerium på vegne af en 35-årig iraner, der har været på tålt ophold i otte år, og som har kone og to små børn i hovedstadsområdet.\nDet er klart, at vi går til kanten i forhold til de internationale konventioner, men det mener jeg bestemt også, at vi skal skal, Vi går ikke over kanten,« siger ministeren, der henviser til, at der er tale om 69 udlændinge, som typisk er dømt for alvorlig kriminalitet med en udvisning oven i.\nFælles for dem er, at de efter endt afsoning ikke kan sendes til oprindelseslandet, fordi de dér risikerer forfølgelse, tortur eller dødsstraf.


Post Bordlampe Medium Solid/Curry - Ferm Living - RifRaf\nHome / Shop / Lamper / Bordlamper / Post Bordlampe Medium Solid/Curry – Ferm Living\nPost Bordlampe Medium Solid/Curry – Ferm Living\nPost Bordlampe Medium Solid/Curry - Ferm Living\nBrand: Ferm Living Varenummer (SKU): 5260000840452072 Kategori: Bordlamper\nPost Bordlampe Medium Solid/Curry – Ferm Living, Bordlamper\nPost Bordlampe Medium Solid/Curry – Ferm Living er berømmet for sit flotte design, og fremhæves af kendere som en helt særlig Bordlamper, der samtidig fungerer som en helt unik belysningsløsning.\nDet gør lampen til noget helt specielt, som du med stolthed kan vise frem og få anerkendende blikke på grund af. For en Post Bordlampe Medium Solid/Curry – Ferm Living er noget særligt for de fleste.\nDernæst handler det om, enten at finde en Bordlamper, der passer ind i din øvrige indretning. Eller der – som Post Bordlampe Medium Solid/Curry – Ferm Living – skiller sig ud, og uundgåeligt vil tiltrække sig opmærksomhed, fordi der er tale om en helt unik designerlampe.\nPost Bordlampe Medium Solid/Curry – Ferm Living – et stilmæssigt statement\nMed en Post Bordlampe Medium Solid/Curry – Ferm Living fortæller du samtidig dem, som besøger dig, at du går op i smagfuld indretning, elegant og eviggrønt design, og værdsætter det unikke, enestående, og går efter at omgive dig med smukke ting i hverdagen. Også selv om det er noget så dagligdags som en Bordlamper.\nSå vælg med hjertet, og bestil din Post Bordlampe Medium Solid/Curry – Ferm Living i dag fra en af de webshops, som vi samarbejder med.


» Køb Blæser Ventilator online [Se bedste tilbud]\nAdskillige e-handler tilbyder efterhånden et stort udvalg af billige leveringsudgaver til blæser ventilator. Førstevalget hos mange er i øjeblikket afhentningssteder, som giver dig fleksibiliteten til at hente de bestilte produkter når der er mulighed for det. Denne er altså usædvanlig let, og i mange tilfælde desuden den mest prisbevidste leveringsmåde.\nDu kan derudover udse dig at få varerne bragt hjem til dig privat eller til adressen hvor du arbejder. Fragtløsningen viser sig sædvanligvis en anelse dyrere, men endda ualmindeligt ukompliceret ift. blæser ventilator online. Den mest billige slags levering vil dog altid vise sig at være at hente produkterne selv, som dog afhænger af at du fysisk befinder dig i nærheden af internet forretningens byggemarked, fx Silvan, Harald Nyborg, Jem og Fix eller Bauhaus.\nAntal dages levering på blæser ventilator er selvfølgelig særdeles afgørende såfremt vi absolut skal bruge dine nye varer omgående, så derfor er det jo passende at man ser den estimerede leveringsdato for blæser ventilator. En del butikker på nettet – for eksempel Silvan, Harald Nyborg, Bauhaus og Jem og Fix – tilbyder billig levering på blot en enkelt hverdag på utallige varer online, som er regnet ud fra at transaktionen gennemføres tidligere end et fast tidspunkt, sådan at de sandsynligvis kan nå at få produkterne afsendt før lagermedarbejderne holder fyraften.\nEn række webbutikker byder på gratis fragt på blæser ventilator online, men i mange tilfælde er det så præmissen at der erhverves for et bestemt beløb. Alternativt må man vælge den mest betalelige leveringsløsning, som i de fleste tilfælde vil være at få fragtfirmaet til at køre ordren til en pakkeshop.\nEn lang række kæder giver click-and-collect hvor du køber billig blæser ventilator på nettet men selv henter i butikken. Eksempelvis Davidsen, Harald Nyborg, Silvan, XL-Byg, Jem og Fix, Bygma, Stark, 10-4 og Bauhaus. Byggemarkederne tildeler eksempelvis klik-og-hent på blæser ventilator i disse områder:\nIkast, Hillerød, Odense, Lystrup, Hobro, Frederiksværk, Vanløse, Viborg, Stenløse, Rødovre, Vordingborg, Ringsted, Hedensted, Kokkedal, Risskov, Frederikssund, Nørresundby, Odder, Brønshøj, Køge, Valby, Jyllinge, Taastrup, Holbæk, Næstved, Vejle, Ishøj, Tårnby, Nykøbing Falster, Randers, Aabenraa, Svendborg, Albertslund, Herning, Helsingør, Skive, Tilst, Frederiksberg, Virum, Sønderborg, Thisted, Lyngby, Glostrup, Hvidovre, Værløse, Allerød, Skanderborg, Roskilde, Horsens, Vallensbæk, Holstebro, Hjørring, Haderslev, Herlev, Struer, Nyborg, Haslev, Fredericia, Slagelse, Gentofte, Gladsaxe, Brabrand, Frederikshavn, Esbjerg, Dragør, Birkerød, Kalundborg, Lillerød, Varde, Søborg, Korsør, København, Nakskov, Højbjerg, Nærum, Rudersdal, Ølstykke, Aalborg, Greve, Kolding, Charlottenlund, Rønne, Farum, Åbyhøj, Grenaa, Hørsholm, Solrød Strand, Middelfart, Silkeborg, Brøndby, Ballerup, Brønderslev, Aarhus, og Hedehusene, .\nAfhentning ift. blæser ventilator er en mulighed i samtlige regioner af landet: Fyn (Midtfyn, Vestfyn, Østfyn, Sydfyn, Nordfyn), Sjælland (Midtsjælland, Vestsjælland, Lolland, Hovedstaden, Falster, Bornholm, Østsjælland, Nordsjælland, Sydsjælland, Amager) og Jylland (Sønderjylland, Syddanmark, Østjylland, Sydjylland, Nordjylland, Vestjylland, Midtjylland).\nNår vi ser på søgedata fremstår det tydeligt, at netshoppere typisk kigger efter bl.a. blæser ventilator priser og køb blæser ventilator. Foruden dette oplever vi ofte folk kigge efter fx billig blæser ventilator, blæser ventilator tilbud samt blæser ventilator online, plus de gængse byggemarkeder som Bygma, Davidsen, 10-4, Jem og Fix, Bauhaus, XL-Byg, Harald Nyborg, Silvan og Stark.\nDet er efterhånden ultra enkelt for forbrugerne at vurdere tilbud på billige blæser ventilator online på forskellige internet webshops, og på grund af dette har flere butikker på nettet fundet det nødvendigt at sænke salgspriserne på blæser ventilator kolossalt, og ovenikøbet sikre fri fragt.