Kæmpe drama mellem ‘Ex on the Beach’-babes: Sådan er forholdet i dag – Forsiden\nI gårsdagens afsnit var der for alvor drama i villaen, da Emilia og Regitze begge kæmpede om at dele seng med Marco.\nBy Oliver 18th April 2022\nMarco har vist sig at være en eftertragtet fyr i villaen. I første omgang har Regitze haft den tidligere ‘Paradise’-finalist for sig selv, men efter deres date gjorde de det begge klart, at de var alt andet end låst. Men til trods for den kommentar, var Regitze ikke helt tilfreds da Marco valgte at sove med en anden pige få dage efter.\nFor Marco og Emilia har dårligt nok besluttet sig for at sove sammen før en jaloux Regitze starter dramaet. Det ender dog med, at de to piger snakker ud om situationen og så skulle man tro, at det hele var godt igen. Sådan ender det dog overhovedet ikke.\nRegitze ender nemlig til den efterfølgende fest med at være ‘politimester’ og får magten til at bestemme alt. Derfor vælger hun selvfølgelig at spolere soveaftalen mellem Emilia og Marco, men det er dog ikke nok til at gøre Emilia jaloux da hun ved, at Marco helst vil sove med hende.\nHjemme i Danmark har venskabet mellem Regitze og Emilia også været ikke-eksisterende. Sådan lyder det fra begge parter til Realityportalen.\n– Regitze har gjort nogle ting hjemme i Danmark, som jeg ikke er enig i. Jeg har forsøgt at give hende en chance, men det virkede ikke. Så jeg har ikke behov for at have hende i mit liv, fortæller Emilia til mediet inden Regitze giver sin forklaring.\n– Man kan jo lægge mærke til, at Marco og jeg er venner og ikke omvendt. Der er sket nogle uenigheder, efter vi kom hjem mellem os tre. Emilia føler, at Marco og jeg har opført os forkert. Hun er meget sort-hvid. og det er svært for mig. Jeg føler ikke, Marco og jeg har gjort noget forkert, men vi er alle tre bare forskellige mennesker med forskellige værdier.\nSæson 7 af ‘Ex on the Beach’ kan ses lige her på Discovery+.\nTræningen giver pote: Realitybabe står knivskarpt i varmen\n‘Paradise’-babe viser måsen frem på splinternyt fotoshoot


Pilestræde 10, 2. , 1112 København K – Se vigtig info\nPilestræde 10, 2.\nPilestræde 10, 2. , 1112 København K\nDinGeo har samlet informationer på Pilestræde 10, 2. i én detaljeret boligrapport.\nLuftfoto af Pilestræde 10, 2. , 1112 København K fra foråret 2019. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6799°N, 12.5812°E) er den lille grønne cirkel.\nSundhed — Pilestræde 10, 2. , 1112 København K\nPilestræde 10, 2. , 1112 København K er en lejlighed og dermed langt mindre udsat for radonforurening end enfamiliehuse i samme område. Radonrisikoen er derfor lav.\nPilestræde 10, 2. , 1112 København K ligger i den gamle København kommune, der er klassificeret som Radonklasse 2. Det betyder at 1-3% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor middelhøj.\nDet geologiske underlag på Pilestræde 10, 2. , 1112 København K er Marint sand og ler (Se Geologi og Geoteknik), der ikke øger risikoen for Radon.\nPilestræde 10, 2. , 1112 København K er en lejlighed og dermed med gennemsnitligt radonniveau på kun ca. 25 procent af niveauet i enfamiliehuse i området\nDer er relativt lav risiko for Radon på Pilestræde 10, 2. , 1112 København K.\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Pilestræde 10, 2. , 1112 København K.\nKortet ovenfor viser jordforurening i området omkring matriklen 375-Købmager Kvarter, København, der hører til Pilestræde 10, 2. , 1112 København K. De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Pilestræde 10, 2. , 1112 København K. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\n101-00697 Region Hovedstaden 338 -\n101-30002 Region Hovedstaden 355 -\n101-00686 Region Hovedstaden 452 -\n101-00424 Region Hovedstaden 101\n101-01762 Region Hovedstaden 148\n101-00318 Region Hovedstaden 272\n101-20012 Region Hovedstaden 373\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Pilestræde 10, 2. , 1112 København K bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer kan være problemer med luftforurening på Pilestræde 10, 2. , 1112 København K.\nDer er ikke registreret trafikstøj på adressen Pilestræde 10, 2. , 1112 København K\nKortet viser trafikstøj i området omkring Pilestræde 10, 2. , 1112 København K. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Pilestræde 10, 2. , 1112 København K om dagen:\nDrikkevand på adressen Pilestræde 10, 2. , 1112 København K har hårdhed: 18 - 24. Det betyder at vandet er klassificeret som hårdt. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Pilestræde 10, 2. , 1112 København K\nDer er høj risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Pilestræde 10, 2. , 1112 København K.\nPilestræde 10, 2. , 1112 København K ligger i en lavning unden naturlige afløb og der er derfor risiko for oversvømmelse ved regn. Der vil på adressen være: 0.16 meter vand, hvis det regner så kraftig at al vand ophober sig på overfladen.\nRisiko for oversvømmelse ved ekstrem regn afhænger i høj grad af terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) omkring Pilestræde 10, 2. , 1112 København K. De blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Pilestræde 10, 2. , 1112 København K er 80 procent. Det betyder, at ca. 80 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en middellav hydraulisk ledningsevne på 150 - 200 mm/dag i området omkring Pilestræde 10, 2. , 1112 København K. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun relativt langsomt trænge ned i jorden.\nPilestræde 10, 2. ligger i et område hvor grundvand ikke ser ud til at udgøre en risiko ifm oversvømmelse.\nBaseret på de historiske observationer og den nummeriske grundvandsmodel er der ikke tegn på at Pilestræde 10, 2. har problemer med højtliggende grundvand, for nuværende.\nKortet viser den modellerede dybde til grundvandet omkring Pilestræde 10, 2. . Kortudsnittet måler 1.600 x 800 meter og adressen er markeret med markør . Dybderne er baseret på historiske (1991-2020) målinger i vinterhalvåret (i geologisektionen længere nede på siden kan du få mere detaljeret information om de geologiske boringer tæt på adressen, hvorfra grundvandsdata stammer). Modelberegningerne er nedskaleret fra 100 m grid til 10 m grid med brug af maskinlæring. Områder med højt grundvand er markeret med blå farver, mens gule og orange farver svarer til et dybere grundvandsspejl. - Åbn stort kort\nPilestræde 10, 2. , 1112 København K er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Pilestræde 10, 2. , 1112 København K. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nPilestræde 10, 2. , 1112 København K ligger i en højde på 4.2 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 420 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Pilestræde 10, 2. , 1112 København K. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nBoligfakta og Økonomi — Pilestræde 10, 2. , 1112 København K\nVi kunne ikke finde BBR oplysninger på Pilestræde 10, 2. , 1112 København K.\nHent den officielle BBR meddelelse for Pilestræde 10, 2. , 1112 København K. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nVi kunne ikke finde et energimærke på Pilestræde 10, 2. , 1112 København K sidst vi kiggede (15. februar 2020). Det kan skyldes at bygningen ikke endnu er energimærket, eller, at det tidligere energimærke ikke længere er gyldigt.\nPilestræde 10, 2. , 1112 København K ligger i et område hvor der er mulighed for fjernvarmeforsyning fra HOFOR Fjernvarme P/S. BBR-oplysningerne viser dog ikke om boligopvarmningen rent faktisk også er fjernvarme.\nLokalområdet — Pilestræde 10, 2. , 1112 København K\nBeboerne i området omkring Pilestræde 10, 2. , 1112 København K er mestendels conzoom®-typen Hjerterum\nPilestræde 10, 2. hører til afstemningsområdet 3. Indre By hvor der er 14.032 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Pilestræde 10, 2. , 1112 København K at være lav.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 491 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Pilestræde 10, 2. . Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 13795 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 14.24 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 1.42 pct.\nPilestræde 10, 2. hører under skoledistriktet INDRE BY (Sølvgades Skole). I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Sølvgades Skole.\nDer er begrænsede bredbåndsmuligheder på Pilestræde 10, 2. , 1112 København K, via kobbernet.