Historier af en ung - Page 2\nHistorier af en ung\nEmne: Re: Historier af en ung Fre aug 14, 2009 12:03 pm\nJeg keder mig lige for tiden, da alle mine ting allerede ligger i kartoner og er klar til at tage på tur. Mine elskede bøger :-) Så jeg bruger tiden på at skrive en hel del, blandt andet Henrik og Luise-historien. Derfor kommer her alleredere 3. del. Men jeg frygter at jeg ikke fortsætter i det tempo. Men det skal jeg se i morgen, om jeg igen får lyst til at skrive videre. Indtil da: God fornøjelse.\nHenrik og Luise - 3. del\n”Kunne jeg ikke blive hjemme?” Hans mor så forundret på ham. ”Det må du selv om, du er stor nok, men jeg tror morfar ville glæde sig meget hvis du ville komme med.” - ”Ja, det ved jeg, men jeg skal lave en masse lektier, det kan jeg ellers ikke nå”, løj Henrik. Hans mor så nogle sekunder på ham, hvor Henrik havde svært ved at holde øjenkontakten. ”Det må du så vist”, sagde hun opgivende og forlod køkkenet. Henrik spiste hurtig sin havregryn og tog så sine ting op af tasken. ”Kunne du ikke tage dem med?” blev hans mor ved. ”Moor! Det larmer der og jeg kan ikke koncentrere mig der. Det er i øvrigt også dumt når jeg kommer med og så bare sidder der og laver lektier!” - ”Ok, men så er vi gået.” Hans mor og lillesøsteren Ellen tog deres sko på og forlod så huset. Henrik så på uret, der hang ved siden af døren, til højre for ham. Det tikkede uinteresseret. Det var halv tre nu, nogen tid endnu til han skulle afsted. Han tog blyanten op og begyndte at lave de lektier som han virkelig skulle lave. De var færdige i løbet af ingentid. Uret sagde noget andet, den store viser havde doven skubbet sig frem til 3-tallet. Henrik vidste nu ikke helt hvad han skulle bruge den resterende tid på. Han gik i sit værelse og satte sig på sin seng. Nu, hvor han bare lå her og ventede var minutviseren på hans ur blevet mindst lige så doven som timeviseren, som nu tog sig en lur, for den bevægede sig ikke et stykke. ”Hvad mon Luise foretager sig nu?”, tænkte han. ”Hun læser nok stadigvæk i nogen af skolebøgerne.” Han smilede. Om hun også havde en bog med til deres møde? Hvad skulle de foretage sig? Henrik fik lidt panik. Skulle de bare går rundt, eller sætte sig et sted? Havde hun nogle forventninger om hvad de skulle gøre? Han kunne tage spillesamlingen og et tæppe med. Han tænkte kort over det og besluttede så at det nok var lidt barnligt. Det var nu kvart over 3. Bussen kørte kl. 15:38, så han ville gå til stoppestedet kl. 15:30. Hvorfor havde han overhovedet spurgt hende? Han havde da næsten ikke talt med hende før. Han tænkte ikke længere over det, i hvert fald prøvede han, men spørgsmålet snurrede rundt i hovedet, han gentog spørgsmålet igen og igen. Ordene tabte deres betydning, det blev bare til en meningsløs rytme i tankerne. Endeligt havde minutviseren nået 5-tallet og Henrik gik ned til entréen for at tage sine sko på. Derved kom han forbi spejlet, der viste det, det altid gjorde når han kom forbi. Han blev kort stående foran det og så på sig selv. Måske skulle han have taget en ny trøje på?! Han besluttede sig for ikke at gøre mere ved det. Det var nu lidt overdreven syntes han. Det var varmt udenfor, solen skinnede og nogle enkelte skyer puffede hen over himlen. Der var en hare, og der et hus. Det var helt entydigt hvad der var hvad, for haren var meget hurtigere. Den var snehvid mens huset var længere væk og mere grå. Haren løb forbi huset, efterfulgt af en krokodille. Bussen kom og to stationer senere var Henrik ved parken. Han satte sig på bænken ved siden af indgangen. Her ventede han på Luise. Henriks ur viste nu præcis på 4-tallet. Han blev lidt nervøs. En bus drejede om hjørnet og Henriks hjerte gjorde et lille hop. Bussen holdt og ud kom en ældre dame med stok og en ung fyr på ca. 25, skønnede Henrik. Luise var ikke med. Henrik ventede yderligere 5 minutter før den næste bus drejede om hjørnet. Denne gang var Luise med. Henrik prøvede at virke selvsikker da han gik hende i møde. Skulle han nu give hende hånden? ”Hej. Beklager, jeg er lidt sent på den. Nogen troede han kunne skændes med chaufføren.” - ”Det er i orden.” De så kort på hinanden. Luise tog initiativet, da Henrik ikke gjorde tegn på at tage en beslutning for mødets videre forløb. ”Skal vi gå i parken?” - ”Det var sådan jeg havde tænkt mig det, ja.” svarede Henrik, der ikke havde haft konkrete planer om, hvad de skulle gøre. Han gik hen mod indgangen. Parken var indgrænset af en lav mur, der hist og her havde små porte ud til gaden. Ved indgangen voksede forskellige blomster, der strålede glad i et fyrværk af farver. Ellers var parkanlægget rustikalt og naturligt med nogle høje nåletræer der ragede op i himlen, med deres spidse kroner og stod rundt om to små søer, der lå midt i anlægget. På grusvejen spadserede de to nu langsomt længere ind i parken til søerne. ”Det er dejligt her, synes du ikke?”, spurgte Luise og lagde hovedet i nakken, så op til himlen, lukkede øjnene og tog nogle dybe indåndinger. ”Ja, der er det,” svarede Henrik der satte farten lidt ned. ”Her har jeg leget meget i min barndom.” - ”Hvor bor du så?” - ”I havevejen. Det er to stationer herfra.” - ”Ok, lyder spændende” sagde Luise, ”Jeg havde også gerne leget i en park, men jeg måtte nøjes med at lege i børnehaven eller den gamle legeplads.” - ”Hvor har du så boet, før du flyttede her til byen?” - ”Jeg boede i Fredericia før. Min far arbejder som maskiningeniør og har nu fundet arbejde her. Det var lidt for langt til at køre herhen hver dag, så vi flyttede.” - ”Kan du lide at være her?” - ”Jeg savner selvfølgeligt lidt mine gamle venner, som jeg nogle gange ringer til. Vi mødes nogle gange om weekenden, det er jo heller ikke så langt. Men ellers er jeg ret tilfreds, ja.” - ”Det lyder da fint.” De så kort på hinanden og smilede. De var nu midt imellem de to søer i skyggen af nogle lærketræer og rødgranner. ”Skal vi sætte os”, spurgte Henrik og lavede et vift med hånden til en parkbænk. Luise så på ham og så sig så omkring. ”Her? Jeg ville foreslå vi går derhen,” hun pegede på græsplænen ved søkanten, hvor skyggen og solskinnet mødtes, ”og sætter os i græsset.” - ”Det går jeg med til.”\nDe gik videre til græsplænen og satte sig ved søkanten. ”Tak at du gider at tage mig med ud i parken.” sagde Luise, efter at de havde set lidt på en andefamilie der tog et bad på den lille sø. Henrik så på hende. ”Det behøver du da ikke takke for!” Hun smilte. ”Jo, jeg synes det er sødt af dig.” Henrik vidste ikke hvad han skulle svare på det. Han så ud på søen hvor en ælling prøvede at tvinge en sørose til at flytte sig ved at nappe til den. ”Har du altid været så god i skolen?” spurgte Henrik. Han hørte hvordan Luise tog en dyb indånding før hun svarede. ”Synes du at jeg er god i skolen?” - Henrik så forundret på hende. ”Ok, det er svar nok,” lo hun. ”Ja, jeg tror nok at jeg for det meste har været så god. Skolen har altid været en god måde at komme af med problemerne hjemme. Hvis min mor og min far igen skændtes tog jeg bare en eller anden bog frem og begyndte at læse, eller prøvede det i hvert fald. Eller lavede lektier.” Hun så ned på sine fingre, der holdt på et strå og drejede det, så det hvirvlede omkring. ”Hvorfor skændtes de?” - ”På grund af min mors arbejdsløshed og”, Luise så ud over søen og så ned på sine fingre igen, ”på grund af mig.” - ”På grund af dig?” Henrik lød forskrækket og så på Luise. ”Hvorfor det?” - ”Mine mor mente, at jeg ikke skulle gøre som om jeg var klog, og i stedet for at læse i bøger gå ud med de andre piger. Min far syntes at hun var selv skyld i det, når hun hele tiden selv var hjemme og ikke bestilte noget.” - ”Understøttede din far, at du læste?” - ”Jeg tror han var ligeglad. Det handlede ikke om hvad jeg gjorde, bare om hvad min mor gjorde.” - ”Har du så et godt forhold til din far?” - ”Ja, det er i orden, eller i grunden er det næsten ikke noget forhold. Jeg ser ham kun nogle få timer om ugen, ellers er han på arbejde eller sover.” En due gurrede oppe i en gran, mens vinden strøg gennem dens grene.\nEmne: Mit nye liv Man sep 14, 2009 6:14 pm\nNu er jeg altså flyttet! Det er allerede 3 uger siden at jeg kom til København, men de første to uger har jeg boet på vandrehjem. Det har været en spændende, men ikke særlig afslappende tid (når den ene snorker, den anden pusler rundt når han skal på WC og en anden knirker med tænderne og sengen så endnu er lidt hårdt, får man ikke altid den bedste søvn). Men jeg har talt meget engelsk i den tid og det kunne jeg godt lide. De første to dage har jeg skrevet rapport om (planlagt havde jeg at skrive om de første 8 dage, men det stoppede jeg så med), den kan i læse længere nede.\nLidt kedeligt var det, at jeg ikke kunne tilmelde mig på folkeregistret, fordi jeg først kunne flytte ind i kollegiet d. 1. september og før havde fået at vide fra mit kollegie, at det sagtens kunne vare lidt længere, fordi værelset muligvis skulle males endnu. Så jeg boede først engang på vandrehjemme. Så kom den første dag på universitetet.\nDagen begyndte hos to af mine rus-vejledere, nogle ældre studerende der skulle tage sig af de nye studerende (kaldt for "rus"). Det var en fin start på studiet og fint til at lære de andre at kende. På universitetet fik vi så senere en del introduktion, blandt andet en intro-forelæsning i MatIntro (jeg læser jo matematik) og om eftermiddagen havde vi så navne-lege og grill og gøgl.\nDen næste fag skulle vi, efter at have hørt lid om de fag som vi kunne vælge som sidefag, på rustur.\nDen kan vist sammenfattes som: druk, leg og en masse madrester over det hele.\nJeg havde fra starten trukket mig tilbage til køkkenet, hvor jeg hjalp med at lave mad og vakse op, selv om jeg ikke havde køkkenpligt. Jeg kunne i det hele taget bedst lide at ryde op og ordne ting på rusturen. Jeg kan for det meste ikke bare side rundt og bare deltage i andres aktiviteter. Jeg tvang mig nogle gange til det, men det var ret stressende. Nogle gange er jeg lidt trist over at jeg føler mig så utilpas ved at foretage mig noget sammen med andre og har det sjovere ved at ryde op om morgenen når alle andre sover. Det var i hvert fald det jeg gjorde. Om torsdagen blev vi så, efter et natteløb, de enddar var tilmeldt hos beboerne, smidt ud af hytten fordi vi havde larmet for meget. Det var lidt synd for vores rusvejledere der så skulle organisere et nyt program, der ellers var blevet planlagt hele sommeren, men jeg syntes at det var godt organiseret og meget hyggeligt og afslappende at komme ud. Vi tog så tilbage til universitetet, hvor vi forberedede et teaterstykke, som vi var startet på dagen før. Efter at have spist i kantinen, med mad som vejlederne havde lavet, spillede vi teater. Det var hyggeligt at se stykket i det store auditorium. Bagefter kunne dem, der boede i byen så tage hjem og for dem der overhovedet ikke kunne komme hjem (som f.eks. mig) blev der låst et øvelseslokale op, hvor vi kunne overnatte. Det var en dejlig nat. For det første var der ikke så mange, og for det andet var det meget roligt og jeg havde en god liggeplads.\nNæste dag mødtes vi så igen i kantinen og spiste morgenmad sammen. Efter at have været på et løb, hvor vi klarede forskellige opgaver, f.eks. krabbefodbold og sæberutsjebane forberedede vi os på den afsluttende fest. Det blev en dejlig fest. Det var festligt (sådan som fest skal være ;-) ) og meget hyggeligt. Den varede til næste morgen, hvor jeg så over weekenden kørte hjem, til mine bedsteforældres guldbryllup.\nEllers startede mandagen efter mit studie. Det fortæller jeg sener om, for nu starter forelæsningen.\nTorsdag, d. 20.08.2009:\nDagen jeg havde ventet så længe. Min første dag jeg kom til mit nye hjem...\nJeg tog toget om eftermiddagen og kom så til København noget omkring 19 tiden. Efter at have ringet til en ven, der havde tilbudt at spørge om jeg kunne bo i hans kollegies gæsteværelser, gik jeg så til et hostel, for det blev desværre ikke til noget med kollegiet. Jeg kom så til at bo med nogle italiensk-talende i samme værelse (jeg havde valgt at bo i et fællesværelse, for at spare penge, for det er i forvejen ret dyrt, især fordi jeg ikke får SU til at financiere det hele.) Så jeg gik lidt ud i byen for at se på den nye by jeg var kommet til og skulle være mit hjem i mindst de næste 5 år. Jeg gik gennem Strøget og bagefter videre til mit kollegie, som jeg skal til at bo i. Det så ok ud udenfra. Da det begyndte at blive mørktgik jeg tilbage til hostlet og lagde mig til at sove.\nFredag, d. 21.08.2009:\nJeg var kommet til Købenavn så tidligt (mine intro-arrangementer skulle først til at starte på mandagen), for at få mit CPR-nr. og åbne en bankkonto og nogle andre organisatoriske ting. Jeg kom til Borgerservice en time for tidligt og gik først engang i byen for at spise noget. Jeg købte så en pølse indviklet i dej og en croissant. Dem spiste jeg på rådhuspladsen mens jeg så på folk der gik over den eller arbejdede der, for bl.a. at ryde den op. Da det var sent nok gik jeg igen til Borgerservice, desværre for at finde ud af at mine bekymringer havde været korrekte, at jeg først skal bo i byen for at kunne tilmelde mig, for selv om jeg har lejekontrakt fra den 1. september for et kollegie-værelse, var jeg indtil da turist.\nEfter denne smadrende sikkerhed gik jeg gennem byens parker i retning af mit universitet. Det var en dejlig oplevelse at være i parken, især den botaniske have hvor jeg var i det tropiske drivhus. Efter at have nydt denne naturoplevelse gik jeg videre til institut-bygningen. Det var en lang vej. København er sku' stor... Jeg blev først engang nødt til at gå rundt om bygningen engang for at finde ud af at der kun er indgange på den ene side. Jeg gik så indenfor og så mig omkring, så på, hvor jeg skulle være næste mandag. Efter at have skrevet en e-mail til mine forældre (som jeg desværre ikke kunne sende, fordi jeg ikke havde tilgang til nettet) gik jeg igen hjem til mit hostel. Det var en lang vej igen, så jeg havde lidt ondt i føderne da jeg kom tilbage. Italierne var rejst og i stedet for var to Chris'er fra Alaska ankommet. Dem talte jeg med i nogen tid. Det var lidt underligt. Jeg kom i den første tid af mit ophold i København til at tale mere engelsk end dansk. Jeg havde i det hele taget været lidt nervøs pga. alt det med sproget, og var det også endnu, eller særligt til det tidspunkt. Fra at tale tysk i dagligdagen skulle jeg nu til at tale dansk i hverdagen. Hvordan ville mine nye kammerater (og i det hele taget alle dem jeg skulle komme til at møde) reagere på min anderledes accent (som jeg senerehen ville opdage bliver det opfattet som norsk accent, måske fordi de fleste ikke ved at der findes et dansk mindretal i Tyskland). Så nu skulle jeg først engang afprøve mit engelsk. Det var meget spændende og enormt lærerigt.\nEfter en kort pause i hostlet gik jeg igen gennem byen og gik til sidst i et supermarked for at købe noget til min aftensmad, da jeg syntes at det nu var lidt for dyrt hver dag at spise noget færdigt. Jeg købte så gulerøder, brød, ost og kamerjunker og, for overhovedet at kunne bruge det altsammen også en brødkniv og plasttallerkner. Jeg gik så rundt gennem byen med indkøbsposen for at finde et roligt sted hvor jeg kunne spise min mad (for jeg vidste at man ikke måtte spise på værelserne på hostlet). Jeg fandt, lidt uventet, et smukt sted direkte ved kanalen med bænke og borde, hvor jeg satte mig for at spise. Det var dejligt, for ud over nogle joggere og cyklister det nogle gange kom forbi, var der ingen mennesker. Jeg havde fundet en oase af ro midt i storbyen! Der tilbragte jeg så resten af dagen. I det hele taget kom jeg i de første dage til at opdage hvad det betyder, ikke at have et eget værelse, hvor man kan være for sig selv. Det trak lidt i mit humør og min opstemthed overfor mit nye liv. Jeg havde dagen før også fundet ud af ved en samtale med en fra mit kollegie, at det kunne vare noget længere før jeg kunne komme ind i mit værelse, hvis der skulle være nødvendighed for at istandsætte det. Det betød og betyder for mig lige for tiden, at jeg indtil videre kan være hjemmeløs de næste to uger fra nu af. Jeg håber at det ikke sker og jeg kan komme ind i værelset i løbet af min første studieuge.\nEmne: Re: Historier af en ung Man sep 14, 2009 10:44 pm\nSå har jeg fri (det er dejligt korte dage på universitetet og derudover frivillige :-D )\nSå jeg læser som sagt matematik med sidefag fysik.\nMine første to uger (og den dag i dag) har været lidt kedelige. Vi arbejder med ting vi kender fra gymnasiet som vi så uddyber, men for det meste kender jeg disse uddybninger allerede fra det jeg selv har lært mig. Jeg er så også begyndt med at blive hjemme, når jeg har forstået det som forelæsningen ifølge ugeplanen handler om. Det virker ellers lidt for trivielt indtil nu. Jeg håber og går ud fra at det bliver sværere hen ad studiet, men lige for tiden er det som i skolen: Man skal løse opgaver som bare virker alt for trivielle, man skal lave opgaver som man bare synes er spild af tid, som i skolen.\nJeg har nu afsat ekstra tid til mit selvstudie i medicin. Derved er det en stor fordel at fagbiblioteket ved siden af universitetet er et fagbibliotek for naturvidenskab og medicin.\nI det hele taget kan jeg godt lide at være i København. Man kan til næsten enhver tid går ud og handle, hvis man lige skulle mangle noget, så varer det kun nogle minutter med cykel indtil man er på universitetet eller for den sags skyld på biblioteket.\nOg så er der en hel masse arrangementer som man gå til, der er bare liv hele tiden.\nNu har jeg boet på kollegiet i lidt mere end en uge og nu føles det også som et hjem. Lige for tiden virker det bare altsammen. Jeg gløder mig til de kommende år.\nEmne: Re: Historier af en ung Fre jan 22, 2010 5:58 pm\nSå er jeg næsten ved at være færdig med blok 2 (vi har blokstruktur på matematik, dvs. vi har 9 uger per blok, 4 per år). Næste uge er der eksamen. Jeg har tre fag som jeg skal gå op i, da jeg har valgt at læse over normeringen, et fag mere end normalt. Det er meget spændende fordi jeg har vovet mig ud i noget som ikke var tænkt til mig, et kurs der hedder Analyse 2 (jeg har Analyse 0 og 1 på de kommende to blokke). Det var meget hårdt og meget frustrerende det meste af tiden men også en dejlig udfordring og glæder mig til at have det overstået på tirsdag (enten ved at bestå eller at skulle tage kurset om igen (ville være meget ærgerligt)).\nEllers har jeg stadig problemer med at finde venner. Jeg går helt amok i mine lektier og opgaver og har stadig en indre trang til at holde andre på distance, selv om jeg egentlig vil komme tættere på de andre. Det er især trist da jeg lige kunne trænge til at have lidt støtte.\nEllers var de andre to kurser, de obligatoriske, ret lette og dem bekymrer jeg mig ikke om. Jeg glæder mig lidt til fysik-projektet i næste blok.\nEllers er der vist ikke så meget at fortælle. Hvis i har spørgsmål er i velkommen.\nEmne: Re: Historier af en ung