\nTrods dette kan det stadigvæk blive tiden værd at sammenligne et par forskellige netbutikker efter tilbud og rabatter på blæser ventilator online forud for at du shopper, så du er sikret at få fat i den mest attraktive pris. Kig ikke bare hos de udbredte byggekæder som 10-4, Bauhaus, Harald Nyborg, Bygma, Stark, Jem og Fix, Davidsen og Silvan.\nDu bør bare være omhyggelig med, at hvis en internet forhandler forhandler billige blæser ventilator online til en tilbudspris der kan virke overordentlig billig, kunne det tit være en indikator for en uoprigtig e-forhandler. Kortbetalinger er ikke desto mindre dækket ind under en orden, hvilket forsvarer køberen overfor uoprigtige e-butikker.\nGenerelt foreslår vi bestillinger med betalingskort eller MobilePay. Som en anden løsning bør du vælge en afbetalingsløsning fra f.eks. ViaBill, for så vidt du higer efter at godtgøre beløbet til blæser ventilator over flere uger. Dette foreslåes som regel hos specialiserede netbutikker, men ikke de gængse byggekæder som eksempelvis Bauhaus, Stark, Harald Nyborg, 10-4, XL-Byg, Jem og Fix, Davidsen og Bygma.\nNår der ses på data er det markant, at mennesker ofte søger efter fx blæser ventilator tilbud og blæser ventilator online. Derudover oplever man jævnligt mennesker søge efter for eksempel billig blæser ventilator, blæser ventilator priser samt køb blæser ventilator.\nTrustpilot indebærer ret relevante løsninger til at efterse forskellige øvrige køberes reflektioner og herved anbefaler vi, at du undersøger online forretningens bedømmelser forinden du shopper billige blæser ventilator online.\nFacebook resulterer i tilsvarende regulære fordelagtige chancer for at få indtryk af e-butikkens popularitet. I øvrigt er der faktisk firmaer på nettet som gør det muligt at registrere en kritik af virksomhedens service, hvilket ligeledes kan anvendes til at tage stilling til kundetilfredsheden.\nFør nogen handler billige blæser ventilator online hos en webbutik kunne de de facto sætte sig ind i dens handelsbetingelser, det er dog uden tvivl ikke videre interessant, i særdeleshed på de udbredte byggekæder som Silvan, Davidsen, Jem og Fix, Bauhaus, Stark, XL-Byg, Harald Nyborg, 10-4 og Bygma.\nEn anden løsning kunne være at kigge om netshoppen er e-mærke tilsluttet, fordi det er en forsikring om at e-shoppen retter sig efter de officielle regler, udover at online webshoppen ofte overværes af jurister der forstår de gældende regler.\nDet giver dig mulighed for at blive hjulpet, hvis du skulle få problemer i processen med din ordre på blæser ventilator. Endvidere slår vi et slag for at man er klar over de fundamentale reglementer der har betydning for købet af blæser ventilator online, som eksempelvis hvilken byttepolitik e-forretningen kører med.\nDerfor er det tilmed vigtigt, at man stadigvæk bibeholder ens kvitteringsmail, så man i fremtiden kan eftervise sit køb af blæser ventilator, uafhængig af om man bestiller ved Jem og Fix, Bauhaus, Bygma, Silvan, 10-4, Harald Nyborg, XL-Byg, Stark eller Davidsen.


Bilag 18 - Center for Miljø, Mariann Andersen – Vores Hjem - Vores Klima\nINTERVIEW MED MARIANN ANDERSEN FRA CENTER FOR MILJØ\nI: Hvordan skete udvælgelsen af den nye klimakarre?\nM: Det blev besluttet at man ville vælge en karré (klimakarre, red.) i Skt. Kjelds Kvarter – klimakvarteret, men selv karreen er ikke fundet endnu. Det blev besluttet i mandags på Teknik- og Miljøudvalgets møde.\nI: Så der har man sagt geografisk, at dér skal den placeres?\nM: Ja, man har valgt at sige det skal være i forbindelse med klimakvarteret, som jo har meget fokus på klimatilpasning og vandhåndtering. Det er politikerne der har valgt det, ik?\nI: Det giver mening, de har jo også nogle penge de har sat af til det\nM: Jo, og der kan være nogle synergieffekter og sådan noget – også ift. borgerne. Det der er status for den – bare lige for at runlde den – der er ikke fundet en ny karre. Derfor er der heller planlagt nogen beboerinddragelsesproces. Men jeg kan godt sige noget om den overordnede plan. Vi lavede en overordnet plan for klimakarreen og hvordan processen skulle være. Vil I høre noget om det?\nM: Altså den første fase det er ligesom at finde en karré. Det er det samme, som vi arbejdede med sidst – det gør man efter forskellige kriterier. Der er noget omkring renoveringsbehov. Det er klart der er noget med byfornyelsesloven, og så skal det være en karréder har nogle grundlæggende behov – f.eks. hvis der ikke er toiletter eller bad. Det er sådan nogen ting, man ønsker grundlæggende at opdatere i byen, hvor det stadig mangler, ik? Men der skal også være et stort renoveringsbehov, hvor der er en mulighed for at teste mange forskellige løsninger. Det er en ting. Det er selvfølgelig også noget omkring opbakningen fra dem der bor dér. Hvis de vil være interesseret i at gå ind i en proces, som er anderledes, mere end en almindelig byfornyelsesproces og have fokus på lidt mere innovative løsninger. Det vil kræve mere af dem, så det er en ting man går ind og undersøger før man finder en karré. Så på den måde har man fokus på det man kan. Hvordan får man spurgt folk og får gjort dem klart: Hvad indebærer det her? Så derefter vil der være en fase, vi følger den samme slagplan som sidst, så vil der være en fase, hvor man undersøger beboernes behov og ønsker og tanker. Hvad kunne de godt tænke sig, at der vil ske med den her karre? Og jeg ved ikke hvordan processen præcis vil være for der kommer en konsulent på og det kommer også an på: hvordan er det og hvad er det for et sted. Det er den ene fase altså: hvad kunne de tænke sig og hvad forestiller de sig? Det er jo ikke kun energirenovering, det er uderum, det er gårdrum, det er bykvalitet, kommer der lys nok ind? Whatever. Hvad skal de have lavet? Skal de have udvidet tagetagen til boligen, og hvordan hænger det sammen med det omgivende område? Men så går vi ind og undersøger det og prøver at være meget åben. Man kan sige at kommunen allerede har en dagsorden og høre hvad tænker de? Vi tager lige en tangent tilbage som handler om grøn vækst for det er der politisk meget stort fokus på. Den korte historie er, at København og Danmark har en relativ lav vækst ift. de lande vi sammenligner os med. Det anser man politisk for at være et problem mht. arbejdspladser osv. Så hvordan er det København kan regne med at øge sin økonomiske vækst og skabe nogen arbejdspladser. Der vælger man så at sige: hvor har vi nogen styrkepositioner? I