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Pilestræde 10, 2.\nDer er god 4G mobildækning på Pilestræde 10, 2. med vejledende downloadhastighed op til 200+ Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Pilestræde 10, 2. er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Pilestræde 10, 2.\nInternet og Mobildækning Pilestræde 10, 2. , København K\nAnbefalet bredbånd på Pilestræde 10, 2.\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Hiper 100/10 Mbit/s (Telefonstik) » på Pilestræde 10, 2. .\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Pilestræde 10, 2. , 1112 København K her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Pilestræde 10, 2.\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Telmore (Mobilt bredbånd) 100 GB + Trådløs » på Pilestræde 10, 2. .\nJordarten under Pilestræde 10, 2. , 1112 København K er Marint sand og ler.\nGeologiske boringer i nærheden af Pilestræde 10, 2.\nDen nærmeste overfladenære boring ligger 11 meter væk. Boringens lokalitet er navngivet Pilestræde, København. Boringen blev afsluttet 17 oktober, 1958. Brøndborer var Geoteknisk Institut. Formålet med boringen var Geoteknisk boring/midlertidig grundvandssænkning og anvendelse er ikke angivet. Boringen nåede en dybde på 7.5 meter. Du kan finde mere information i borerapporten 201. 965 ».\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Pilestræde 10, 2. .\n18 Geoteknisk boring 7.3 201. 970 »\n20 Geoteknisk boring 6.7 201. 966 »\n25 Geoteknisk boring 2.2 201. 967 »\n30 Geoteknisk boring 6.0 201. 2387 »\n39 Geoteknisk boring 6.0 201. 2386 »\n39 Geoteknisk boring 4.8 201. 2388 »\nHvor langt er der fra Pilestræde 10, 2.\n✓Stamoplysninger for Pilestræde 10, 2. , 1112 København K\nGeografiske koordinater 55.67992393°N, 12.58118277°Ø\nAdressens Id 8f6728d7-2905-4661-9ccd-50ffed27123c\nVi har samlet diverse stamoplysninger på Pilestræde 10, 2. , 1112 København K.


Maling af cernit/prosculpt\nEmner: Maling af cernit/prosculpt\n21-01-2007, 15:51 #1\nJeg er gået i gang med at lave en lille fe i cernit. Jeg er slet ikke nået til hverken bage- eller bemalingsfasen endnu, men det sker vel før eller siden.\nJeg har læst på et amerikansk forum at de anbefaler en acrylmaling der hedder Genesis. Malingen fortyndes med et "thinning medium" Jeg kan ikke finde forhandler af produktet i Danmark, så jeg håbede at nogen af jer, havde forslag til lignende produkter.\n21-01-2007, 15:51 #2\nDu kan bruge alle former for akryl maling til at male cernit/fimo/sculpy med. Du kan feks købe de små bøtter man bruger til at male byggesæt og warhammer figure med , begge dele er meget fint til cernit ol.\nDu kan også bruge alm makeup inden du bager dine figure, det giver et mere naturligt og lidt sartere udseende.\n21-01-2007, 15:53 #3\nJeg bruger alm. make up før bagning, til at lægge skygger med.\nNår det skal males efter maling f.eks. øjne bruger jeg en hobbymaling, der hedder Decor.\n1.Her på billedet kan du se hvodan det ser ud, når det er tonet med make up.\nDet er forresten den første og indtil videre eneste af slagsen jeg har lavet, jeg kan sagtens selv se alle fejlene.\nMen du får da en fornemmelse af farven.\n2.Og som du kan se her, øjnene er malet med Decor.\n1.jpg (20,3 Kb, 22 visninger)\n2.jpg (45,6 Kb, 25 visninger)\n21-01-2007, 15:54 #4\nTak for de fine råd. Jeg har faktisk acrylmaing i mængder, så må jeg se om jeg kan male nænsomt nok til at få de sarte nuancer. Ideen med "thinning medium" er, at malingen blir mere transparant og tager længere tid om at tørre, så man har tid til at arbejde med nuancerne. Jeg overvejer om jeg kan bruge den slags farvehandleren har til at blande i vægmaling, hvis man skal male effekter...hmmm...???\nLinda, hvor er dine figurer søde, og så fint bemalet...\nJeg må sætte mig ind i hvordan jeg lægger billeder ind, så jeg kan vise min fe, når hun er færdig. Hun er bagt af flere omgange, og jeg mangler stadig fødderne, men det er som om mine hænder ikke vender rigtigt i dag, til at modellere. I stedet har jeg brugt tid på at forsøge mig med at lave vinger. Er egentlig helt tilfreds med det foreløbige resultat.\n21-01-2007, 15:55 #5\nJeg glæder mig til at se hvilken måde du har valgt at fremstille "dine" vinger på !