Fibromyalgi og smerter i benene. Alle burde vide det. - STAY FIT WITH US\nFibromyalgi og smerter i benene. Alle burde vide det.\nBy admin On September 9, 2019 September 9, 2019 In Danish Leave a comment\nLider du af fibromyalgi, smerter i benene? Smerter forbundet med smertepunkter og aktiveringspunkter på flere steder? Selvom de ofte omtales som kontaktpunkter, er de faktisk områder snarere end afgifter.\nJeg er stadig nødt til at finde nogen med fibromyalgi, der simpelthen har et punkt af smerte eller ømhed. (Imidlertid anvendes både hot spots og områder med generaliseret smerte stadig til diagnose.) Og fordi følsomme punkter adskiller sig fra triggerpunkter, se også ‘triggerpunkter’ til diskussionen af PRT i fibromyalgi.\nNu beskriver de fleste med fibro smerten i det “område”, der udstråler til de omkringliggende sener eller triggerpunkter. Det er ofte ikke en implikation med en tilknyttet sene, ledbånd eller Trp (triggerpunkt). Det er, der får smerterne til at stråle eller sprede sig.\nTag for eksempel de følsomme punkter inden i knæet. Dette område kan i gennemsnit strække sig 2 til 4 inches over og under indersiden af knæet. Så det giver virkelig mere mening at kalde denne reference et område med smerter, især når det kommer til arbejdsløsninger. Ja, der er mange ømme punkter i den nedre ende af den fibrøse krop.\nVisse aktiviteter i det daglige liv (ADL) kan forværre smerterne ved fibromyalgi i benene. De\neksempler sidder i lange perioder stående på ét sted, skiftende eller skiftende vægt, når man står, kørsel, rejser, rengøring operationer mv Kan\nmere alvorlige smerter i benene årsag fibromyalgi? Triggerpunkter, inaktivitet, tab af muskelmasse, lændesmerter, iskias, fælles inddragelse af IS, visse medikamenter, forkølelse / influenza og mere. Det interessante ved smerter i benene relateret til fibromyalgi er, at det ikke betyder noget, om du står, sidder eller ligger.\nSmertefølsomhed i den nedre kvadrant af den fibrøse krop øges, fordi det kun forårsager punkter i lag af muskelvæv og ekstremt følsomme områder, der ikke er direkte relateret til en aktivitet eller øvelse.\nFibromyalgi-resultaterne skader benene, når styrke og smidighed går tabt.\nDen længste og mest anvendte benmuskulatur (også kendt som sartorius-muskel i quadriceps) er ansvarlig for meget af vores mobilitet i den nedre kvadrant af den fibrøse krop. Her på billedet ved siden af hi-lited har jeg områder, der forårsager det meste af fibrosmerter i underkroppen.\nNår denne muskel konditionerer musklerne og drejer rundt i dette område, svækkes den også, inklusive sener og ledbånd.\nMobilitet kan gå tabt, og disse “områder” af interesse kan være endnu større (som vist i den tilstødende tabel), fordelt smertepunkter fordelt over og under placeringen af punktet i det faktiske knæ.\nFølsomme punkter af smerter i bagdelen kan også udstråle til benet, ofte til siderne af ryggen og benene. Hoftsmerter kan være forårsaget af et iliotibialbånd (yderben), der strækker sig fra hofteområdet til den ene side af hvert ben, og når området er fastgjort kan det forårsage alvorlige buler og stivhed.\nSvaghed og / eller smør i hoftebortførere kan også forårsage ekstrem stivhed og nedsat mobilitet. Illiotibialbandsygdom (ITBS) kan forekomme hos atleter gennem gentagelse og overdreven brug, men denne smertefulde tilstand er ikke ualmindelig hos mennesker med fibromyalgi.\nDet er nu, når der er nogle kontroverser. Er fibro værre, eller er disse svagere fibroområder / områder altid kroppen? Lider du af kronisk myofascial smerte i den øverste del af fibromyalgi? Dette kan være grunden til, at du føler, at smerten i benet bliver værre, da der er mange lag af triggerpunkter i den nedre del af kroppen.\nÉn ting at huske på med fibromyalgi og smerter i benene er, at enhver position til at forblive i lang tid, såsom at sidde eller stå, kan øge smerter og udløse triggerpunkter. De følsomme punkter vil altid være der på et eller andet niveau, men det er aktiveringspunkterne, der aktiveres af gentagne bevægelser eller er i en meget lang position.\nJeg siger ofte, at vi ikke anbefaler at sidde i lang tid tidligt om morgenen. Under dit ophold i sengen for at sidde tidligt om morgenen skaber du kun større stivhed i korsryggen, hofter, ben og knæ.\nFor dem, der har fibromyalgi, er der tidspunkter, hvor selv vejrtrækning forårsager lidelse\nFor dem, der har fibromyalgi, er der tidspunkter, hvor endda vejrtrækning forårsager lidelse\nFibromyalgi og smerter i bena. Alle burde vite det.\nFibromyalgi och smärta i benen. Alla borde veta.