forvejen inden for sundhed, miljø og klima har man inden for erhvervslivet i Danmark og København. Så derfor siger man: inden for området grøn vækst – hvordan er det så vi arbejder med det indenfor København? Hvordan kan kommunen spille en rolle for at fremme det her. Det kan man jo påvirke på en eller anden måde. I en eller anden grad. Det taler vi meget om herinde og prøver at sætte forskellige ting i gang, der understøtter det. Klimakarré er jo så være en, for her har vi faktisk nogle midler, men vi kan ikke gå ind og sige… for en boligforening søger jo. De søger jo os i henhold til byfornyelsesloven og så har vi nogen midler og staten har nogen midler. Og så søger de inden for nogen kriterier og principper, men vi kan jo ikke sige: I skal, og I skal anvende dette produkt og I skal vælge en tagløsning eller vindue. De søger og man kan have en dialog om det. Tilbage til klimakarreen – for her vil man gerne prøve at udvide den dialog lidt. Derfor vil man så.. Kan I følge med?\nI: Ja ja. He he.\nM: Så har man efter en beboerinddragelsesfase en dialog med erhvervslivet. Vi siger: beboerne har de her ønsker og forestillinger og Københavns Kommune har nogen mål, som vi skal nå. Det er rigtig vigtig for os at får vist nogen teknologiske løsninger og nogen processuelle løsninger ift. borgerne, som vi kan bruge rigtig mange andre steder. Det er det vi har fokus på. Det kan være mange forskellige løsninger på byggesiden. Så har vi en dialog med erhvervslivet dvs. en skarre af store og små virksomheder. Hvordan gør vi så det her og hvordan skaber vi nogen gode løsninger for den her bygning, som kan være typiske for det her sted og kan gå igen andre steder i København. Hvordan kan vi finde nogen løsninger, som kan lidt mere end hvad de kan? Eller det kan handle om at billiggøre løsninger, hvis de er billigere bliver de implementeret i højere grad. Og så ellers op med et katalog af løsninger. Og så er der nogen.. og så går beboerne ind og siger: vi kunne godt tænke os at lave et udbud, vi vil godt have det og det. Erhvervslivet skal så gå ud og byde ind på nogen løsninger. Så hvis byfornyelsen skal gå ind og støtte det, så skal det være en balance mellem: hvad vil beboerne egentlig og hvor mange penge vil de smide i det og hvor ambitiøse vil de være? Nogen vil måske kun skifte taget og andre vil lave en løsning på hele klimaskærmen – det kan man ikke vide. Vores rolle vil så være at forsøge at få ambitionsniveauet op og få noget innovation op ift. billiggøre løsninger. At få en helhedsløsning der tilgodeser forskellige hensyn – altså ikke kun energiforbruget, men også andre ting. Der jo en flerårig proces det med klimakarreen, som er lidt speciel ift. normal byfornyelse fordi man putter nye ting ind.\nI: Det skal være et pilotprojekt?\nM: Ja, det skal være et fyrtårn, kan man sige. Hvor man prøver at sige: hvad kan man samlet set lave på en karre?\nI: Ligesom Hedebygadekarreen (tideligere klimakarre, red.)?\nM: Ja, tanken er at det skal være en hedebygadekarré 2. Men Hedebygade var også speciel for der fandt man også nogle løsninger, som er unika, som man ikke bare kan kopiere over på andre projekter. Det er man ikke interesserede i mere. Det løser jo ikke noget, men det er sjovt for det sted. Det løser ikke noget for København. Det er man meget mere stringent med i dag, det skal ikke være unika, det skal kunne bruges rigtig mange andre steder i byen.\nI: Vi undrede os over hvorfor der ikke var flere kilmakarreér. Hvorfor er der f.eks. ikke en hvert år? Så kunne dem der boede i karreerne bidrage med noget know-how til andre karreer, som f.eks. havde lyst til at få lavet energirenovering.\nM: Jeg tror det er fordi Byfornyelsen har.. jeg kan ikke huske hvor mange penge de har, men jeg tror det er en eller to gange om året. Nu f.eks. her 1. november starter en ny ansøgningsrunde, som.. for almindelige byfornyelsesmidler. Det er ikke almindelig karreer vi taler om her. Almindelig byfornyelsesprojekter, hvor du lige som støtter nogle basisting først og fremmest, som bad og toilet. Men der er også nogen der siger: vi vil gerne have solceller på taget, når nu vi alligevel skal skifte eller noget. Hvis det så giver mening ift. behovet og økonomi, så kunne man måske gå ind og støtte det. Facade isolering, almindelig renovering eller nye vinduer eller et eller andet. Der gør man det jo.. altså der tager man flere løsninger samme sted, men det er måske en boligforening, som ikke arbejder med en ting på deres ejendo. Her går man jo også ind og får en dialog med dem om: kan man udvikle denne her løsning? Og der har man også blik for kunne bruge det andre steder. Derfor gør man det sådan set hele tiden, men det er ikke fyrtårnsprojekter. Det man gør her, er at samle nogle helhedsløsninger, så man også kan gå ud og fortælle om det, så det får en helt anden opmærksomhed. I stedet for nogen små klatter rundt omkring. Teknologisk set er det ikke nogen stor indsats, hvis du forestiller dig en klima med femten forskellige løsninger, så kan du godt tage en af dem og sige dem bruger vi bare et andet sted. Forstår du hvad jeg mener? Det er fordi man godt vil have fyrtårnet og opmærksomheden omkring det og der kan være nogen synergieffekter ved at samle det hele et sted. Også ift. beboerinddragelse.\nI: Vi synes det var interessant at Østergården (den tidligere udvalgte klimakarre, der ikke blev til noget, red.) er lejeboliger…\nM: Det er en fond der har dem.\nI: at man som bestyrelse i en lejeforening ikke har samme ejerskab, som f.eks. i en andelsforening eller ejerbolig. Og igen fortæller historien at lejen blev for meget for beboerne. Det var en lidt mærkelig historie. Er det noget man lære fra? Altså lejeboliger det er noget som man skal se lidt mindre på?\nM: Det er jo altid en udfordring med lejeboliger i den almen sektor. Men det er vigtigt politisk, det er vigtigt for beboerne at huslejen ikke stiger. Derfor er det vigtigt at huslejen ikke stiger. Så det er en stor udfordring.\nI: I det her tilfælde ville den stige ret meget..\nM: Jeg ved ikke hvem i talt med\nI: Det var også bare nysgerrighed. Det var nemlig vores første case og der var nogle ting, vi ikke måtte få at vide. Derfor sidder vi og spørger dig lidt ud.