Ecoteck Ronja pilleovn - Roskilde Pejsecenter A/S\nHjem/Ecoteck Ronja pilleovn\nEcotecks model Ronja er smart og har en fornuftig størrelse så den kan placeres i alle rum. Ovnen er støjsvag da blæseren kan slukkes helt, og den har et moderne og smukt udtryk.\nDenne ovn er forsynet med WIFI og timer funktion (dagsprogrammering) samt Standby funktion (termostatstyret tænd/sluk funktion), der slukker når man opnår den ønskede temperatur og starter igen når temperaturen daler. Ovnen her er støjsvag og har et moderne udtryk med den flotte form der nu ligner en almindelig brændeovn.\nEcoteck Ronja fås i modellerne med bagafgang på 6KW og 9KW effekt. Versionen med topafgang hedder NIS og leveres med hele 8,5 KW effekt.\nPris NPS 7 (6 KW) 21.498,-\nPris NPS 10 (9 KW) 22.998,-\nPris NIS (8,6 KW) med topafgang 27.998,-\nEffekt 2.5 – 8.5 kW\nVirkningsgrad > 85 %\nBrændetid (min / max) 9 – 28 timer\nVægt 124 kg\nAfstand til brændbart.\nBag 30 mm\nSide 400 mm


Udskældt, forsinket og for dyrt fodboldstadion står snart klar | TV 2 Lorry\nUdskældt, forsinket og for dyrt fodboldstadion står snart klar\nDet nye fodboldstadion i Helsingør er endt med at blive langt dyrere end forventet for kommunen og tilmed forsinket. Men nu lysner det efterhånden for det udskældte stadionprojekt.\nStadionbyggeriet i Helsingør skrider frem. Selvom det lige nu ligner en byggeplads, så forventer man at kunne åbne i løbet af to måneder.\n30. apr 2019, kl. 19:04\nDet skulle have været indviet i marts måned, og prisen skulle egentlig have været 57 millioner kroner.\nMen mens kalenderen inden længe viser maj måned, så er fodboldstadionet i Helsingør fortsat en byggeplads.\nOg prisen for byens nye arena er efterhånden løbet op i 81,5 millioner kroner – alt sammen betalt af kommunekassen.\nPå trods af at FC Helsingørs hjemmebane stadig tager sin ud som en byggeplads er projektlederen fortrøstningsfuld:\n- Det er realistisk, men det bliver en svær opgave. Der skal foregå rigtig meget sideløbende med hinanden. Men heldigvis så har vi en super god stemning her, og folk hjælper hinanden, siger Hans Møller, projektleder på stadionbyggeriet for Helsingør Kommune\nDermed kan borgerne i den nordsjællandske by snart se frem til at indvie det nye stadion.\nNyt stadion mangler penge: Prisen vokset med tocifret millionbeløb\nSelvom det ligner en byggeplads, så er der fortsat tro på, at det nye stadion kan indvies i juni måned.