Casa Rural La Malena i Cazalegas til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 7 ejendomme i Cazalegas.\nSol y Aire, 1-4, Cazalegas, Cazalegas, Spanien, 45683 - Se på kort\nMere om Casa Rural La Malena\nCasa Rural La Malena er indrettet til både ferie- og forretningsrejsende og ligger idéelt i Cazalegas; én af byens mest populære beliggenheder. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nCasa Rural La Malena tilbyder fremragende service og et bredt udvalg af bekvemmeligheder og forpligter sig til at sikre sine gæster et så behageligt ophold som muligt. Gæsterne på dette hotel har glæde af bagageopbevaring, parkering, familieværelse, grillfaciliteter, restaurant på stedet.\nNyd værelsesfaciliteter i høj kvalitet under dit ophold. Nogle værelser indeholder opvarmning, fjernsyn, vaskemaskine, siddeområde, køkkenudstyr, der er med til at hjælpe gæster med at få ny energi efter en lang dag. Hotellets golfbane (inden for 3 km), legeplads giver dig idéelle muligheder for at slappe af efter en travl dag. Uanset hvilket formål din rejse har, så er Casa Rural La Malena et fremragende valg, når du er i Cazalegas.


En lang række internet virksomheder frembyder til alt held et bredt udvalg af billige leveringsmåder til kay bojesen mini abe. Den mest almindelige er i dag pakkeshops, fordi det så giver dig god fleksibilitet til at kunne afhente dine nye varer lige når det passer dig. Leveringstypen er altså meget praktisk, samt oftest ligeledes den mest betalelige type af levering.\nDu burde på samme måde vælge at få ordren sendt til hvor du bor eller til dit arbejde. Leveringstypen viser sig almindeligvis et hak dyrere, men endvidere virkelig enkel for kay bojesen mini abe online. Den mindst kostelige løsning er dog at du selv henter varerne, som desværre er betinget af at du opholder dig i nærheden af internet shoppens butikker, for eksempel Bauhaus, Harald Nyborg, Jem og Fix eller Silvan.\nFragtperioden på kay bojesen mini abe er jo ultra vital i tilfælde af at man behøver din pakke lige om lidt, så derfor er det selvsagt klogt at du besigtiger leveringstiden for kay bojesen mini abe. En række internet webshops – herunder Jem og Fix, Bauhaus, Harald Nyborg og Silvan – byder på billig dag-til-dag levering på flere produkter online, som er forudsat at ordren køres igennem forinden et fast tidspunkt, sådan at de garanteret kan nå at få varerne afsted forud for at lagermedarbejderne tager hjem.\nEn hel del online varehuse lover portofri levering på kay bojesen mini abe online, men typisk er det forbeholdt når der bestilles for en konkret pris. Derudover skal man tage den mest prisbevidste leveringsmetode, der oftest er at få fragtfirmaet til at køre varerne til en pakkeshop.\nEn række byggemarkedskæder frembyder klik-og-hent hvor du bestiller billig kay bojesen mini abe hjemmefra og afhenter i butikken. For eksempel Harald Nyborg, XL-Byg, Bauhaus, Stark, 10-4, Jem og Fix, Silvan, Davidsen og Bygma. Byggemarkederne frembyder for eksempel click-and-collect på kay bojesen mini abe i følgende byer:\nIshøj, Tilst, Farum, Albertslund, Hedehusene, Brabrand, Køge, Frederiksberg, Viborg, Helsingør, Brøndby, Kokkedal, Valby, Solrød Strand, Vanløse, Haslev, Frederikssund, Nørresundby, Silkeborg, Sønderborg, Hjørring, Vejle, Nakskov, Odder, Odense, Virum, Højbjerg, Rødovre, Frederiksværk, Vordingborg, Randers, Horsens, Roskilde, Aalborg, Aabenraa, Hvidovre, Charlottenlund, Åbyhøj, Grenaa, Slagelse, Gentofte, Rønne, Nærum, Birkerød, Thisted, Vallensbæk, Svendborg, Esbjerg, Hobro, Risskov, Taastrup, Lyngby, Skanderborg, Allerød, Værløse, Hedensted, Middelfart, Holbæk, Nyborg, Kolding, Gladsaxe, Søborg, Aarhus, København, Dragør, Stenløse, Ølstykke, Ballerup, Struer, Hillerød, Kalundborg, Haderslev, Tårnby, Jyllinge, Brønshøj, Korsør, Lystrup, Lillerød, Hørsholm, Næstved, Herlev, Ringsted, Nykøbing Falster, Brønderslev, Fredericia, Glostrup, Greve, Ikast, Herning, Holstebro, Rudersdal, Skive, Varde, og Frederikshavn, .\nClick-and-collect for kay bojesen mini abe er muligt i de fleste dele af Danmark: Fyn (Vestfyn, Østfyn, Midtfyn, Sydfyn, Nordfyn), Sjælland (Sydsjælland, Hovedstaden, Falster, Nordsjælland, Midtsjælland, Østsjælland, Vestsjælland, Bornholm, Lolland, Amager) og Jylland (Nordjylland, Vestjylland, Østjylland, Syddanmark, Midtjylland, Sønderjylland, Sydjylland).\nNår vi ser på statistikkerne står det tydeligt, at netshoppere jævnligt kigger efter blandt andet billig kay bojesen mini abe og kay bojesen mini abe online. Foruden dette ser vi ofte netshoppere kigge efter blandt andet køb kay bojesen mini abe, kay bojesen mini abe tilbud samt kay bojesen mini abe priser, plus de store byggemarkeder som Bauhaus, Davidsen, Harald Nyborg, Jem og Fix, 10-4, XL-Byg, Stark, Bygma og Silvan.\nDen bedste pris på kay bojesen mini abe\nDet er jo efterhånden ekstremt uproblematisk for os alle at søge sig frem til priser på billige kay bojesen mini abe online i blandt diverse internet firmaer i Danmark, og for det har flertallet af butikker på nettet været presset til at at stampe prisen på kay bojesen mini abe betydeligt, og ovenikøbet tilbyde fragt uden beregning.\nMen det kan trods alt vise sig udbytterigt at checke enkelte e-handler efter billige priser på kay bojesen mini abe online forinden du gennemfører din handel, så man er sikker på at få den prisbilligste pris. Kig ikke kun på de store byggekæder som Silvan, Harald Nyborg, Stark, XL-Byg, Bauhaus, 10-4, Davidsen og Jem og Fix.\nDu bør bare være obs på, at såfremt en e-forretning udlover billige kay bojesen mini abe online til en pris der er besynderligt overkommelig, så kan det undertiden være et karakteristika der viser en uægte internet handler. Handler med kort er trods alt omfattet af en forordning, hvilket hjælper dig som kunde imod uægte internet forhandlere.\nVi slår generelt et slag for shopping med kort eller mobilbetaling. Som et alternativ bør du overveje en afdragsordning som fx ViaBill, for så vidt du hellere vil dække pengene til kay bojesen mini abe over en længere periode. Det tilbydes normalt hos nichefokuserede netbutikker, men ikke de kendte byggekæder som for eksempel Bauhaus, Stark, XL-Byg, 10-4, Bygma, Jem og Fix, Davidsen og Harald Nyborg.\nNår man ser på søgedata er det tydeligt, at folk som regel efterspørger fx køb kay bojesen mini abe og billig kay bojesen mini abe. Foruden dette oplever vi ofte mennesker søge blandt andet kay bojesen mini abe priser, kay bojesen mini abe online og kay bojesen mini abe tilbud.\nTrustpilot leverer en række habile løsninger til at efterforske en hel del tidligere brugeres domme og herved rekommanderer vi, at du besigtiger internet firmaets anmeldelser før du bestiller billige kay bojesen mini abe online.\nFacebook leverer desuden relativt gode genveje til at få indsigt i e-shoppens popularitet. Her er der nogle outlets på nettet som giver folk mulighed for at udfærdige en vurdering af ordreforløbet, hvilket ligeledes kan udnyttes til at vurdere hvor glade kunderne er.\nFør nogen handler billige kay bojesen mini abe online hos en webbutik kunne man helt sikkert gennemlæse dens handelsbetingelser, men det er oftest ikke særlig spændende, specielt ved de kendte byggemarkeder som Jem og Fix, Harald Nyborg, Silvan, Davidsen, Bauhaus, Bygma, 10-4, XL-Byg og Stark.\nEn anden valgmulighed kunne være at undersøge hvorvidt internet firmaet er tilsluttet e-mærket, grundet at det typisk er et tegn på at internet virksomheden følger de officielle danske regler, foruden at e-butikken lejlighedsvis ses til af fagmænd som er meget bekendte med vilkårene på området.\nDette er desuden din lejlighed til at blive assisteret, for så vidt du skulle få dilemmaer i processen med dit indkøb af kay bojesen mini abe. I øvrigt er det en hjælp at køberen er vaks omkring de grundlæggende regler der gør sig gældende i forbindelse med købet af kay bojesen mini abe online, for eksempel den byttepolitik webshoppen lover.\nI relation til det er det i øvrigt essesentielt, at man til enhver tid bevarer sin faktura, således man senere vil kunne eftervise bestillingen af kay bojesen mini abe, uagtet om man handler hos Davidsen, Jem og Fix, Harald Nyborg, Silvan, Bauhaus, Stark, XL-Byg, Bygma eller 10-4.


Cisalpine Gallien; Historie; Arkæologi; Sprog; Tidlig historie; Galliske ekspansion og romerske erobring\nDecember 22, 2015 Gökhan Dyrholm C 0 11\nCisalpine Gallien, også kaldet Gallia Citerior eller Gallia Togata, var den del af Norditalien beboet af keltere, siden det 4. århundrede f.Kr.. Erobret af den romerske republik i 220s f.Kr., var det en romersk provins fra c. 81 f.Kr. indtil 42 f.Kr., da den blev fusioneret ind i romersk Italien. Indtil da blev det betragtet som en del af Gallien, netop den del af Gallien på "hid side af Alperne", i modsætning til Transalpine Gallien.\nGallia Cisalpina blev yderligere opdelt i Gallia Cispadana og Gallia Transpadana, dvs. dens portioner syd og nord for Po-floden, hhv. Den romerske provins af det 1. århundrede f.Kr. blev afgrænses mod nord og vest af Alperne, i syd så langt som Placentia ved floden Po, og derefter af Appenninerne og floden Rubicon, og i øst af Adriaterhavet. I 49 f.Kr. alle indbyggere i Cisalpine Gallien fik romersk borger, og til sidst provinsen blev delt mellem fire af de elleve regioner i Italien: Regio VIII Gallia Cispadana, Regio IX Liguria, Regio X Venetia et Histria og Regio XI Gallia Transpadana.\nDer er ingen historiske kilder om gallerne syd for Alperne forud for det 4. århundrede f.Kr.. Men det forekommer sandsynligt, at de tidlige kelterne, som var bærere af den Hallstattkulturen nord for Alperne, var i kulturel kontakt med bærere af Golasecca kultur fra et tidligt tidspunkt, og keltiske folkeslag kan have afgjort syd for Alperne fra så Allerede i det 6. århundrede f.Kr. i hvad der nu den schweiziske kanton Ticino, specifikt Lepontii, der i løbet af denne tid tilbage inskriptioner på området Luganosøen og Lago Maggiore.\nDen afdøde Golasecca kultur viser stadig stærkere Celtic kulturelle indflydelse, men samtidig var der en udvidelse af etruskerne fra syd, idet Po-dalen kulturelt domineret af etruskerne i slutningen af det 6. århundrede f.Kr.. Nordlige Italien i det 5. århundrede f.Kr. var således en etnisk blanding af Gallere etruskerne, ligurerne, Raetians og venetianerne, og kun i det 4. århundrede f.Kr. gjorde gallere få overtaget, for at blive erstattet på skift af romerne ved udgangen af det 3. århundrede f.Kr..\nPolyb i det 2. århundrede f.Kr. skrev om sameksistens af kelterne i det nordlige Italien med etruskiske nationer i perioden før Sack af Rom i 390 f.Kr.. Livius har Insubres, ledet af Bellovesus, ankommer i det nordlige Italien under regeringstid af Tarquinius Priscus, besætter området mellem Milano og Cremona. Milan selv er formentlig en gallisk grundlaget for den tidlige 4. århundrede f.Kr., dens navn, der har en keltisk etymologi af "midt på sletten".\nGalliske ekspansion og romerske erobring\nI 391 f.Kr., kelterne ", der havde deres hjem ud over Alperne, strømmede gennem passerer i stor styrke og greb det område, der lå mellem Appenninerne og Alperne" ifølge Diodor. Den romerske hær var dirigeres i slaget ved Allia, og Rom blev fyret i 390 f.Kr. af Senones.\nNederlaget i den kombinerede samnitiske, Celtic og etruskisk alliance af romerne i det tredje samnitiske krig sluttede i 290 f.Kr. lød begyndelsen på enden af den keltiske dominans på det europæiske fastland. I Slaget ved Telamon i 225 f.Kr., blev en stor Celtic hær fanget mellem to romerske styrker og knust.\nI anden puniske krig, den Boii og Insubres allieret sig med kartaginenserne, belejrede Mutina. Som svar Rom sendte en ekspedition ledet af L. Manlius Vulso. Vulso hær blev overfaldet to gange, og Senatet sendte Scipio med en ekstra kraft i støtte. Det er de romerske styrker støder Hannibal efter hans passage af Alperne. Romerne blev besejret i slaget ved Ticinus, flytte alle gallere undtagelse af Cenomani at slutte sig til oprøret. Rom nu sendt hæren Tiberius Sempronius Longus der beskæftiger Hannibal i slaget af Trebia, også resulterer i en romersk nederlag, tvinger Rom til midlertidigt at opgive Gallia Cisalpina helt, vender tilbage efter nederlag Karthago i 202 f.Kr.. Rom erobrede den sidste tilbageværende uafhængige keltiske kongerige i Italien i 192 f.Kr..\nNogle gange refereret til som Gallia Citerior, Provincia Ariminum eller Gallia Togata. Gallia Transpadana betegnede den del af Cisalpine Gallien mellem Padus og Alperne, mens Gallia Cispadana var del til den syd for floden.\nEtableret Sandsynligvis officielt omkring 81 f.Kr., blev provinsen styret fra Mutina, hvor der i 73 f.Kr., styrker under Spartacus besejrede legion af Gaius Cassius Longinus, provinshovedstaden guvernør.\nI 49 f.Kr., med Lex Roscia, givet Julius Cæsar til befolkningerne i provinsen den fulde romersk borger.\nRubicon floden markerede sin sydlige grænse med Italia korrekt. Ved at krydse denne flod i 49 f.Kr. med hans kamp-hærdede legioner, vender tilbage fra erobringen af Gallien, Julius Cæsar fældet borgerkrigen i den romerske republik, der førte i sidste ende til etableringen af det romerske imperium. Til denne dag udtrykket "krydser Rubicon" forstås billedligt, "nå point of no return".\nProvinsen blev fusioneret ind Italia ca. 42 f.Kr., som en del af Octavian s "Italicization" program under Anden Triumvirat. Opløsningen af Provincia krævede en ny styrende lov eller lex, selv om dens nutidige titel er ukendt. De dele af det indskrevet på en bronze tablet bevaret i museet på Parma er fuldstændig optaget af at arrangere retsvæsenet: loven udpeger to viri og fire viri JURI dicundo, og nævner også en præfekt i Mutina.\nVirgil, Catullus og Livius, tre berømte sønner i provinsen, blev født i Gallia Cisalpina.\nDen Canegrate kultur\nDen Canegrate kulturen afspejler en sen bronzealder til tidlige jernalder kultur i Pianura Padana. Disse områder er nu kendt som den vestlige Lombardiet, østlige Piemonte og Ticino.\nDen Canegrate kultur vidner om ankomsten af en første "proto-keltisk" vandrende bølge af befolkninger fra den nordvestlige del af Alperne, at, krydser alpine passerer, endnu ikke var infiltreret og slog sig ned i den vestlige Po området mellem Lago Maggiore og Lake Como. De var bærere af en ny begravelses praksis, som erstattede den gamle kultur af Jordfæstegrav stedet indføre kremering.\nBefolkningen i Canegrate fastholdt sin egen homogenitet i en begrænset periode, omtrent et århundrede, hvorefter de blandes med den liguriske oprindelige befolkninger for at skabe en ny kultur kaldet Golasecca kultur.\nThe Culture of Golasecca spredt mellem slutningen af bronzealderen og begyndelsen af jernalderen i de områder af det nordvestlige Lombardiet og Piemonte, og Ticino. Ved afslutningen af den forhistoriske periode, dette var et område, hvor rejsende ofte stoppet og havde kontakt med Hallstattkulturen mod vest, den Urnemarkskulturen mod nord og med Villanova kultur mod syd. Den Golasecca kultur blev oprindeligt koncentreret i foden området syd for Alperne. Det senere spredt over hele søer område, og etableret mange bosættelser, der repræsenterer denne originale kultur. De ældste rester fundet hidtil kan dateres fra det 9. århundrede f.Kr..\nDer er nogen uenighed om, hvorvidt Lepontic sprog bør betragtes som en gallisk dialekt eller en selvstændig filial Continental Celtic. Bortset fra Lepontic er "Cisalpine gallisk" korrekt ville være den gallisk som tales af gallerne invaderende Norditalien i det 4. århundrede f.Kr.. Dette er en dialekt af de større gallisk, med nogle kendte fonetiske træk skelne det fra transalpine dialekter, såsom -nn- erstatte -nd- og s udskiftning -χs-.\nForrige artikel Reyhanlı bombninger\nNæste artikel Monica Tornell