\nM: Jeg ved ikke noget om detaljerne, jeg ved ikke noget om økonomien. Jeg skulle være torvholder for det faglige del, hvis det kom i gang. Så i den proces havde jeg kun en meget lille rolle indtil da. Men det var jo fordi at de ikke havde tilstrækkelige midler selv. Kommunen kommer jo ikke ind og fonder det hele. Og ift. hvorfor kan der ikke være en klimakarré hvert år? Der er svaret jo: de penge er ikke sat af på kommunens budget. Man kan også diskutere hvad er logikken i det for skatteborgernes penge? – det må vel være at man kan lave nogen løsninger og eksempler rundt omkring, som nogen i erhvervslivet kan se en forretning i og lave rigtig mange andre steder. Fordi der er jo rigtig mange boliger i København og kommunen kan ikke gå ind og finansiere det hele. Jeg tror ikke en gang at vi må. Derfor er der noget med at prøve at arbejde med det på en måde, at vi viser vej. Så er det er den rolle vi prøver at påtage os og så er vores samarbejde med erhvervslivet at der er nogen der får øje på den her business case. Hvis ikke den allerede er der. Og hvis den er der, skulle man tro at det i den grad kunne køre.\nI: Hvad er det kommunen konkret arbejder med f.eks. hvilke projekter er du involveret i nu?\nM: Det matcher meget godt, det jeg kom til at snakke om lige nu. I kender vores klimaplan og i det spor, handler det om at reducere energiforbruget. Det er mig der er torvholder på det og det er relativt nyt. Det vi sådan set gør at vi laver en strategisk ramme for hvordan vi arbejder med de her ting. De indsatser der er i det spor og hvordan arbejder vi med at få skaffet grøn vækst. Det er ikke kun fordi at det er politisk hypet op med det vækst. Logikken er, at der kæmpe behov for energirenovering i København og energiforbruget skal ned fordi at vi gerne vil omlægge til fuldstændig vedvarende energi på både varme- og elforsyning. I det her tilfælde er der mange forsøg der er vigtige. I det her tilfælde handler det om at erstatte kul med biomasse. Biomasse er dyrere end kul og det forventer vi at det fortsætter med at være. Så er der også nogen andre problematikker ift. det, det venter vi lige med. I forhold til prisen er det i hvert fald dyrere og det betyder at, hvis man har en strategi, der baserer sig på det, så bliver det dyrt for folk. Det er ikke godt – både samfundsøkonomisk og privatøkonomisk dyrt, hvis ikke energiforbruget kommer ned. Hvis det kommer ned, hænger det bedre sammen økonomisk efterfølgende. Derfor er det rigtig vigtigt i vores klimaplan at slå ned på forbruget og der er jo rigtig mange barriere for det – også lovgivningsmæssigt. Det er årsagen til hvorfor det er vigtigt. Det er årsagen til at vi ikke ved hvad vi kan gøre. Det gør vi ud fra: hvordan kan det være at denne renovering ikke finder sted i tilstrækkelig grad i dag? Og hvilken rolle spiller kommunen i det her. For teknologierne er der. Der er masser af teknologier til at få forbruget ned. Hvis man ser på det rent teknisk og hvis man også er god til at få adfærden med, så er vi på omkring 50%. Ej, det er lidt løst sagt, men der er masser af muligheder teknisk set, men de kommer ikke rigtig i spil. Hvorfor gør de ikke det? Det er det vi arbejder med. Det er vores forsøg med at lave en strategisk ramme, jeg tegner den lige – jeg kan meget godt lide det selv (Marian tegner og fortæller)\nM: Hernede har vi et klimaplanmål, hvor vi reducerer energiforbruget med 20% på varme og 10 % på el. Så har vi et grønt vækst-mål, som skal understøtte det. Så har vi nogle folk i det her hus (Center for Miljø, red.), som har en masse viden omkring det og vi har nogle eksterne. Barriere er der heroppe. Så prøver vi at se, hvis vi skal herned (med klimaplanmålene, red.), hvad er det så, der skal ændres. Hvad er det for nogle barriere der skal nedbrydes og hvad kan vi gøre. Det er logikken i det. Så har vi f.eks. noget her der hedder “strukturelle påvirkninger”. Det er sådan set noget lovgivning. Det kan være reglement, kravene kan være for svage. Det kan være mange ting og det har jeg ikke overblikket over lige nu. Så er der også noget med finansiering. Nu bragte du det selv op, det med almen boliger og det er en barriere. Det er jo en interessemodsætning der er, for man vil jo ikke have huslejen op. Kan man måske gå ind og skabe nogle finansieringsformer, som gør det muligt alligevel?\nM: Det kan være en virksomhed der går ind og siger: Vi vil gerne låne pengene til jer, og så går vi ind og investere i et energirenoveringsprojekt på jeres ejendom og I betaler tilbage på grundlag af de energibesparelser, der egentlig er. Dvs. virksomheden går ind og garanterer en eller anden energibesparelse. De sparer måske et eller andet antal tusinde på deres varmeregning i en stor karré eller et eller andet og de penge går så ind og afbetaler på den gæld, de har stiftet. Det er grundprincippet, men der er mange modeller jeg ikke kender. Så er vi faktisk ude i at du ikke kommer til at mærke det økonomisk. Men det kan være komplekst, for hvor stor skal garantien være? De skal jo også tjene nogen penge, den her virksomhed. Som regel vil det være dyrere end at låne penge i f.eks. en kreditforening. Så der er nogle ting i det. Det rigtige problematik er om man kan garantere den energibesparelse. Vil en bank eller en kreditforening låne pengene, hvis de ikke er sikre på hvad besparelsen faktisk vil være? Sådan at de kan sige at denne her kunde er i stand til at betale tilbage. Det er en udfordring. Jeg har en kollega der arbejder med forskellige finansieringsmodeller, hvor vi så prøver at teste nogle forskellige løsninger og se hvad gør man f.eks. i udlandet. Så ser vi på hvad der gør sig gældende konkret. Du har en ejer der lejer ud, og nogen kommer måske og siger: Det er en rigtig god ide, hvis du energirenovere din lejlighed. “Ja”, siger ejeren, “men det er jo lejeren der får glæde af energibesparelsen, og jeg får ikke noget ud af det”. Han må ifølge lejeloven ikke hæve huslejen tilstrækkeligt nok. Det er en barriere. Det må man ligesom gå ind og prøve på at få lave om lovgivningsmæssigt. Sådan at ejer i en eller anden grad, så ejer må hæve huslejen, så det i en eller anden grad rammer den besparelse på varmeregningen og det kan betale sig at energirenovere. Det er jo også politisk forskellige interesser der clasher, for man vil jo gerne have et huslejeloft der passer og at vi ikke bare kan køre priserne fuldstændig op. Det er der noget fornuftigt politisk hensyn i, men det bliver der politisk blokeret for – klimapolitisk. Det er de strukturelle barriere.