\nSportsligt står det dog skidt til\nPolitikerne besluttede i sin tid at bygge det nye stadion, fordi FC Helsingør viste gode takter i 2. division.\nMen en oprykning til 1. division krævede et helt nyt stadion, hvis de skulle kunne spille hjemmmebanekampe.\nMens projektet har været undervejs, har FC Helsingør sågar formået at spille sig helt op i Superligaen. Det blev dog kun til én sæson i landets bedste række, og nu klubben i bunden af 1. division.\nSelvom FC Helsingør ligger til nedrykning til Danmarks tredjebedste fodboldrække mener formanden for Idræts- og fritidsudvalget ikke, at det har noget betydning.\n- Uanset hvad, så skulle vi have et nyt stadion. Det, vi gør her, er, at vi bygger et stadion med kunstgræsbane. Det gør vi, fordi det så kan bruges af alle de fodboldspillere, vi har i kommunen, siger Jens Bertram (K) fra Idræts- og Fritidsudvalget i Helsingør Kommune.\nNyt Helsingør-stadion forsinket: Sendes i nyt udbud\nSkulle fremtiden dog byde på bedre fodboldtider i Helsingør, så kan det nye stadion, der i første omgang får plads til 4.000 tilskuere, udvides.\n- Hvis de rykker op i superligaen, så arbejder vi faktisk lige nu på en ny lokalplan, så vi kan udvide til stadionet. Men det selvfølgelig et spørgsmål om penge, siger Jens Bertram.\n- Her skal der spilles fodbold om to måneder, siger Jens Bertram.\nDelte meninger blandt indbyggerne\nBorgerne i Helsingør er dog selv splittede i sagen om det nye stadion.\n- Jeg synes, det er godt for byen, at der kommer noget kultur. Men de har jo skuffet os FC Helsingør. Jeg håber, de bliver i første division, men det er også mange penge at bruge, siger Helsingør-borgeren Niels Schüum.\n- Jeg tænker, at det er sjovt, og at det kan bringe flere fans hertil, som vi kan nyde godt af. Men så vidt jeg ved, er vi ude af ligaen igen, så det er lidt underligt, at de stadig bygger det. Og det er mange penge, der måske skulle være gået til andre ting, påpeger Asta Malmgren.\nBorgmester om politianmeldelse i Stadion-sag: Det er alvorligt\n- FC Helsingør var på vej til noget stort, men så blev det ikke til det store alligevel. Og nu er vi på vej til anden division. Men det er et godt bidrag til Helsingør. Og jeg håber, at vi kan blive i første division og måske tilbage til Superligaen på et tidspunkt, og så giver det jo god mening i sidste ende, siger Kostas Valeckes.\nHelsingør Stadion skal efter den nye plan stå klar den 28. juni.\nJubelscener som disse har været sjældne i Helsingør i denne sæson. Klubben ligger i bunden af 1. division og risikerer at rykke ned.