Tips til sneskovandring | HIKE MY HEART OUT - En blog om at vandre\nKan man gå med snesko som nybegynder?\nJeg vidste intet om snesko inden vi tog afsted, og jeg frygtede ærligt talt, at det krævede en eller anden teknisk kunnen. Men hvad ved jeg! Det var i hvert fald bare at spænde sneskoene på og begynde at gå. Så mine bedste tips til sneskovandring for nybegyndere er bare at springe ud i det og starte med at følge markerede ruter.\nI fremtiden håber jeg på at kunne komme på nogle ture off trail, og så tænker jeg også, at jeg skal have anskaffet mig mine egne snesko. Tænkt på de mange gode ture over Øresund man kan tage på gennem vinteren!\nBeklædning til sneskovandring\nDet var ikke vildt koldt, da vi vandrede med snesko. Temperaturerne lå nok lige under frysepunktet, og det var helt vindstille. Min erfaring når man vandrer – sådan helt generelt – er at bygge op i lag. På en tur med snesko gælder samme princip, for det er altid rart at kunne smide noget, når det bliver for varmt. Omvendt er det også godt at kunne tage mere tøj på, når man holder pauser.\nPå underkroppen vandrede jeg i vinterløbetights og gaiters for at holde sneen ude af støvlerne. Det skulle nok ikke have været meget koldere, så havde mine vinterløbetights været for kolde. I stedet for at have et par uldhipsters på inde under, burde jeg nok have haft nogle uldshorts på i stedet. Eller bare et par almindelige vandrebukser ud over.\nPå overkroppen havde jeg en masse lag, som jeg kunne tage af og på. Kortærmet uld t-shirt inderst, langærmet uld t-shirt, fleecetrøje, let foret jakke og en foret vest. Jeg endte faktisk med at smide vesten, fordi det blev for varmt, når jeg var i bevægelse.\nOg så selvfølgelig det åbenlyse – fleecehandsker, hue og min buff til halsen.\nSkal du ud på sneskovandring i Schweiz (i Lake Geneva-området) følger her lidt praktiske detaljer:\nPå siden her finder du en oversigt over snesko-ruter i Schweiz – men be aware – det er ikke alle ruter, der er med. Hvis du er nybegynder eller vil have mere viden, foreslår jeg derfor, at du smutter forbi turistinformationen i det område, du har udvalgt. Eller skriver til dem på e-mail på forhånd.\nSkal du finde transport i Schweiz, kan du med fordel bruge den officielle hjemmeside for offentlig transport her.\nDet er nemt at leje sneko i St-Cergue og La Givrine. Sneskoudlejning i St-Cergue foregår i Milena Sports, der ligger tæt på togstationen (St-Cergue er altså kun en lille landsby). I La Givrine lejer du snesko hos Hôtel-Restaurant de la Givrine.\nSneskovandring i Schweiz er nemt. Alle de officielle ruter er markeret med lyserød skiltning.\nMine sidste tips til sneskovandring er selvfølgelig at huske de at nyde det og slutte af med en kop varm kakao. Et tip til den lækkersultne er at besøge den bager (patisserie), der ligger, når man kommer fra stationen i St-Cergue, og går ned mod tourist office. Den hedder Le P’tit Gourmand, og de laver den bedste hjemmelavede varme kakao. Og så laver de selvfølgelig også en masse fristende kager. Vi nøjedes dog med den varme kakao, som smagte syndigt godt. Vil vove at påstå, at det er den bedste kakao, jeg nogensinde har smagt.\nHusk også at læse min beretning om sneskovandring i Schweiz.\nSchweizSneskosneskovandringSt-Cerguevinterhikingvintervandring\tLeave a comment


Netspirit: Kaieteur Falls\nWorld Heritage: Vandfald\nKaieteur vandfaldet er beliggende midt i Guyana’s regnskove ved Potaro floden, Sydamerika. Med et fald på 228 meter (747 ft) er Kaieteur fem gange højden på Niagara vandfaldet. Det er dog placeret ganske langt fra alfavej. Det er muligt at tilmelde sig diverse kombineret bus- og trackingture fra Georgetown, Guyanas hovedstad og største by (75,000 indbyggere).\nEn typisk udflugt til Kaieteur Falls tager således udgangspunkt i at flyve til Georgetown og derfra tage en bus eller jeep (cirka 8 timer) ind til en af lejrene i Guyana's regnskov. Her overnattes der, og næste morgen starter tracikingturen så langs floden Gorge (Potaro River Gorge), for endelig at nå Kaieteur vandfaldet efter en til tre dages strabasser. Turen er ganske vist ikke helt nem, men den fører en gennem nogle fantastiske landskaber. Undervejs er der således talrige muligheder for at studere og fotografere et meget varieret og facinerende dyre- og naturliv. I Guyana’s regnskove lever mange eksotiske planter og truede dyrearter.\nEfter at have oplevet det smukke vandfald vælger nogle da også at fortsætte på en mini rundtur i Nationalparken, mens andre har fået nok og tager flyet tilbage til Georgetown. Det bør således tilføjes, at det er muligt at flyve direkte fra Georgetown og ud til Kaieteur vandfaldet. Eller i det mindste ret tæt derved. Lidt tracking kommer du ikke udenom, hvis du vil opleve Kaieteur vandfaldet. Herunder kan du se et kig fra Kaieteur vandfaldet og ned ad floden Gorge, som man bevæger sig langs siden af op imod Kaieteur vandfaldet, samt et indtryk af den rute man bevæger sig igennem.\nKaieteur er med dets fald på 228 meter (747 ft) 5 gange højden på Niagara vandfaldet. Men det som dog er det mest fascinerende ved Kaieteur vandfaldet, er dets unikke placering midt i urskoven. Kig til højre, kig til venstre, kig frem, kig tilbage, mens du begiver dig op imod Kaieteur vandfaldet - du ser ingen tegn på menneskelig aktivitet. Ingen landsbyer, ingen bygninger. Kun ren natur. Facinerende!\nVandet, der fosser ud over kanten, er en smule brunt, hvilket skyldes, at floden Gorge før Kaieteur vandfaldet har passeret igennem regnskoven og her er blevet farvet af nedfaldne blade fra træerne. Hvad enten man tager den lange eller korte trackingtur tilrådes det at tilmelde sig en gruppe, eller i det mindste have en lokal guide. Når man endelig kommer til vandfaldet, er de eneste sikkerhedsforanstaltninger nogle små skilte, der beder de besøgende om at holde sig 2 meter fra kanterne!\nI øvrigt så blev landet Guyana og dets hovedstad Georgetown for nogle år siden uheldigvis sat i forbindelse med en religiøs sekt under ledelse af Jim Jones, der valgte at begå kollektivt selvmord, mens de opholdt sig i regnskoven i det nordlige Guyana. Her havde de bygget en by, som de kaldte Folkets Tempel. Stedet er i folkemunde kendt som Jonestown, hvilket er opstået ud fra en associering mellem kultens leder, Jim Jones og Guyanas hovedstad; Georgetown. Men der er altså ikke nogen by i Guyana, der hedder Jonestown. Forhistorien til det kollektive selvmord var, at kongresmedlem Leo Ryan kom til Jonestown for at undersøge nogle rygter, fremsat af tidligere medlemmer af sekten, om at menneskerettigheder blev overtrådt, og medlemmer blev tilbageholdt mod deres vilje i Jonestown.\nStraks efter deres ankomst til Georgetown stødte selskabet på vanskeligheder. Hotelværelser var ikke tilgængelige, og Jim Jones' repræsentant fortalte, at Jonestown ikke var klar til at modtage selskabet. Efter tre dage mistede Leo Ryan tålmodigheden og fortalte Jim Jones' repræsentatnt, at han nu tog afsted for at besøge Jonestown. hvad enten Jim Jones billigede det eller ej. Han ankom således til den lille lufthavn Port Kaituma, cirka 10 km. fra Jonestown, fredag den 17. november 1978. Efter en del problematik fik Ryan og tre fra delegationen sent om aftenen lov til at komme ind i Jonestown.\nDa besøget var slut omkring kl. 3.30 om natten, ville 16 af sektens medlemmer med Leo tilbage til USA. Først nægtede Jim Jones, men gav dem derefter lov til at forlade Jonestown, udleverede deres pas, gav dem lidt penge og sagde at de altid var velkomne til at komme tilbage. Ryan's selskab og de 16 ex-medlemmer af sekten begav sig til den lille lufthavn Port Kaituma, hvor planen var, at de ville benytte dels det 6-personers Cessna fly, som Ryan var ankommet i og dels et andet fly af mærket Otter til at komme til Georgestown.\nDa de ankom til lufthavnen, dukkede et fanatisk sektmedlem, Larry Layton, op og forlangte at komme med. De øvrige afhoppere var stærkt skeptiske omkring Larrys motiver for at komme med, men Ryan insisterede på, at alle som ville med, skulle have mulighed herfor. Lige før Cessna flyet skulle til at lette, tog Larry Layton en revolver frem og begyndte at skyde på passagerene. Han nåede at dræbe to mennesker, før han blev overrumblet. Men i samme øjeblik dukkede en traktor trækkende en vogn op på startbanen. Dette var Jones private hær, og de åbnede ild mod Otterflyet. I den efterfølgende fem minutter lange skudduel blev kongresmedlem Leo Ryan, tre journalister og en 18 årig afhopper dræbt. Det hele blev optaget på film. Cessna flyet var i stand til at lette og komme til Georgetown.\nDa Jim Jones tilbage i Jonestown fik besked om, hvad der var sket, indså han sikkert, at når omverden fik besked herom, ville det hurtigt være slut med hans utopia midt i junglen. Hvordan i alverden det lykkedes Jim Jones at få de øvrige overtalt hertil, står stadig uklart, men faktum er, at han fik sekten til at gennemføre et kollektivt selvmord. Den hvide nat kaldes natten mellem den 18. og 19. November 1978 da Jim Jones, som var leder af People's Temple kulten/religionen, fik alle sine tilhængere til at begå selvmord. Først gav de børnene gift, derefter indtog de voksne gift, og til sidst tog Jim Jones sit eget liv ved at skyde sig selv.\nKaieteur Falls er et af naturens største underværker og så absolut værdig til en plads på listen over verdens underværker. Lige præcis, hvad dens placering på listen skal være, er op til dig. Alle har mulighed for at stemme een gang i kvartalet og således være medbestemmende omkring, hvordan listningen af verdens underværker bør være. Men inden du afgiver din stemme, bør du være opmærksom på, at skønt Kaieteur Falls er ret fantastisk, så er det jo ikke det eneste vandfald i verden. Før du stemmer, skulle du måske lige skelne lidt til de underværker, som NetSpirit mener, at Kaieteur Falls bør konkurrere med. Synes du, der mangler et underværk på listen, så skriv til NetSpirit.\nKandidater indenfor kategorien: Vandfald\nSe forrige Nr. 59