\nI: Når I nu laver de her energirenoveringsprojekter, når man er i gang og man snakker med folk – laver I så også nogen adfærdsændringer? Det er jo oplagt, når man alligevel laver ændringer, at man også går ned på det plan.\nM: Ja. Kort fortalt er vores klimaplan ikke en der fokusere på borgerinddragelse. Det er agendaplanen. Vi går efter hardcore strukturelle løsninger. Energien skal ligges om, vi skal have sparet noget energi ud fra teknologiske løsninger, vi skal i gang med at cykle noget mere og vi skal have gang i kollektiv transport og den skal så også være grøn, ik? Vi ved jo godt at det er rigtig rigtig afgørende for det energiforbrug. For du kan have to helt forskellige typer forbrug i to helt ens bygninger afhængig af hvordan det bliver brugt. Det viser forskningsresultater os også. Det er bare rigtig svært at håndtere fra kommunen. Vi har jo en kæmpe kommune. Vi har jo oppe på over 500.000 indbyggere. Det er en udfordring og det kunne Berit (specialets anden informant), red.) sikkert sige meget mere om. Man kan sige det der er vigtigt, det er ligesom den samme tankegang. Man kan jo godt gå ind under COP15, der havde vi så (Berit og jeg) et projekt med klimaambassadører, hvor vi hyrede nogle studerende til at foretage et klimatjek hjemme hos folk. De gik slet ikke på klimaskærm eller teknologi – det gik kun på adfærd. De var skide dygtige og det var en succes og det blev efterspurgt. Men vi gik ikke ind og sagde: Det korps skal vi have fremover. Vi kunne ikke foretage os en rolle som energirådgivere for private. Det er ikke kommunens rolle. Og det er dyrt. Det er dyrt i mandeår og det er simpelthen ikke noget politikerne sætter penge af til. Der findes jo også.. energiselskabet har jo den funktion. Det er dem der må varetage den. Det har konklusionen været. Det der udfordringen i København, det er det der er større. Der er simpelthen så mange virksomheder og boliger og gå ind i. Hvor f.eks. Sønderborg har “projekt zero”, kender I det?\nM…hvor de jo går rundt til virksomheder og har haft kæmpe succes med den der direkte dialog, de har jo et tættere samfund end vi har her. Det gør det nemmere. Så jeg ved ikke rigtig hvad jeg skal svare på det her. Den måde de arbejder med Agendaplanen, f.eks. går de ind i Sydhavnen i en boligblok. Jeg kan ikke helt huske, jeg tror det er KAB-ejendomme. Der vil de godt prøve nogle forsøg, visualiseringer af forbrug, sammen med nogle private virksomheder. Tanken er også at de prøver at blive klogere, så man kan få noget erfaring, der kan bruges andre steder. Det er stadig logikken. Det ville være rigtig godt, hvis vi kunne koble en virksomhed på der kunne se en interesse. For så har vi nogen derude til at drive det videre bagefter. Vi kan ikke drive det videre i alle boligejendomme i København. Den rolle kommer kommunen ikke til at have. Derfor er vi nødt til at få nogle andre i spil. Så hvis det kan være en forretning til noget visualisering af forbrug eller rådgivning, så der kan komme en forretning ud af det på en eller anden måde.. eller en stor for den sags skyld.. ud til ejendommene så er det den rigtige vej at gå. Så kommer der noget fremdrift i det. F.eks. HOFOR, er jo blevet udvidet så det ikke kun er Københavns Kommune, men også nogle omegnskommuner, HOFOR og så nogle andre har fået øget deres energibesparingsforpligtigelse, så de også må udvide deres målgruppe. Det betyder, at vi nærmer os ved også at gå ind i nogen boliger. Vi har jo et tæt samarbejde med HOFOR omkring de her ting. De går ud med et koncept nu og går efter de store varmeforbrugere. De har kortlagt hele forbruget i København for de sælger jo varmen og så fjernaflæser de op mod 95% nu. DVS. de kan hele tiden følge hvad der sker digitalt. Så har de skruet et projekt sammen, hvor de hele tiden kan tilbyde information nærmest fra team til team, hvis driftslederen i en ejendom ønsker det. Så kan man få f.eks. en alarm, hvis man ønsker det, der følger forbruget i de frekvenser man selv ønsker ift. sit forbrug og så kan man gå ind og sige om det her en effekt eller har det ikke effekt. Vi kan følge det meget tættere end tidligere. Det er ikke med forbrugerne, men varmemestrene og driftslederen. Det er jo rigtig vigtig, så vi nærmer os lidt, men selvfølgelig ikke beboerne helt. Det vil kræve en meget aktiv driftsleder på stedet, som så kan se: “Ej, det går jo helt galt med forbruget i den her bygning, jeg må snakke med dem”. Det kommer jo an på om der er en person til derude, der har det til opgave. Der er de ikke noget ud til endnu, HOFOR. Det er boligforeningerne, men man kan godt købe konceptet. Der er en gratisudgave, hvor man kan få lidt mindre information omkring forbrug på nettet. Og så har de nogle lidt dyrere koncepter, hvor man kan følge lidt. Det skal jo være en forretning for dem. Det interessante ved det koncept, hvis nu alle gennemførte det, kunne de spare i gennemsnit 10% på varmen i København. Alene ved at indregulere fjernvarme og varmtvandsanlæg i bygningerne. Ved at regulere dem rigtigt nede i kælderen. Det kræver for det første, at der er nogen som HOFOR der tilbyder den slags løsninger. Derudover kræver det at bygningerne bliver renoveret og adfærden er den rette. Teknisk set kan vi godt nå derhen, no problem.\nI: I havde en task force ift. klimarenovering, hvordan går det med den?\nM:. Lad os sige “klimaplanen”. Det var meningen at man skulle have en task force til bygningsrenovering. Ja, for Center for Byggeri ligger jo også herinde. Jeg kender ikke reglerne så godt, men hvis de skal have ændret noget på en bygning, så skal de have byggetilladelse. Der er primært fokus på byggeloven. Der er primært fokus på sikkerhed, brandsikkerhed, konstruktioner og så er der noget æstetisk. Der har man noget kontakt på et eller andet tidspunkt med en masse borgere. Både store og små byggeprojektet. Det ville vi gerne ud og gøre lidt bedre. Vi kalder det proaktiv byggesagsbehandling. Kan man så overfor nogle udvalgte målgrupper, når I nu alligevel skal renovere jeres tag, så kunne I måske overveje at får det isoleret lidt mere. Eller et eller andet. Det fungere i en eller anden grad, for der sidder nogen engagerede medarbejdere derude og prøver at inkludere det. Vi har møde i næste uge omkring det, hvor vi snakker om kontaktfladen og hvor giver det mest mening at gøre det her. Hvor er den største effekt og om kommunen kan spille en rolle for de andre steder klarer folk det stort set selv. De store byggerier klarer folk det stort set selv. Hvis de skal leje ud erhvervsvirksomheder så skal det være DGNB-certificeret, som er en tysk standard, der er omsat til Danmark. Udgangspunktet er at grundlaget er i orden. Så de store kommer vi ikke til at bruge så meget energi på det. Så det er primært de mindre virksomheder, der ikke har de ressourcer eller den tid eller viden til at gå ind i en rigtig energirenovering. Så er der ildsjæle som Søpassagen, men det er jo ikke det, der dominerer billedet. Det er det ikke.