Den Sidste Flugt af Tracy Chevalier - Hardback Bog - Gucca.dk\nVi er i 1850’erne. Honor Bright har levet en beskyttet tilværelse i et lille kvækersamfund og kun sjældent vovet sig uden for Dorset, da hun efter en pludselig indskydelse beslutter sig for at... Læs mere.\nVi er i 1850’erne. Honor Bright har levet en beskyttet tilværelse i et lille kvækersamfund og kun sjældent vovet sig uden for Dorset, da hun efter en pludselig indskydelse beslutter sig for at emigrere til USA med sin søster Grace, der skal giftes derovre.\nTragisk nok bliver Grace syg og dør kort efter ankomsten, og Honor må nu på egen hånd finde et ståsted i sit nye hjemland. Hun flytter til en kvækerbebyggelse i Ohio, hvilket er alt andet end let: Naturen er vild og utæmmet, indbyggerne ligefremme og usentimentale, og klimaet udfordrende. Selv de quiltede tæpper, hun holder af at fremstille, er anderledes. Og så er landet delt af slavespørgsmålet.\nVi prioriterer sikkerhed højt, for det er noget af det aller vigtigste at have styr på, når vi snakker handel på nettet. NETS er den overvejende garanti for sikker betaling på Internettet, og vores betalingsløsning er selvfølgelig NETS godkendt. Køb og betaling er derfor altid 100% sikkert.\nLige meget hvad du køber hos Gucca, giver vi altid 30 dages returret. Såfremt du fortryder købet, og ikke ønsker at beholde varen, så sender du blot din vare, og du vil få dine penge refunderet. Inden du sender returvaren tilbage, er det en fordel, at kontakte os først.\nVi er klar over, at du venter på dit produkt, og vi har derfor skruet op for leveringshastigheden, så varen kommer hurtigt og sikkert frem til dig. Du har din vare i hænderne indenfor 1-2 hverdage, hvis den er på lager. Du kan se den præcise lagerstatus på det enkelte produkt. Vi sidder klar ved telefonen og på e-mail, hvis du er i tvivl om lagerstatus og leveringstiden.\nI vores shop har du mulighed for at foretage betaling på adskillige måder. Den betalingsform der passer bedst til dig, er selvfølgelig den du bør vælge. Du har altid garanti for en sikker og tryg handel, og det er uanset hvilken betalingsmulighed du ender med at gøre brug af. Her kan du finde alle vores betalingsmuligheder. Benytter du kreditkort, så giver det dig den fordel, at vi først trækker penge fra din bankkonto, den dag varen sendes til dig.\nSkulle der opstå spørgsmål undervejs, så tag kontakt til os. Vi besvarer e-mails og er ved telefonerne mellem klokken 10-15 alle hverdage, og vi er klar til at give dig kompetent assistance med godt humør og smil på læben.\nKøber du hos os, har du mulighed for at følge din ordre hele vejen, fra den forlader vores lager, og til den er ankommer. Du kan logge ind på din egen personlige ordreside, så snart købet er gennemført. På din ordreside kan du følge med i, hvornår vi afsender din vare. Når vi har sendt din pakke, vil du i samme øjeblik modtage en mail med leveringsinformation fra os.\nThe Last Runnaway\nDen Sidste Flugt, Bøger, Bog\nDin anmeldelse af Den Sidste Flugt\nVores brugere har bedømt Den Sidste Flugt Bog til 5 ud af 5 stjerner - baseret på 1 bedømmelse og 1 anmeldelse\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path__forside path__bøger path__skønlitteratur path__tracychevalier path__densidsteflugt


Køb Simply Cotton Round Wool Cosmetic Pads 80 stk.\nIngen optisk farve\nRound Wool Cosmetic Pads fra Simply Cotton er en pakke med 80 vatrondeller, der er ultrabløde og milde mod huden. Vatrondellerne er derfor ideelle at anvende i den daglige hudplejerutine til f.eks. at rense huden fri for makeuprester og urenheder.\nSimply Cotton Cosmetic Pads er produceret i 100% bomuld, der er naturligt blødt og behageligt mod huden. Derudover er vatrondellerne super absorberende, og de kan nemt anvendes af hele familien både store som små. Vatrondellerne er desuden fri for parfume og optisk hvid farve.\nØnsker du nemt og enkelt at kunne rense din hud, er Round Wool Cosmetic Pads fra Simply Cotton det perfekte valg for dig. De bløde vatrondeller er et uundværligt supplement til din daglige skønhedspleje, hvor de gør det nemt at rense eller pleje huden hud.\nAnvend Simply Cotton Round Wool Cosmetic Pads sammen med dit sædvanlige hudplejeprodukt for effektiv at rense eller pleje huden. Vatrondellerne er til engangsbrug og skal smides ud efter brug for at undgå bakterieophobning.\nDu anmelder: Simply Cotton Round Wool Cosmetic Pads 80 stk.\nHudpleje Tilbehør 9 DKK Tilbud