TAGDAEKKER Vemb - få en billig pris og spar 60%\nModtag priser på tagdækning online, inden for 24 timer Tagdækkere i Vemb byder på din opgave, og du sparer penge\nGør som 306.296 andre danskere\nEgelund Tømrerforretning, 7570 7570 Vemb Få et tilbud !\nTagdækker i Vemb\nSøger du en tagdækker i Vemb, så kig med her. Vi har samlet de bedste firmaer fra Danmarks lokalområder, og de står klar til at give pris på din tagdækning. Bor du uden for Vemb, kan du stadig bruge vores service til tagtilbud, da den er landsdækkende. Her finder du nemt en billig tagdækker Vemb.\nTilbud på tagdækning Vemb til nyt tag eller andet tagarbejde\nTagdækkere beskæftiger sig med diverse arbejder ved taget. Det kan være at lægge nyt tag eller blot at renovere det gamle. På siden her kan du få tilbud fra tagdækkere i Vemb, uden det store bøvl og besvær. Skal du fx have lagt eternittag eller decratag, så kan du indtaste dine ønsker i job-formularen, hvorefter tagfirmaer vil byde på din opgave, kvit og frit. Du kan også hente tagtilbud på nyt tag eller andet tagarbejde. Det er ikke kun tagdækning Vemb du kan få pris på, også andre byer er med.\nTagpriser og Tagdækning Vemb\nTagdækning Vemb priser får du de bedste af her. Priserne ligger oftest på 160-350 kr/timen, men gennem sites som denne kan prisen ofte handles ned. Vi sender din opgave i udbud, og opstiller tagfirmaernes priser så du let kan overskue dem. Du bestemmer selv om du vil acceptere en tagpris, eller om du synes de er for høje. Tagdækkerne kommer ikke nødvendigvis fra Vemb, da man ofte opnår en bedre pris ved at vælge en udefrakommen.\nBillig tagdækker Vemb\nBillig tagdækker Vemb findes i dag online. Med smarte hjemmesider kan du blandt andet se tagdækkernes bedømmelser og anbefalinger fra andre brugere, og se billeder af det tagudskiftning de før har lavet. Dermed vælger du ikke bare den billigste, men også den mest kvalificerede tagdækker. Billig tagdækning findes muligvis i Vemb, men vær opmærksom på, at man godt kan opnå besparelser ved at vælge et tilbud fra et firma fra en anden by. Dette især ved større opgaver såsom tagudhæng.


Projektledende og projekterende sikringsingeniør, Rambøll Group, København | Jobfinder\nJobbet "Projektledende og projekterende sikringsingeniør" er udløbet.\nProjektledende og projekterende sikringsingeniør til Rambøll\nLedelse* (88), Offentlig forvaltning* (45)\nJernbane (12), Projektering (9), Transport & infrastruktur (8), Projektleder (59), Afdelingsleder (7), CIO (0), Direktør/CEO (1), Produktionschef (0), Udviklingschef (0), Projektchef (2)\nKunne du tænke dig at blive en del af en velfungerende signalafdeling hvor kvalitet, innovation og faglig udvikling er i højsædet. Vi oplever kraftig vækst, og sikringsområdet i Rambøll er i rivende udvikling, hvorfor vi søger flere nye kolleger. Rambøll arbejder på nogle af de største signalprojekter, både lokalt i Danmark, men også internationalt, hvor vi arbejder på tværs af teknologier lige fra nyeste ETCS og fuld elektronisk interlocking til ældre eksisterende relæbaserede sikringssystemer samt grænseflade mellem disse systemer.\nDine ansvarsområder som sikringsingeniør\nSom sikringsingeniør i Rambøll kommer du til at arbejde med fagprojektledelse og projektering og bliver en væsentlig part i at drive og videreudvikle vores fagområde inden for sikring og signalområdet. Dine opgaver vil spænde over ny projektering, ombygninger og udvidelser af eksisterende anlæg. Planlægning, projektering og tilsyn af mindre og større opgaver inden for signal- og sikringsanlæg bliver også en del af din arbejdsdag.\nFagprojektledelse og detailprojektering af sikringsanlæg\nBidrage til udarbejdelse af stadieplaner og programfaserapporter\nDeltagelse i risikoanalyse og identifikation af relevante tiltag\nTilsyn og deltagelse i test og ibrugtagninger\nDu er ingeniør eller har en tilsvarende teknisk baggrund og har specifik erfaring som rådgiver, entreprenør, leverandør eller infrastrukturforvalter inden for signal-/sikringsteknik. Du har gode samarbejdsevner og har evnen til at omsætte din tekniske viden til værdiskabende rådgivning for dine kunder. Du formulerer dig klart på dansk og engelsk såvel i tale som i skrift.\nVil du vide mere om stillingen, kontakt da afdelingsleder Michael Kegel på +45 5161 4330.\nVi kalder løbende til samtale, så send os din ansøgning hurtigst muligt. Sidste dag for ansøgning er den 9. juli 2018.


Drejeplader er en nødvendighed til dine kager - lonnies.dk\nadmin 0 Comments 9. oktober 2021\nDet kan være meget tidskrævende og ret svært at dekorere kager derhjemme, hvis man ikke har de rigtige redskaber. En god ting at have i sit køkken, når man ofte selv bager, og dekorerer kager, er en drejeplade. En drejeplade er en funktionel plade, som gør arbejdsprocessen langt nemmere, men også selve serveringen nemmere, da man kan bruge drejepladen til direkte servering. Den vil ikke kun gøre det nemmere at dekorere din kage, men den kan også hjælpe på dine rygsmerter!\nHvad er en drejeplade?\nEn roterende drejepleje er et super effektivt redskab, når man skal opsmøre, glasere og pynte en kage. Den gør det nemt at dreje kagen, så du har begge hænder fri til at dekorere. Den fungerer på en så simpel måde, at man placerer kagen oven på drejepladen, og på den måde, kan man let og elegant dreje kagen rundt, eftersom man får arbejdet rundt på kagen.\nDen er oftest lavet i skridsikkert materiale, så man ikke står med en kageopsats, der glider på bordet, som gør det hele meget mere besværligt.\nDer findes flere forskellige drejeplader at vælge imellem, hvis man ikke allerede har en. Det vigtige, du skal tænke over, når du køber en drejeplade er, at diamenten passer til den størrelse kage, du vil lave. De fleste drejeplader har en stor diamenter, som giver muligheden for at lave store kager, men også mindre kager er en mulighed. Mange drejeplejer er også ideelle til servering, så man kan dekorerer og pynte, samt servere på samme drejefad.\nWilton er et yderst populært mærke indenfor kageredskaber. Og ikke mindst, er deres Wilton Drejeplade et godt redskab at have. Den er også roterbar, og skridsikker, og så har den en diameter på hele 30,4 cm, som gør det muligt, at selve de helt store kager.\n3 gode gaveideer til manden


Hvad er Business Intelligence Center? - SharePoint\nHvad er Business Intelligence Center?\nMåske er du stødt på et Business Intelligence (BI) Center-websted, men du ved ikke, hvad det bruges til. Eller måske leder du efter det perfekte sted at gemme og dele rapporter med andre personer i organisationen. Uanset om du er administrator, rapportforfatter eller informationsbruger, kan et BI Center-websted være en værdifuld ressource. Det er ikke bare et sted til lagring af filer. Det kan også bruges til at samle oplysninger og processer ved hjælp af en række forskellige BI-værktøjer.\nEt BI Center-websted er et SharePoint-websted, der blev udviklet specielt til BI-indhold, f.eks. dataforbindelser, rapporter, scorecards og dashboards. Et BI Center-websted har visse karakteristika, der gør, at det adskiller sig fra andre typer af SharePoint-websteder. Disse omfatter færdige lister og biblioteker, som er designet specielt til BI-indhold, adgang til indhold i PerformancePoint Services (for kunder med lokalt miljø), eksempelfiler og links til nyttige oplysninger om BI-værktøjer.\nFærdige lister og biblioteker til BI-indhold\nEt BI Center-websted indeholder et sæt af SharePoint-lister og -biblioteker, som gør det nemt at organisere og bruge BI-indhold. Der følger masser af lister og biblioteker med til et BI Center-websted. De mest almindeligt brugte biblioteker er biblioteker af typerne Dashboards, Dataforbindelser, Dokumenter og Sider.\nDenne liste eller dette bibliotek ...\nOg det er nyttigt for disse personer ...\nBiblioteket Dashboardsindeholder dashboards, der er blevet oprettet. Et dashboard er i bund og grund en samling af relaterede rapporter, der er hostet på en samlet placering, f.eks. et SharePoint-websted. Et salgsdashboard kan indeholde et scorecard, der viser salgsbeløb sammenlignet med målværdier sammen med rapporter, der viser salget på tværs af forskellige produktkategorier samt salgskanaler.\nDe fleste dashboards indeholder en eller flere rapporter og filtre, som folk kan bruge til at fokusere på mere specifikke oplysninger.\nDashboards, der er oprettet ved hjælp af SharePoint-webdelssider eller PerformancePoint-dashboarddesigner, gemmes som standard i biblioteket Dashboards.\nDashboardbrugere, der leder efter et bestemt dashboard\nBiblioteket Dataforbindelser indeholder forbindelser til eksterne datakilder, som folk kan bruge til at oprette rapporter, scorecards og dashboards.\nAdministratorer kan oprette og administrere dataforbindelser i dette bibliotek. Dette kan spare en masse tid og besvær, da folk har nem adgang til de data, de skal bruge, uden at de behøver at opsnuse servernavne og arbejdskonto. Administratorer kan sikre sig, at de rette personer har adgang til de rette data, og rapportforfattere kan koncentrere sig om at oprette de rapporter, der er brug for, i stedet for først at skulle bruge tid på at oprette eller genoprette forbindelser til datakilder.\nRapport- og dashboardforfattere\nNæsten alle SharePoint-websteder leveres med et dokumentbibliotek, og BI Center-webstedet er ingen undtagelse. På et BI Center-websted indeholder biblioteket Dokumenter typisk Excel-projektmapper og rapporter, f.eks. SQL Server Reporting Services-rapporter, PerformancePoint-rapporter og scorecards, Visio-diagrammer osv. Du kan også indsætte andre typer af filer, f.eks. Word-dokumenter, PowerPoint-præsentationer osv.\nSom navnet antyder, indeholder biblioteket Sider en liste over sider, der er oprettet på et BI Center-websted. Når der første gang oprettes et BI Center-websted, får du kun vist nogle få sider, f.eks. default og excelservicessample. Når folk tilføjer sider på webstedet, får du vist dem her i biblioteket Sider. Du vil også kunne se, om en side er tjekket ud, hvornår den sidst blev ændret og af hvem.\nPerformancePoint Services giver dig mulighed at oprette og bruge effektive rapporter, scorecards og dashboards. Hvis din organisation bruger SharePoint Server 2013 (i det lokale miljø), har du et link til siden med PerformancePoint-indhold på BI Center-webstedet. Til at starte med kan du kun få adgang til PerformancePoint-dashboarddesigner – det værktøj, du skal bruge til at oprette PerformancePoint-indhold – fra denne side.\nNår Dashboarddesigner er installeret på computeren, vil du kunne åbne den fra menuen Start eller fra siden PerformancePoint-indhold på BI Center-webstedet. Du skal blot sikre dig, at en administrator har konfigureret PerformancePoint Services, før du forsøger at åbne og bruge Dashboarddesigner.\nMange personer er ikke bekendt med BI-værktøjer og -programmer. Hvis du er ny bruger af BI i SharePoint, findes der et par eksempelelementer, som du kan bruge til at se og afprøve nogle af de nye funktioner i Office og SharePoint. Der er en eksempelprojektmappe (Excel Services Sample workbook) i biblioteket Dokumenter, som indeholder en række forskellige diagrammer, tabeller og udsnitsværktøjer.\nDer er et eksempel på Excel Services-dashboardet i biblioteket Dokumenter\nDer er også et eksempeldashboard med navnet excelservicessample i biblioteket Sider. Det har det samme indhold som eksempelprojektmappen, der vises på en side, så du kan se, hvordan det ser ud og fungerer i et browservindue.\nEt BI Center-websted indeholder masser af links til yderligere oplysninger. Hvis du ikke vide noget om PowerPivot, en af de BI-værktøjer, der er tilgængelige fra Microsoft, kan du vælge linket PowerPivot til at få vist Hjælp-indhold og andre oplysninger om. På samme måde, hvis du er interesseret i Power View, et BI-værktøj, som du kan bruge til at oprette sammensatte elementer i Excel, kan du vælge linket Power View til at få vist oplysninger om den.\nEt BI Center-websted indeholder links til Hjælp og andre oplysninger om BI-værktøjer og -programmer\nDet er meget muligt, at din organisation bruger en række forskellige programmer til at oprette rapporter, scorecards og dashboards. Du kan bruge et BI Center-websted til at lagre, administrere, dele og få vist disse rapporter. Se følgende ressourcer for at få mere at vide.\nHvis du er administrator, og du vil konfigurere et BI Center-websted, skal du se Opret et Business Intelligence Center-websted.\nHvis du er rapportforfatter eller informationsbruger, og du har et BI Center-websted til rådighed, skal du se Brug et Business Intelligence Center-websted.