\nI: Søpassagen måtte jo også have hjælp udefra selvom de havde meget viden og gå-på-mod, så kender de ikke til alle de tekniske løsninger. Og som du sagde før, er der også en masse tilladelser man skal indhente fra kommune og hvis man vil søge tilskud, tager det også lidt tid. Men er task forcen også nogle sagsbehandlere der kan være med til at speede den proces op?\nM: Den er ikke blevet nedsat. Det er fordi man cykler om budgetter. Det ene er at det står i Klimaplanen noget andet er, om der er budget til det. Det er der ikke. Derfor er der ikke den task force. Klimaplanen arbejder ud fra de forhåndenværende midler. Task forcen kunne også være udadgående og opsøgende.\nI: Nå man kigger på hvad de er fordelt ift. forskellige projetker. Der er Agandaplanen på 0% ift. de adre projekter. Hvorfor det?\nM: Når man vedtager den her plan, er det bygget sådan op, at det kan man gøre uden at sætte alle midlerne af. Når man går i gang med budgetforhandlingerne, så falder det meget forskelligt ud – særligt for vores lille område – og om det så bliver til vores fordel eller ej. Så det er vilkårene.\nI: Så der må Agenda21 koble sig lidt på nogle af de andre projekter for at opnå økonomisk støtte?\nM: Man kan sige som måske ikke kræver så mange penge. Der er noget man kan prøve at gå i gang med og der er andre ting man må lade ligge.\nI: Kan du mærke om der er en større interesse for f.eks. at klimarenovere?\nM: Det er et godt spørgsmål. Det kan jeg faktisk ikke rigtig svare på. Det har vi ikke et overblik over, men det tror jeg ikke. Jeg ved det ikke. Nu kommer det jo an på hvordan man opfatter klimarenovering. Sidste år var der meget stort fokus på solceller. Det var fordi det var den bedste investering du overhovedet kunne investere i. Så der var ikke interesse for klimaet der drev det. Folk er jo ikke ideologer, og vil betale mere for grøn energi. Det er de færrest der vil det. Så hvad skal man sige? Det samme gælder sikkert energirenovering – det kommer an på om det kan betale sig. Hvis du får god rådgivning når du skal renovere dit hus og man kan se at det hænger godt sammen, så tror jeg der er rigtig mange der gerne vil give det lidt mere og gøre det mere for samfundet, hvis det ikke koster væsentlig mere i hvert fald. Det tror jeg da. Tror I ikke?\nI: Jo, det som vi bl.a. er i gang med at undersøge er jo motivationen.\nM: Nååå, det er der I har en antropolog ind over?\nI: Ja. I os selv. Ja, for vi er to forskellige personer på denne her side af bordet. Jeg tror der er meget økonomi i det, hvor Siri tror lidt mere på det gode i mennesker. Så vi leder lidt efter en krydsning mellem os, som er fokus.\nM: Har I snakket med Berit omkring det? De lavede vist en mindre kvalitativ undersøgelse op til Agenda-planens tilblivelse.\nI: Nej, hende har vi ikke snakket med endnu,\nM: Men der havde de en antropolog ind over. Det er også lige meget, men hun er meget dygtigt og de fik sådan nogen hverdagslivs-historier ud af det. Som handler om hvilke rationaler der styrer vores valg.\nI: Ja, den er med i Agenda21.\nM: Den var ret sjov, synes jeg. Egentlig lige i øjet også i forhold til mig selv som menneske. Det rammer nok meget godt, man vil måske gerne en helt masse ting miljømæssigt, men tit er der også en masse andre ting der spiller ind og styrer hvad du faktisk gør. En masse tid, økonomi, praktiske ting og andre hensyn. Jeg tror ikke det er fordi folk er inde mennesker, men vi kan fandme også lide at rejse til udlandet et par gange om året, hvis vi har råd. Og så har vi ligesom ødelagt det.\nI: Det er præcis det, det handler om. Om vi har muligheden for at vælge grønt og det skal helst ikke være dyrere end det andet. Det har du jo praktisk talt i supermarkedet. Så kan du købe økologisk eller noget neutral, så der har du faktisk et valg og så vælger man efter det. Hvis man også skulle implementere det rundt omkring til noget større f.eks. hver gang du transportere dig eller tænder for varmen, så havde du det samme valg. På den måde kunne man måske få flere over på den grønne side? F.eks. i dag har jeg lidt mere overskud i økonomien, nu tænder jeg lige for den grønne radiator herhenne he he.\nM: he he, ja altså. Hvis jeg var jer ville jeg prøve at undersøge.. Altså der er jo en uoverensstemmelse mellem det som vi mener. Rigtig mange i København, det har vi undersøgt herinde, mener jo, at de er meget miljøbeviste og tager mange miljøhensyn. Min hypotese er så: Ja, det mener vi jo, men er vi det rent faktisk? Man kan jo godt have en opfattelse af at man er det, men man har ikke overblikket over proportionerne i det man gør. Man kan jo godt sortere pap og flasker og det der fra, men samtidig gøre noget som er fuldstændig modstridende f.eks. overforbruge helt vildt meget. Det gør vi jo. De fleste af os. Den der forskel på, hvad vi tror om os selv og hvad vi reelt gør. Danskerne ligger i top i verden på affaldsdannelse pr. person. Så der noget som slår fuldstændig kryds. Og samtidig opfatter vi os miljøbevidste fordi Danmark kom med miljøloven i 70’erne. Vi opfatter os jo internationalt som meget førende. Det er vi måske også på nogle områder lovgivningsmæssigt og med spildevandsystem og rørrensning og klimaindsats, men det er jo op imod at vi forbruger helt vildt meget. Det er jo helt personligt, det jeg sidder siger, men det også bare en konstatering af et skisma når man går ind og undersøger folk. Selvom jeg er meget gennemsyreret i mine handlinger og er miljøbevist, men jeg rejser også udenlands med fly. Og sådan har jeg jo sparet så meget på mit varmeforbrug, men det er flintrende ligegyldigt, hvis først jeg har taget flyvemaskinen. Sådan er det jo. Det er ikke for at være hellig. Sådan er det bare.