Jazz & philosophy: Improvisation og det ubevidste - essay #1\nImprovisation og det ubevidste - essay #1\nGennem de seneste par år har jeg afholdt en håndfuld foredrag, hvor jeg har talt om forbindelsen mellem jazz og filosofi. Mere specifikt har jeg talt om hvilke filosofiske perspektiver man kan knytte til fænomenet og begrebet 'improvisation'.\nJeg har nu besluttet mig for at formulere nogle af de centrale idéer fra foredraget i en række essays, som jeg vil skrive den kommende tid.\nDette første essay vil være en introduktion. Her vil den overordnede idé blive udfoldet, de centrale begreber vil blive analyseret og idéerne vil blive sat ind i en filosofihistorisk sammenhæng for at give overblik.\nDet måske mest kendetegnende ved jazzmusik er dens tradition for improvisation. I filosofisk sammenhæng er improvisation særlig interessant, da den udtrykker et unikt modsætningsforhold, som jeg mener åbner for nye måder at forstå sig selv og sin kultur på. Det er ofte modsætningerne og paradokserne i vores liv, som får os til at tænke i nye retninger og forstå nye sammenhænge. Det er ofte modsætningerne og paradokserne, som giver os mulighed for at udvikle ny viden og som kan gøre livet dybere. Formålet med dette essay er, at man vil se en værdi i at filosofere over musik. Mere specifikt, at man vil kunne se en forbindelse mellem to områder, som normalt ikke forbindes med hinanden. Og sidst, men ikke mindst, at man vil få en original vinkel på både jazz og filosofi.\nDet modsætningsforhold, som jeg mener, at jazzimprovisationen indeholder, er modsætningen mellem det ubevidste og det bevidste. Og den modsætning er den grundlæggende præmis, som de kommende essay vil udvikle sig ud fra. Ud fra dette modsætningsforhold vil jeg fremstille og diskutere forskellige eksistentielle og kulturelle spørgsmål, der på forskellige måder karakteriserer vores tid.\nVi lever i postmodernismens tidsalder, og dermed med nihilisme, kroniske traditionsbrud og autoritetsfjendskab - vil kritiske røster hævde. Mere optimistiske røster vil hævde, at vi lever i en tid med sund metafysikkritik: heldigvis kan vi, som børn af oplysningstiden, frit og frygtløst kritisere traditionens snærende bånd, med det formål at omfavne en lyksaliggørende frihed. Men inden vi når til en mere dybdegående behandling af disse hårdt optrukne fronter, vil jeg gå mere teknisk til værks, så begreberne og det historiske overblik kommer på plads, inden de store tanker for alvor kan blive udfoldet. Jeg vil derfor lægge ud med at indkredse og belyse begreberne ‘improvisation’, ‘bevidsthed’ og ‘ubevidsthed’. Derefter vil jeg se på nogle af de eksistentielle og kulturelle spørgsmål, som improvisationen åbner for. Og til sidst vil jeg sætte ovennævnte begreber ind i en historisk sammenhæng.\nBegreberne ‘improvisation’ og ‘det ubevidste’\nImprovisation spiller en rolle inden for de fleste kunstretninger: dans, malerkunst, skrivning og skuespil eksempelvis. Grunden til, at jeg har valgt at fokusere på jazzens improvisationer, er for det første fordi, at indenfor jazzen improviseres eller skabes musikken ‘på stedet’: en stor del af jazzen udtrykkes derfor uredigeret og ucensureret. For det andet fordi jazzen har udviklet en stærk kultur for at integrere denne improvisation i nogle relativt faste rammer: der optræder som regel et bestemt tema, en bestemt harmonistruktur, et bestemt antal takter, et bestemt tempo. Indenfor disse relativt faste rammer, forventes det af en jazzmusiker, at han kan improvisere. I denne improvisation skal musikeren ideelt set overgive sig til øjeblikket, udtrykke sig spontant og skabe idéerne på stedet. Flere jazzmusikere har udtrykt dette modsætningsforhold mellem den intellektuelle proces, hvor teorien læres, overfor det at give sig hen til øjeblikket. Måske mest prægnant formuleret af Charlie Parker:\n“You've got to learn your instrument. Then, you practice, practice, practice. And then, when you finally get up there on the bandstand, forget all that and just wail”.