Tunturi UB40 Justerbar Træningsbænk - FitnessBuddy\nHome / Shop / Funktionel træning Tilbud / Træningsbænke Tilbud / Tunturi UB40 Justerbar Træningsbænk\nBrand: TunturiEAN: 8717842027875 Varenummer (SKU): 5992301424614178 Kategorier: Justerbar bænk, Justerbar bænk Tilbud, Træningsbænke, Træningsbænke Tilbud\nHar du et squatrack, men mangler du stadig en vægtbænk? Med denne Tunturi bænk slår du to fluer med ét smæk: UB40 er en justerbar vægtbænk, som du også træner dine mavemuskler med.Fordelene ved Tunturi UB40 vægtbænkâ Justerbar bænk til træning derhjemme\nTræner du seriøst, og har brug for en Tunturi, er Tunturi UB40 Justerbar Træningsbænk den rigtige løsning for dig. Den er udført i en solid og sikker kvalitet, der hjælper dig til at give det bedste resultat af din træning. Så vil du opnå de bedste resultater, så du får den krop, du altid har drømt op, skal du slå til og bestille Tunturi UB40 Justerbar Træningsbænk fra en af vores samarbejdspartnere i dag.\nTunturi UB40 Justerbar Træningsbænk til hjemmebrug\nTunturi UB40 Justerbar Træningsbænk er i samme høje kvalitet som det udstyr, du finder i fitnesscenteret. Og giver dig alle de samme muligheder for at træne seriøst og sikkert.\nSå vil du gøre noget godt for din krop, dit helbred og dit udseende, skal du købe en Tunturi UB40 Justerbar Træningsbænk fra en af de webshops, som vi samarbejder med her på Fitnessbuddy.dk.


Skolehaver & fælleshaver - sansning, læring og fællesskab i det fri - TagTomat\nSkolehaver & fælleshaver – sansning, læring og fællesskab i det fri\nSkolehaver, sansehaver, køkkenhaver, fælleshaver, urbane haver, urtehaver, byhaver, gårdhaver, fortovshaver, parkeringshaver, altanhaver og taghaver. Kært barn har mange navne og udtryk. I vores optik er skole- og fælleshaver steder, hvor børn og voksne forundres, udfordres, sanser, opdager, gror og skaber. Det er alle steder, hvor der dyrkes spiselige og grønne sager, og hvor læring finder sted.\nPå siden her kan du læse mere om vores erfaringer med at forankre skole- og sansehaver på (tværs af) byens institutioner: børnehaver, indskoling, udskoling, plejehjem, fritidshjem samt bo- og dagtilbud. Vi har også erfaring med at skabe grønne fælleshaver i bolig- og andelsforeningers gård- og uderum.\nFælleshaver – grønne fællesskaber hvor du bor\nHvad enten du bor i en andelsforening med baggård, en almen boligforening med store grønne plæner eller gerne vil skabe et fællesskab omkring jeres altaner, kan vi hjælpe jer godt i gang med jeres grønne fællesskab.\nTagTomat startede selv ud som et frivilligt projekt i en baggård – med tomater i selvvandende plantekasser på taget af et skraldeskur. Inddragelse af frivillige og facilitering af grønne fællesskaber er i høj grad stadig en del af TagTomats kerneydelser.\nVi kan hjælpe jer med at komme fra idé til virkelighed i forskelligt omfang, afhængigt af hvad I har brug for. Kontakt os, hvis I ikke ved, hvordan I kommer videre, så finder vi sammen det rigtige niveau af facilitering.\nVi kan bl.a. være behjælpelige med:\nRådgivning om det gode plantevalg\nIndretning af jeres område\nFacilitering af opstartsworkshops og andre arbejdsdage\nPlanlægning af sociale og driftsmæssige årshjul\nEtablering af bede og grønne områder\nSkal vi designe jeres fælleshave?\nVi tilbyder uforpligtende tilbud og vejledning.\nSkole- og læringshaver for store og små\nLæringshaver kan laves overalt – i den grå og kedelige skolegård, på fortovet, i parken eller på taget, og ”eleverne” kan være alt fra børnehavebørn og skolebørn i alle aldre, til højskole- og gymnasieelever, de ældre på plejehjemmet eller de voksne med nedsat funktionsevne på bo- og dagtilbud.\nVed at lave læringshaver på institutionens egen matrikel bliver det nemmere at indarbejde det grønne pædagogiske arbejde i hverdagen, samtidig med at uderummet generelt omdannes til et grønt opholds-/undervisningsrum, som forbedrer livskvaliteten for byens borgere og øger den urbane biodiversitet.\nSkræddersyet til jer\nNår vi er med til at skabe læringshaver, handler det for os først og fremmest om at klæde institutionens personale på til at kunne varetage den pædagogiske dyrkning selv. Læringshaver kan laves på mange forskellige måder, og det handler for os om at finde det niveau og de aktiviteter, den enkelte medarbejder kan se sig selv trives og blomstre i, og som passer ind i hverdagslivet på det enkelte sted.\nBliv klædt på til undervisningen\nEr du interesseret i undervisningsmaterialer, der passer til emner som blomster, bier, frø eller lignende, opdaterer vi løbende med nye undervisningsmaterialer til fri download og sammensætter hele tiden nye typer af undervisningspakker, som kan bruges til formidling omkring dyrkning, ressourcekredsløb og maddannelse. Find det seneste materiale her.\nEt udpluk af vores cases:\nEt meningsfuldt uderum giver øget livskvalitet – Bo- og dagtilbuddet Musvågevej\nDe ældste møder de yngste i haven – Plejecenter Møllehuset & Forfatterhusets Børnehave\nSkolehave med udskolingen – Rådmandsgades Skole\nSammenhængskraft på tværs af byens borgere\nMed dyrkning og andre grønne aktiviteter som det fælles tredje giver læringshaven rig mulighed for at skabe relationer på tværs af vores institutioner og byens borgere. Det kan være børnehavebørnene som besøger det nærliggende plejehjem, fritidshjemmet som besøger et bo- og dagtilbud eller den lokale beskæftigelsesindsats, som sammen med forældre og børn passer haverne i sommerferien. Gennem vores arbejde med at lave urbane skolehaver for kommuner i hovedstadsområdet, har vi samlet mange gode erfaringer med at tænke på tværs af de forskellige forvaltninger og institutioner, når haveprojekterne skal forankres. Det er inspirerende at se, hvordan mødet i haven mellem byens forskellige borgere skaber livsglæde og gensidig respekt.\nGratis undervisningsmateriale til download\nAlt materiale, vi har lavet som en del af vores arbejde med at udvikle grønne læringsrum for Københavns Kommune i 2016-2020, kan downloades til fri benyttelse i henhold til materialets Creative Common-licens. Dvs. at du må bruge det til din undervisning og dele det med dine kollegaer eller andre, så længe det ikke er til kommercielt brug.\nBåde vi og Københavns Kommune håber, at det vil give dig værktøjerne til at komme godt i gang med dit arbejde med dyrkning og læringshaver. Klik her og se vores udvalg af undervisnings- og formidlingsmaterialer.\nGod læse- og dyrkningslyst!\nSkoletjeneste à la TagTomat\nSkolehave og undervisning hos jer\nVi kan hjælpe med alt fra udvikling af undervisningen, design af læringshaven, undervisning eller efteruddannelse af personalet til anlæg, drift og vedligeholdelse af haven. Det gælder både, hvis I vil opstarte en læringshave fra bunden, eller hvis I har brug for hjælp til at få genaktiveret eksisterende rammer. Vi kan med andre ord skræddersy et forløb, som passer lige til jer.\nRundvisninger og workshops – hos os eller jer\nVi udbyder også en lang række af workshops, oplæg eller rundvisninger enten hos os eller ude hos jer. I får her konkrete værktøjer og inspiration til at komme i gang med det grønne gør-det-selv, som passer godt ind i jeres øvrige arbejde med grøn dannelse og bæredygtighed.\nDu er altid velkommen til at kontakte os for mere information eller et uforpligtigende tilbud.\nRing til os på +45 7199 1966\nSkriv til os på info@tagtomat.dk


Den fede kat Otto (Bog, Hardback)\n> Bøger>Den fede kat Otto: den sidste dråbe\nDen fede kat Otto: den sidste dråbe (Bog, Hardback)\nForlag: FarKo Productions\nIllustrator: Riivo Sarapik\nMedforfattere: Riivo Sarapik, Susanne P. Lorenzen\nDen fede kat Otto: den sidste dråbe\nDen fede kat Otto - den sidste dråbe er en lille historie om grådighed og hævn.\nDen fede kat Otto lever et godt liv, indtil en flok grådige pindsvin begynder at drille ham og stjæle hans mad. Otto taber sig, og livet føles som et usselt nederlag. Historien får en overraskende drejning, da Otto tager sin skæbne i egne poter, men samtidig selv går lidt over stregen.\nDen fede kat Otto er en børnebog for 3-7 årige, som med humor og sjove sort/hvide illustrationer underholder både børn og voksne, og kan danne grundlag for gode snakke om grådighed, hævn og god eller dårlig opførsel.


Rohde afviser hævntogt mod Løkke: Det kunne jeg ikke drømme om - Avisen.dk\nRohde afviser hævntogt mod Løkke: Det kunne jeg ikke drømme om\n"Jeg kunne ikke drømme om at lave hævntogter," siger europaparlamentariker Jens Rohde. Foto: Jens Nørgaard Larsen/Scanpix\nVenstre må gøre op med sig selv, om partiet hører hjemme i den liberale gruppe i EU, mener Jens Rohde.\n27. januar 2016 07:25\nEuropaparlamentariker Jens Rohde, tidligere Venstre, nu radikal, afviser bestemt, at han er ude på et hævntogt mod sit tidligere parti.\nDet sker, efter at det er kommet frem, at han har forsøgt at få statsminister Lars Løkke Rasmussen (V) til Bruxelles for at forklare de omstridte og netop vedtagne stramninger af udlændingeloven.\n- Jeg kunne ikke drømme om at lave hævntogter. Jeg besluttede mig jo netop for at skifte parti, for at kunne kæmpe den kamp, jeg synes er vigtig, uden at det hele tiden blev en diskussion internt i Venstre, siger Rohde.\nTV2 har tirsdag omtalt henvendelser fra Rohde og hans partifælle i parlamentet, Morten Helveg Petersen, til den liberale gruppe ALDE, som både Venstre og Radikale er medlemmer af.\nHer fremgår det, at de to pressede på i Bruxelles for at indkalde den danske regering til en forklaring af de nye asylstramninger.\nI en mail 9. januar til Guy Verhoftstadt, lederen af den liberale gruppe i parlamentet, ALDE, kalder den tidligere Venstre-politiker Jens Rohde regeringens smykkelovforslag for "en skændsel":\n- Mit forslag er, at vi i ALDE og måske parlamentet i sin helhed inviterer Lars Løkke Rasmussen til en debat for at forklare og diskutere, hvad der foregår i Danmark, skriver Jens Rohde ifølge TV 2.\nMen Rohde, der forlod Venstre i december, har ikke noget at skjule, siger han.\n- Jeg offentliggjorde for længe siden, at jeg ønskede at foranstalte, at Lars Løkke Rasmussen kom på besøg i Europaparlamentet, siger Rohde.\n- Samtidig er jeg blevet bedt om i begyndelsen af januar at komme med en redegørelse for, hvorfor jeg skifter parti. Der har jeg anbefalet, at man inviterede Lars Løkke som partiformand, fordi han er medlem af den liberale familie.\nMener du, at Venstre er på kant med de værdier, I har i den liberale gruppe i parlamentet?\n- Det, der binder den liberale gruppe sammen er en meget proeuropæisk tilgang og de liberale grundværdier, det vil sige menneskerettigheder og frihedsrettigheder.\n- Jeg synes, at Venstre udfordrer de værdier. Det er derfor, jeg selv har skiftet parti. Hvorvidt Venstre synes, der er plads til dem i ALDE, må være op til Venstre at afgøre.\n- Jeg kan kun sige, at ethvert forsøg fra Venstre på at trække ALDE i en mere nationalkonservativ retning vil blive mødt med al den modstand, vi har at komme med fra Radikale Venstre.\nFlere andre lande, blandt andet Tyskland og Holland, tillader også beslaglæggelse af flygtninges ejendele. Rohde siger, at han ikke kender reglerne i de enkelte lande, men han vil gerne arbejde for, at de også kommer til at forklare sig i parlamentet.\n- Det er en meget vigtig debat, om det overhovedet giver andet end tabt værdighed, at vi tager de sidste værdier fra flygtninge. Den enes fejl kan aldrig undskylde den andens. I den liberale gruppe monitorerer vi alle lande, siger han.\nBrutalt drab ved populær turistattraktion: Eks-rocker idømt 20 års fængsel\nVejles trænerteam svinder ind: Assistenter får karantæne\nFlertal af danskerne i ny måling: Vi støtter DSB's medarbejdere