\nI: Når du vi snakker om rationaler, har vi bl.a. kigget på hvorfor københavnerne cykler i Cykelregnskabet. Der kan du også se at hvis man vil spare CO2, så kommer man nok ned på en femteplads, som årsag til at man cykler. Langt de fleste pripriterer transporttid, sikkerhed og motion først. Så selvom vores cykeltransport er meget indlejret i vores hverdag, og det er en grøn handling, så opfatter man det ikke som en grøn handling.\nM: Jeg synes det er et rigtigt godt eksempel. For hvorfor er det jeg cykler? Det jo for det er det nemmeste, hurtigste og fedeste at gøre. Det er sundt og det er dejligt. Det jo også billigt.\nI: Det er det. Og når man læser i avisen at man også tjener penge til samfundet, så får man også god samvittighed.\nM: Så føler man også noget godt.\nI: Men på den anden side, nu kommer vi lidt ud til en side, men det kan jo være at fordi vi bor i velfærdssamfund, hvor vi er vandt til at nogen passer på os og mange ting kører på en slags automatpilot. Så det, at føle sig miljøorienteret, kan jo blive forstærket af at bor i noget man opfatter som et miljøbevidst samfund.\nM: Ja, og det er jo grundtanken i miljøplanen at de ting skal fungere. Når man tænder for lyset, så er det baseret på vind. Og vi bruger kraft/varme som kører på noget bæredygtigt brændsel. Fordi så er man ude over det der. Så er vi ude over at folk selv skal tage de der valg. Og at de valgmuligheder vi har for at transportere os i fremtiden, de skal være bæredygtige. Så det er de strukturelle ting der skal på plads.\nI: Det ville jo også være det nemmeste at foretage sig, hvis alt hvad man foretog sig var grønt pr. automatik.\nM: Ja, at det kørte på den måde.\nI: Tror du det ville det være dyrere at ændre folks vaner?\nM: Nej, jo. Det er jo ikke f.eks. ikke billigst, hvis alle investerede i deres ejet grønne energianlæg. Det er ikke det, der er billigst. Fjernvarmen er jo et rigtig godt eksempel. Når vi modtager en ansøgning om at folk gerne vil sætte en solfanger op fordi de gerne vil gøre noget godt for miljøet, og siger: nu kan jeg selv gøre noget. Så siger vi nej som regel. Fordi det hænger jo ikke sammen. For vi har jo et kollektivt varmesystem, som økonomisk og miljømæssigt er det bedste. De individuelle solfangere kan ikke konkurrere, og det skal vi så have overbevist folk om. Så det er ikke nødvendigvis den bedste løsning at folk selv gør noget. Det kan måske gøres i andre dele af landet, hvor der ikke er så udbygget fjernvarmenettet eller der ikke er noget fjernvarme. Så kan det være fint nok at folk laver individuelle solfangere og varmepumpe og sådan noget. Men ikke her i København.\nI: Men der har også lige været en tilskudsordning.\nM: Det er til solceller, det er fordi du blander dem sammen. Solfangere laver varmt vand og solceller laver strøm, det er noget andet. Solceller spiller også meget mere ind i vertikalt synergisystem pga. varme.\nI: Ok, så solceller er gode nok?\nM: Ja, på den måde… nu bliver det meget teknisk. Når vi skal producere strøm, så kan overskudsvarmen bruges til fjernvarmenettet. Så brænder vi kul af, men vi brænder også affald af, som afgiver varme og strøm. Mest varme. Om sommeren skal vi så producere strøm, men vi har ikke brug for varmen. Og vi skal jo brænde affaldet af hele året, så vi har en masse varme i overskud om sommeren, hvilket gør det endnu mere absurd at putte solfangere op, for hvorfor skal vi producere en masse varme vi allerede har? Vi skal jo producere strøm. Og når man skal producere strøm uden varme, gør man det på ren kul. Dvs. vi hvis kan få udraderet noget elproduktion om sommeren ved solceller, så bruger vi mindre kul. Så går det direkte på at reducere kul. Og det er godt. Det er jo der hvor solcellerne producere mest strøm, det er om sommeren. Derfor vil vi godt have nogen solceller ind i systemet, men det bliver småt. Der er ikke plads og samfundsøkonomisk er det ikke den bedste løsningen, men teknisk set kan det være en god løsning.\nI: Men det kan muligvis blive en motivation for andre til at gøre noget for klimaet fordi solceller er så tydelige udefra.\nM: Ja, altså de har en god symbolværdi og det kan give privatøkonomisk værdi stadigvæk, mange steder. Så på den måde er det fint nok. Vil I vide mere omkring hvordan vi tænker?\nI: Ja, f.eks. hvordan kommunikerer I grønne budskaber ud og hvordan gør man det håndgribeligt?\nM: Ja, der kommer jeg nok lidt til kort fordi. Altså man laver jo forskellige internetkommunikation og pjecer, men hvilke overvejelser der ligger til grund for det, ved jeg ikke. Jeg kan sige hvad jeg selv mener. Altså vi har jo kommunikationsfolk der sidder med alt det. Men min egen holdning er, at man skal informere om nogle ting. Det gør man på affaldsområdet, der har man noget lovgivning, så der informere man samtidig med. Der vil man lave en informationskampagner. Det tror jeg er rigtig vigtigt, hvis man vil have vækst indenfor det, skal man blive ved med det. For ellers får man fokus og så forsvinder fokus. Så kan man diskutere hvordan man skal gøre det og hvor meget mening det giver ift. de penge man bruger. Det skal man være meget skarp på. Det samme på nettet – der ligger en masse ting, men er der nogen der bruger det? Jeg tror mere på det med at gå ud. Når man laver energirenovering, så går man ud og har en dialog med folk. Det tror jeg er meget vigtigere. Så kom jeg til at tænke på, det som Berit og Agendaplanen laver, det er bl.a. at undersøge, hvordan man får den dialog lagt ind i byfornyelsesprojektet. Så man får fortalt folk indledningsvis, hvordan den fungere rent energimæssigt. Så derfor vil vi gerne koble det op, der hvor vi er ude, men alligevel er det ikke alle vi rammer. Vi rammer nogle få, men logikken er der. Jeg kan huske engang jeg arbejde sammen med en konsulent der sagde: Det skal være let, og det skal være billigt og det skal være sjovt. Det er jo lidt karikeret, men jeg er faktisk enig med ham i det. Folk gider ikke gøre et eller andet kun for den gode sags skyld. Jeg tror bare man er nødt at tænke at det (klima, red.) er oppe imod mange andre ting. Det skal have en værdi. Er det sådan lidt kynisk eller hvad?\nI: Nej det tror jeg ikke..\nM: Man bliver nødt til at tænke på at det er oppe imod alle mulige andre hensyn folk tager i deres hverdag.\nI: Ja det er kun hvis det får en værdi i sig selv.. fx fælleskaber eller andet. Det er jo også det vi synes er interessant om det kan give noget nyt til folk.\nM: Ja det skal have en værdi.\nForrigeBilag 19 – Center for Miljø, Berit Haahr Hansen\nNæsteBilag 17 – A/B Søpassagen