Vejen til et sund indre og ydre – læs med her - KevinLuo.dk\nI en travl hverdag kan du hurtigt gå på kompromis med dit helbred, når det kommer til det ydre og indre. Tager du ikke hånd om dig selv, kan det resultere i stress, og omvendt kan en for travl hverdag betyde, at du vælger de hurtige løsninger til blandt andet aftensmad, ligesom du ikke tager hånd om dit udseende som helhed. Her i artiklen kommer vi med gode råd, så du altid er ovenpå selv i en dagligdag med stress og jag.\nPas på din psyke – du skal turde at sige nej\nFlere og flere danskere ender med et stress eller depressioner. Det kan komme fra mange ting, men typisk udspringer det af en travl hverdag, der igen opstår, da vi ikke formår at sige nej, selv når det kan være nødvendigt. Du skal ikke sige ”ja” til alle arbejdsopgaver og aftaler uden for arbejdet – det kan være farligt i længden. Derfor er det vigtigt, at du engang imellem stopper op og mærker efter. Hvordan har du det, og føler du, at alle dine pligter i hverdagene er overskuelige. Skulle du dog pludselig føle, at det hele ramler ned omkring dig, så læs mere her. Her kan du finde psykologhjælp, så du kan komme sikkert gennem dine nedeperioder. Din psyke påvirker alle dele af din hverdag, og du skal derfor holde den oppe.\nBestil måltidskasser og drop fastfood\nNår du har en travl hverdag, sker det nok ret ofte, at du ikke har tid til madlavning, og i disse tilfælde er det meget nærtliggende at bestille mad udefra, hvilket ofte bliver fastfood. Derfor er rådet herfra, at du ser nærmere på konceptet med måltidskasse, hvor du får leveret sundt mad til døren hver gang. Med måltidskasserne kommer en simpel opskrift, der gør, at du maksimalt kommer til at stå i køkkenet 30 minutter om dagen.\nKosten er en af de vigtigste områder, hvis du skal have en sund fysik, og derfor kan du passende bruge ovenstående råd.\nSkal du være glad, kræver det, at du har det godt psykisk og fysisk, og det kan der være mange veje til. Udover ovenstående kan dit udseende ligeledes medvirke til et sundt indre, da følgerne ofte vil være et øget selvværd samt selvtillid. Tag derfor hånd om dig selv. Sæt tid af til at forkæle med nyt tøj eller ture i skønhedssaloner.\nYdermere kan du med fordel sætte tid af til tandlægen engang hvert halve år, da dit smil er det absolut vigtigste for dit udseende. Du må altså ikke falde af på den her, og er det fordi, du står og mangler en tandlæge af højeste kvalitet til rimelige priser, kan du finde en tandlæge Østerbro her, som nok skal leve op til dine krav, så du altid kan smile med stolthed.\nDet er vigtigt, at du har det god med dig selv – både det indre og ydre. Det øger din glæde og dermed livskvalitet.


Ældre mennesker sjusker med sproget - SPROGMUSEET | SPROGMUSEET\nAf Ruben Schachtenhaufen 3. august 2011 • I kategorien Blog, Udtale •\nGamle mennesker, på sådan ca. 50 år og derover, har tilsyneladende kollektivt besluttet sig for systematisk at ødelægge det danske sprog ved at sjuske og sløse med udtalen. Det er i hvert fald den fornemmelse man ofte får når ældre mennesker åbner munden.\nPrøv fx at høre hvordan gamle mennesker forvansker snedker, skomager og købmand til sneker, skomar og kømmand. Hvad sker der lige? Ved de ikke hvordan ordene staves? Ved de ikke hvordan bogstaverne d, g og b skal udtales? Eller er de slet og ret dovne?\nOg hvorfor lyder det konsekvent som lægerne når gamle mennesker siger lærerne? Prøv dog lige at lægge lidt energi i artikulationen i stedet for at sidde der og mumle. Lærerne udtales korrekt med en tydelig åben a-lyd. Åbn munden når I taler, gamle nisser, og lav lidt forskel på ordnene så vi andre kan forstå hvad I siger.\nÆldre mennesker kan åbenbart ikke finde ud af at løbe, købe og slæbe. De vil hellere løwe køwe og slæwe. Sig mig, hvad lærte I egentlig i skolen? For det kan ikke være stavning der har optaget jeres tid. Eller er det kæbemusklerne der er blevet for slappe til at lukke ordentligt til når I udtaler bogstavet b?\nEthvert begavet mennesket ved at vokalen skal være kort foran dobbeltkonsonanter og lang foran enkeltkonsonanter. Men det er åbenbart for svært at huske når man er kommet op i årene. Så siger man hensigtsmæææhsig. Og dreje og sove bliver til drajje og sowwe. Kom nu, enkeltkonsonant, det hedder draaaje og soooove. Tag dig den tid det tager at udtale ordene ordentligt i stedet for at jabbe afsted.\nØh og bøh, er de gamles yndlingslyde. Ord som skal, kan, vil, det, jeg osv. bliver hos den ældre generation til skøh, køh, vøh, døh, jøh. Og de siger bøhstemme og bøhgynde i stedet for bestemme og begynde. Hallo! Der er en grund til at vi har forskellige vokaler i dansk. Hint: Det er noget med at kunne udtale ord forskelligt så det hele ikke bare bliver til rødgrød.\nMen ok det er nok ikke alt sammen de gamles egen skyld. Det er begrænset hvor meget de gik i skole, og lærerne vidste selvfølgelig heller ikke så meget dengang som man ved i dag. Heldigvis tager man sig i dag tid til at lære børnene et ordentligt og tidssvarende sprog.\nForhåbentlig får børnene også tilstrækkelig modstandskraft til at modstå de ældres skadelige sproglige påvirkning, for det er heldigvis blot et spørgsmål om tid før dem der nu er gamle ikke længere kan blande sig.\n(NB! For en god ordens skyld gør vi opmærksom på at indlægget er satirisk ment. Der er tale om en parodi over en velkendt læserbrevsgenre hvor ældre mennesker beklager sig over de unges sjusk med sproget. Red.)\nRuben Schachtenhaufen, ph.d.-studerende\nISV, Handelshøjskolen i København\nTagget med: satire, sjusk, unge, ældre\n3. august 2011 • 22:19\nDet passer ikke, at der er forskel på lægerne og lærerne. På korrekt nydansk udtales begge dele “lagerne”. Ligesom der heller ikke er forskel på bæger og bærer: begge udtales “bager”. Det samme gælder forøvrigt vejr, vær og hver, som alle skal udtales “vager”. Det skyldes naturligvis, at unge i dag er misundelige på franskmændene, der med deres mange stumme bogstaver, konsonantovertræksregler og minimale udtaleforskelle mellem forskellige vokaler og diftonger har 700% flere misforståelsesmuligheder end noget andet sprog og dermed langt bedre mulighed for at få andre til at tro, at det var dem, der hørte forkert, når man siger noget tåbeligt. Men vi skal nok give dem kamp til stregen. F.eks. er det allerede lykkedes os at få over 90% af befolkningen til at bytte om på udtalen af byer og byger. Der er ganske vist lang vej til franske tilstande, men slaget er ikke slut endnu. Vi skal nok nå det!\n21. august 2011 • 14:23\n@Benny Vigan Madsen:\n»franskmændene, der […] har 700% flere misforståelsesmuligheder end noget andet sprog«\nNogen sinde hørt om den løvespisende digter i stenhulen?\n4. august 2011 • 09:43\nDe unge er der heller ikke helt med på noderne. Hvad med Mette Blomsterberg, når hun skal sige: ‘bærene’? Det bliver til ‘be’erne’! Eller københavnerne der siger ‘bidlerne’ i stedet for ‘billederne’ Jeg kan blive idiot af at høre på det….. Og ‘misse’ er noget man gør med øjnene – ikke at komme for sent.\nmht “løbe, købe og slæbe. De vil hellere løwe køwe og slæwe”, så kan det jo lige så godt være et spørgsmål om dialekt. På Fyn løwer vi alle en tuuuuur, uanset hvor gamle vi er hahaha :)\nThomas (35 år)\nErik Svinding Olsen\n6. august 2011 • 12:32\nDet må ikke være sjovt at være ironisk, når folk tager det, man skriver, seriøst.\n16. august 2011 • 16:30\nIroni eller blodig alvor. Udvikling eller indvikling.\nHvorom alting er, Ruben, så prøv at forklare mig, hvor det tungen-ud-af-munden-D er kommet fra i dag. Det er måske sågar de unges opdagelse af de gamles manglende d i snedker?! :-D\nPS Mette Blomsterkonditor siger ikke så få mærkelige ting, fx sjælantine.\n19. august 2011 • 13:47\nHør og se et fjernsyninterview med forfatteren her:\n26. september 2011 • 07:52\nAltså! I går hørte jeg et ældre menneske sige ‘arbadde’ i stedet for ‘arbejde’, med blødt d så det rimede på ‘padde’. Og ‘arbadsgiver’. Sådan noget sjusk!\n15. november 2011 • 15:36\nDer var naturligvis underforstået “… som jeg taler”.\n23. august 2012 • 23:32\nPå http://www.sproget.dk står at læse, at ved korrekt udtale at ord som snedker, bødker og kreds høres d-et ikke. Dette udsagn stammer fra sprogprofessor Erik Hansen.\nJeg er 69 og har hele mit voksne liv udtalt disse ord på den anførte måde, og så provokerer det mig, at en eller anden knægt af en ph.d.-studerende med et 2 kilometer langt efternavn insinuerer, at jeg skulle sjuske med sproget.\n24. august 2012 • 09:15\nKære Poul Erik. Beklager hvis du er blevet fornærmet. Indlægget er satirisk ment. Det er en parodi på en læserbrevsgenre hvor ældre mennesker beklager sig over at de unge sjusker med sproget, men her med omvendt fortegn for at vise hvor urimelige den slags beklagelser kan være. Naturligvis er ‘sneker’ og ‘bøker’ ikke sjuskede udtaler, men det er heller ikke sjusk når unge mennesker udtaler ‘kræft’ som ‘kraft’ – det er bare den vej det er gået med udtalen, og nu er det lige så korrekt i unge menneskers udtale, som ‘sneker’ og ‘bøker’ er hos ældre mennesker.\nPointen er at når vi brokker os over andres sprog, så er vi ofte ikke opmærksomme på hvad der er sjusk og hvad der er forskellige udtalenormer. Hvis du dømmer andre mennesker ud fra din egen udtalenorm, så virker deres udtale ofte sjusket, men det samme kunne disse mennesker sikkert sige om din egen norm.


Anmeldelse: Ventura-Sagaen #1: Under Ensomme Stjerner – Sus' bogblog\nAnmeldelse: Ventura-Sagaen #1: Under Ensomme Stjerner\nOn 9. oktober 2017 10. oktober 2017 By susbogblogIn Anmeldelse\nTitel: Under Ensomme Stjerner\nSerie: Ventura-Sagaen #1\nForfatter: Kate Ling\nAntal Sider: 311\nOriginaltitel: The LOneliness of Distant Beings\nLæst: 28/9 til 30/9\nSELV I MØRKET KAN KÆRLIGHEDEN LYSE…\n16-årige Seren Hemple er født på rumskibet Ventura. Som en del af besætningen på en mere end 360 år lang udforskningsekspedition er hun underlagt kontrol af alt – sit tøj, sit arbejde og ikke mindst sit valg af livspartner.\nDa Seren møder den karismatiske og gådefulde Dom, forelsker hun sig imidlertid hovedkulds på trods af, at hun dermed sætter sig op mod systemet og risikerer alt. For at dyrke deres kærlighed, må Seren og Dom flygte – men hvor kan de tage hen, når det eneste, der omgiver dem, er det tomme rum? Ling tager sine unge læsere med på en hæsblæsende og romantisk rejse i rummet, hvor kærlighedens lys aldrig kan slukkes.\nBogen er tilsendt som anmeldereksemplar fra Gads Forlag og skal dermed markeres som reklame ifølge markedsføringsloven. Jeg har ikke modtaget penge for at anmelde eller omtale bogen, hverken positivt eller negativt.\nJeg gik faktisk i gang med den her fordi jeg har den vildeste lyst til science fiction for tiden. Sæson 2 af The Expanse er lige kommet på Netflix, og jeg svælger i all things sci-fi. Så jeg tog den ned fra reolen og gik i gang med at læse, og jeg skal gerne indrømme, at jeg med det samme tænkte åh-åh, det her er noget af det der poetiske crap som jeg ikke rigtig gider.\nSe, bogen er nemlig skrevet på en lidt speciel måde, som jeg ikke lige kan huske jeg er faldet over før. Lidt poetisk, med lange sætninger med masser af kommaer så det er lige før man taber pusten. Absolut ikke min kop te normalt, men i løbet af to kapitler var jeg faktisk så opslugt af bogen at jeg fuldstændig glemte at lægge mærke til hvordan den var skrevet.\nJeg kan virkelig godt lide det her star crossed lovers-tema. Seren forelsker sig i Dom og omvendt, men på Ventura bliver ens livspartner udvalgt for dig efter hvem du genetisk passer bedst sammen med. For Seren betyder det, at hun får en livspartner hun absolut ikke ønsker, og som hun på ingen måde kan lide. Livet på Ventura er designet til at holde besætningen i live og skabe de mest optimale mennesker, sådan at rumskibet forhåbentlig om 262 år når frem til det sted i rummet, hvorfra Jorden har opfanget signaler. I det hele taget er synes jeg det var mega spændende at læse om livet på Ventura, hele worldbuildingen virkede troværdig og gennemtænkt, og jeg labbede det hele i mig. Jeg elsker virkelig et godt science fiction-univers!\nMen altså, Romancen er meget instalovey, og det havde jeg absolut ikke noget imod. Jeg har selv prøvet det i mine unge dage (høhø), den der følelse af tiltrækning i det øjeblik man ser den her fyr, hvordan man længes efter at se ham igen, alt det der. Det skal bare beskrives og fortælles så jeg tror på det, og det gjorde jeg her. Der er heller ingen love triangle til at fucke rundt med det, og her var det virkelig dejligt, for der sker så meget andet også.\nJeg havde det faktisk lidt svært med Seren nogle gange, hele bogen er fortalt i jeg-fortæller fra hendes synspunkt, og hun er en fantastisk kompleks og spændende karakter, og overall kunne jeg faktisk godt lide hende. Hun er sarkastisk, gloomy og sjov, hun har nosser (pardon my french), og det er jo alt sammen gode ting. Men jeg blev sgu også lidt sur på hende, især da hun pludselig bliver overrasket over at det hun gør har konsekvenser for Dom. Jamen er du dum tøsebarn? Kan du ikke lægge to og to sammen? Der var så mange bedre og smartere måder at håndtere det der sker, og jeg kan bare ikke rigtig sætte mig ind i at man kan se bort fra den fare man sætter dem man påstår man elsker i.\nUanset hvad jeg så måtte mene om Seren og nogle af hendes mere tåbelige beslutninger, så kan man jo ikke rigtig komme udenom at jeg slugte bogen på ingen tid. Når man først går i gang med den forsvinder man ind i den og dukker op igen når man har vendt den sidste side. Det er en pageturner, og den slutter på det mest nervepirrende tidspunkt, så man sidder og føler man må have fat i den næste bog nu, med det samme, for ellers!\nAnmeldelse: Næslandet #4: Asaphs Rige\nCover Release: Black Dagger Legacy #3: Blood Fury\nJeg har aldrig været specielt fan af short stories, men jeg faldt over den her på #bookdepository nedsat til 30 kroner, og så kunne jeg ikke nære mig. Det er en samling short stories om forskellige personer i TrueBlood-universet, som jeg jo elsker, og det er de eneste jeg manglede - så nu er min True Blood samling komplet 😁 #nyebøger #fantasy #urbanfantasy #charlaineharris #shortstories #nytpåreolen\n[Anmeldereksemplar/ARC] Min #TBR er vokset til dobbelt størrelse efter #fantasyfestival18 😂 Og her var jeg ellers så stolt af at være kommet ned under 40 ulæste bøger ... Oh Well, back to work I guess 😂\n[Sponsoreret/Reklame] Dagens rov fra @fantasyfestivalen 😁 #fantasyfestival18 #bookhaul #fantasybooks #sciencefiction #nytpåreolen\nArkiver Vælg måned september 2018 (14) august 2018 (17) juli 2018 (16) juni 2018 (17) maj 2018 (15) april 2018 (11) marts 2018 (18) februar 2018 (15) januar 2018 (17) december 2017 (21) november 2017 (16) oktober 2017 (18) september 2017 (23) august 2017 (23) juli 2017 (23) juni 2017 (23) maj 2017 (16) april 2017 (18) marts 2017 (15) februar 2017 (14) januar 2017 (18) december 2016 (18) november 2016 (23) oktober 2016 (27) september 2016 (24) august 2016 (20) juli 2016 (21) juni 2016 (25) maj 2016 (24) april 2016 (18) marts 2016 (19) februar 2016 (18) januar 2016 (24) december 2015 (18) november 2015 (24) oktober 2015 (23) september 2015 (19) august 2015 (25) juli 2015 (22) juni 2015 (23) maj 2015 (21) april 2015 (25) marts 2015 (26) februar 2015 (20) januar 2015 (13) december 2014 (21) november 2014 (20) oktober 2014 (26) september 2014 (22) august 2014 (28) juli 2014 (34) juni 2014 (22) maj 2014 (22) april 2014 (21) marts 2014 (21) februar 2014 (17) januar 2014 (21) december 2013 (17) november 2013 (20) oktober 2013 (33) september 2013 (23) august 2013 (20) juli 2013 (21) juni 2013 (28) maj 2013 (31) april 2013 (20) marts 2013 (23) februar 2013 (21) januar 2013 (25) december 2012 (32) november 2012 (31) oktober 2012 (34) september 2012 (32) august 2012 (35) juli 2012 (38) juni 2012 (37) maj 2012 (37) april 2012 (34) marts 2012 (14)


Den uundværlige projektleder – Om byggeri og tekniske tricks\nHvorfor skal man bruge sådan en?\nJo, det skal man for at holde alle trådene samlet i en kæmpe stor og meget meget stærk knude. I dette indlæg vil vi komme ind på vigtigheden af at gribe alle de mange bolde der er i luften, og hvorfor det er vigtigt at have kendskab til mange forskellige faggruppers arbejde, især som projektleder.\n1: De forskellige faggrupper.\nNår man taler byggeri, er der næsten altid mange forskellige faggrupper involveret. Både på store projekter, men faktisk også på små. De faggrupper, er næsten altid dårlige til at koordinere og planlægge internt. Både fordi de taler forskellige håndværksmæssige sprog, men især også på grund af de mange kulturelle forskelle der er.\nDer er kommet mange udenlandske håndværkere til landet, og det er nødvendigt. Men de mange nationaliteter skaber ikke kun vækst. De kan også skabe hovedpine for en projektleder.\nLøsningen her er, at have mange formænd, og løbende have dem indkaldt til byggemøde for at høre status, og i samme moment følge op på status. Der skal nedskrives nye aftaler og deadlines, som så skal opfølges igen, i talt med at byggeriet skrider frem.\nRegel nr 1: Skriv aftalerne ned.\nMan kan tage mange projektlederuddannelser. Men de bedste projektledere er efter vores mening her på garantbyg, dem der har en hands-on approach og som ikke er bange for at stikke hænderne i mulden. De projektledere der selv har praktisk erfaring ved også en del om decideret byggeri og intern jargon på en byggeplads, og derfor har de en større forståelse for den enkelte faggruppes, specifikke behov.\n3: Når det går galt.\nHvis et fodboldhold spiller dårligt, så er det altid trænerens skyld. Og i byggeri sammenhæng er det næsten altid projektlederen. Han eller hun, står på første række og skal tage imod de tørre tæsk, som en byggeherre vil uddele. Derfor vil du som håndværker også kunne opleve en byggeleder der kræver at tingene bliver gjort ordentligt og rettidigt.\nFor gør det ikke det, så er det byggelederen der står for udskiftning først.\n4: Når det går godt.\nNår det går godt, så er det sjældent at det er byggelederen der får rosen. Ihvertfald ikke til at starte med. De er ofte nogle faggrupper der har opgaver der fylder mere eller mindre, og som tager en masse opmærksomhed. Murere der laver et godt stykke arbejde, eller elektrikerne der installerer lys.\nMen projektlederen, eller byggelederen får først den fortjente hæder når alt er færdigt.


Vi holder foredrag og peptalks for alle type virksomheder foreninger og organisationer.\nVores foredrag og peptalks skræddersys og tilpasses jeres aktuelle behov og ønsker. Der tages udgangspunkt i jeres hverdag og der fokuseres på praktisk anvendelige værktøjer, der er nemme at implementere og tage i brug.\nFor at kunne sikre jer størst udbytte af foredraget, er det vigtigt, at vi kender jeres situation og behov, samt målgruppen, der kommer til arrangementet. Det gør vi gennem en uddybende samtale med en kontaktperson i jeres virksomhed og/eller organisation. Dette sker typisk via telefonen senest i ugen op til afholdelse.\nInddragelse af publikum\nFokus på inddragelse af publikum og praktiske eksempler fra jeres hverdag skaber det bedste grundlag for en god oplevelse. Derfor kan I forvente, at foredragsholder og publikum kommer tæt på hinanden. Det skaber refleksion og læring og giver et fælles udgangspunkt, også efter arrangementet.\nHjælp til promovering\nDu sikrer det bedste udbytte af foredraget ved, i forvejen, at have forberedt publikum på hvad de skal opleve. Vi hjælper dig med materiale og hvad I ellers kan have brug for i tiden op til arrangementet.\nVi skræddersyr foredraget til jeres målgruppe og evt. udfordringer.\nPriser fra kr.: 3.500 ekskl. moms


Posturologi - sjask\nPosturologi er læren om kroppens holdning\nVores bevægelser er bevidste, men kropsholdningen er typisk ubevidst. Posturologi er læren om alle de ubevidste informationer, som hjernen modtager om øjnenes stilling i øjenhulen og bidfunktionen, samt balancer registreret fra det indre øre, led, hud, musklernes spænding, føddernes stilling, deres indbyrdes forhold og samarbejde. Alle disse informationer har betydning for, at vi er i stand til at stå op og holde balancen uden at skulle tænke over det.\nDet posturologiske system regulerer disse neurologiske styresystemer, som laver muskelspændingen og den stående stilling. Helt enkelt forklaret sikrer det posturologiske system, at der er den rette kommunikation mellem hjernen og kroppens forskellige muskler og nerver.\nJeg undersøger hvor det posturologiske system er udfordret:\nEr din kropsholdning skæv, set ud fra skuldre og hofter?\nForstyrrer dine eventuelle briller eller din kæbe din stilling?\nKan du holde fokus på et objekt med dine øjne?\nEr din rygsøjle skæv, eller er rygsøjlens kurver for store eller for små?\nHvad bruges posturologien til\nBehandling af smerter og kognitive forstyrrelser.\nMange smerter kan henføres til vores gang og kropsholdning. En forkert kropsstilling kan medføre, at vi får fysiske smerter i f.eks. ryggen eller nakken eller endda psykiske problemer. Ifølge posturologi er den hyppigste årsag til kroniske, vedvarende eller tilbagevendende smerter skævheder i kroppen.\nMeget kan afhjælpes ved motion og udstrækning, men problemerne kan også bunde i gamle skader såsom brud, piskesmæld eller spændinger.\nDe smerter, som typisk har en posturologisk årsag er:\nNakke- og rygproblemer\nHoftesmerter, smerter i balder, lænd, lyske, iskiassmerter, akillesseneproblemer og alle former for smerter i fødderne\nSkævheder i ryghvirvlerne, hvor årsagen er posturologisk, f.eks. skoliose\nDesuden kan spændinger i øjenæblet forårsage andet end fysiske smerter:\nØjenmuskulære problemer giver først og fremmest kognitive forstyrrelser, såsom indlæringsvanskeligheder, hukommelses- og koncentrationsbesvær, men kan også medføre følelsesmæssige problemer i forhold til selvopfattelse og føre til angst, søvnløshed, depression og stress.