Caroline efter ydmygelse: Det var hun vist ikke vant til – Ekstra Bladet\nTorsdag d. 31. maj. 2018 - kl. 06:10 0\nCaroline Wozniacki var især glad for sine servereturneringer efter den klare sejr over spanske Georgina Garcia Perez\nHer server Caroline sejren hjem. (Video: AP/SNTV)\nPARIS (Ekstra Bladet): Det var selvsagt en tilfreds Caroline Wozniacki, der efter en lang dags venten gjorde kort proces mod spanske Georgina Garcia Perez, der på Court Philippe Chatrier blev ydmyget på bare 50 minutter med 6-1, 6-0 - og såmænd 1-0 i serve-esser.\nMens hendes far, Piotr Wozniacki, mente, at grand slam-debutanten nok havde været lidt trykket af den store scene, men Caroline var nu ret overbevist om, at det var hendes svar på banen, der havde udløst klasseforskellen.\n- Hun server ret godt, så det var vigtigt for mig at være opmærksom på det. Jeg returnerede godt med god dybde, og jeg tror ikke, hun er vant til, at modstanderen får så mange returneringer tilbage på hendes server, sagde hun med et smil, som man godt kunne kalde tilfreds.\n- På baglinjen følte jeg mig ovenpå generelt, og jeg fandt nogle gode vinkler på boldene, tilføjede Caroline, der især trak fejl ud af spanierens forhånd.\n- Ja, hun har et greb, hvor det ikke er nemt at generere så meget spin, så det var vigtigt for mig at få hende presset derud.\nAllerede under opvarmningen skiftede hun ketsjer, men denne gang handlede det ikke om trykket i strengene, og der er ingen grund til bekymring for hendes værktøj, bedyrer hun.\n- Det var grebet. Der var noget, der ikke lige sad ordentligt. Mine ketsjere er fine nok, men der er nogle greb, der har rykket sig lidt. Det er detaljer, som ingen andre end jeg ville bemærke.\nHun lod da også ketsjeren arbejde fornuftigt fra start, mens spanieren havde ualmindeligt svært ved at ramme skiven. Hun prøvede lidt af hvert men slog sig tilsyneladende træt i de solide, danske parader, og kunne måske endda glæde sig over at få et parti med sig hjem.\nFør kampen måtte Caroline Wozniacki vente i timevis. Simona Haleps kamp gik i tre sæt på samme bane, og de følgende herrekampe gik begge i fem. Og ude i horisonten truede tordenskyerne.\n- Ja, det var en lang dag. Man er nødt til at varme op efter, at det bliver korte kampe, men pludselig venter man hele dagen. Der er heldigvis et område nede i omklædningsrummet, hvor man kan ligge ned, så jeg fik sovet lidt.\nOg danskeren ønskede sig under ingen omstændigheder en længere kamp for at få mere grus under skosålerne.\n- Nej da. Jeg ville ønske alle mine kampe sluttede med det resultat.\nTennis Havde næsten ondt af debutanten: - Klar fordel for Caroline\n1 af 2 En flaksende due var næsten mere faretruende for Caroline end dagens modsander. Foto: Ritzau Scanpix\n2 af 2 Caroline Wozniacki havde ikke de store problemer i sin 2. runde-kamp i Paris. Foto: Ritzau Scanpix


Mid-Week Motivation 🚑 Fitness-N-Health.com\nVigtigsteErnæring & Fitness: Mid-week Motivation\nKom lige hjem fra at filme to nye videoer til FIM Virtual Mastermind medlemmer. Den ene var på "Store ideer" og den anden på "Oprettelse af kopi, der konverterer". Plus, en lille speciel ekstra video til alle FIM medlemmer.\nÅh, og jeg sang også noget indholdet i melodien af den gamle Big Mac McDonalds jingle.\nIngen træning i dag, bare tankegang for dig.\nKortsigtet smerte fra disciplin svarer til langsigtet gevinst fra fremskridt. Langsigtet smerte kommer fra manglende kortsigtet disciplin. Bliv stærk og gør hvad der er rigtigt.\nTror ikke, du skal vente til 'tiden er rigtig'. Det vil aldrig være. Start nu. Som det gamle ordsprog siger: "Den bedste tid til at plante et egetræ var for 25 år siden. Den næstbedste tid er nu. "Kom i gang. Gør handling i dag.\n"Selv om ingen kan gå tilbage og lave en helt ny start, kan alle starte fra nu og lave en helt ny afslutning." - Roberta Brenick\nBTW... Vi har en ny artikel "5-stjernet" artikelsystem på ETR - sørg for at bedømme dine yndlingsartikler, så du kan få flere af dem.\nVi ses der,\nPS - og husk...\nDet er ikke hvad du kan gøre, der tæller; det er det du rent faktisk gør. - Robert Ringer\n6 Tips til hver gym nybegynder at ikke se ud som en idiot\nAndreErnæring & FitnessDiagnoseErnæring & Fitness


St. Peter and Paul Church (Bantayan Island, Filippinerne) - anmeldelser\nAlle restauranter i Bantayan Island Restauranter i nærheden af St. Peter and Paul Church\nAlle aktiviteter i Bantayan Island Aktiviteter i nærheden af St. Peter and Paul Church\nSøg Asien›Filippinerne›Visayan-øerne›Cebu Island›Bantayan Island›Forslag til aktiviteter i Bantayan Island›St. Peter and Paul Church\nNr. 4 af 15 aktiviteter i Bantayan Island Hellige og religiøse steder, Seværdigheder og vartegn Skriv en anmeldelse\nTak for din vurdering. Anmeldt 10 marts 2017 sassygirl813, Clark Freeport Zone, Filippinerne\nLignende aktiviteter i Bantayan Island\nSe alle Seværdigheder og vartegn i Bantayan Island\n23 anmeldelser Fort of Kota Park\n33 anmeldelser Dalton Pass Shrine\n86 anmeldelser fra TripAdvisors fællesskab Hvilke hoteller i Bantayan Island er der tilbud på?\nRyd alle Begynd din anmeldelse af St. Peter and Paul Church Klik her for at vurdere\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på St. Peter and Paul Church, kiggede også på\nBantayan Island, Cebu Island Alle aktiviteter i Bantayan Island (15)\nHar du været i St. Peter and Paul Church? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\nHar du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på St. Peter and Paul Church og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Skal jeg købe billet til mit spædban? Hvordan kommer jeg dertil med offentlige transportmidler? Er der en restaurant eller café på stedet? I nærheden af St. Peter and Paul Church Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 85 anmeldelser Paradise Beach\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 156 anmeldelser Bantayan Burrito Company\n367 anmeldelser Amihan Restaurant - Tepanee Beach Resort