\nAt improvisere kommer af det latinske improvisare, som betyder ‘uforudsigeligt’, og det er en god betydning af ordet at tage udgangspunkt i: at improvisationens udtryk er uforudsigeligt for den udøvende musiker, såvel som for tilhørerne. At noget er uforudsigeligt kan sidestilles med, at man ikke på forhånd ved, hvilken karakter et givent udtryk vil have, før man hører det. Man har altså ikke på forhånd bevidsthed om, hvad improvisationen vil indeholde. Som begreb har ‘bevidsthed’ en lang filosofisk udviklingshistorie, som jeg vil give et indblik i længere fremme. Indtil da, vil jeg kort fremhæve bevidsthedens etymologi og forbindelse til begrebet viden: ‘Bevidsthed’ er den substantiverede udgave af det latinske verbum ‘con-scire’, som lægger sig op ad det engelske ‘consciousness’: con betyder ‘med’, ‘sammen’ og scire betyder ‘viden’. At være bevidst antyder et forhold mellem en viden og noget andet. Det er altså en viden om noget. Hvis man derimod vender sig mod det ubevidste, så antyder det også en viden, men en viden, som ikke knytter sig til noget, altså en viden, man ikke har taget til sig eller er ‘sammen med’. Det antyder dermed en latent viden. Altså en viden der ikke er blevet - men kan blive - gjort fast, håndgribelig, nærværende og begrebslig. Derfor må det ubevidste have karakter af noget uforudsigeligt, idet at det træder frem i improvisationsøjeblikket. Problemet er imidlertid, at hvis improvisation blot forstås i begrebets oprindelige betydning, altså som noget uforudsigeligt, så kan enhver jo stille sig op og improvisere. Improvisationen ville miste sin kvalitet, hvis den ikke var knyttet til nogle konkrete evner. Ligeledes ville begrebet miste sin betydning, hvis det ikke var knyttet til en konkret viden, som først skal tilegnes: en viden om eksempelvis skalaer, harmonier, rytmer, teknik etc. Denne viden skal tilegnes inden man improviserer, hvis improvisation skal have karakter af jazzimprovisation. Det interessante ved jazzimprovisation er, at denne tilegnede viden, kan kombineres på et utal af måder. Og de forskellige indlærte idéer sættes spontant sammen på nye måder i improvisationsøjeblikket: teorien skal ikke blot læres, den skal også afprøves.\nDen grundlæggende idé for denne skrivelse er altså, at det der sker i improvisationsøjeblikket, sker ubevidst: jazzmusikeren er ikke på forhånd bevidst om, hvilke idéer han vil skabe. Han må forlade sig på de ting han har indlært og kombinere den med en ubevidst og skjult kunnen, som selvsagt ikke er underlagt bevidsthedens kontrol. Ud fra et mere eksistentielt perspektiv er improvisationsbegrebet interessant, da det siger meget om os mennesker og den kultur, vi lever i, at man kontinuerligt bringer et element af improvisation ind i sit liv. Og man kan derfor spørge: hvorfor overhovedet improvisere? Hvad enten det er inden for jazzimprovisation, improvisation inden for andre kunstarter, inden for arbejde eller en slags ‘livsimprovisation’: Hvorfor kaste sig ud i noget usikkert og uforudsigeligt? Hvorfor opsøge at komme ud på dybt vand? Hvad er det for en værdi, det giver én? Hvad siger det om et samfund, at der opstår kulturer for improvisation? Der er noget paradoksalt, men også optimistisk i, at man ikke burer sig inde bag al sin indarbejdede viden, men tværtimod hele tiden udfordrer den. Det er disse eksistentielle og kulturelle spørgsmål, som dette essay vil lægge op til, om som de følgende essays vil forsøge at besvare. Det er således ikke en analyse af, hvad der sker i improvisationsøjeblikket; det er ikke en analyse af den type bevidsthed, som musikere oplever i improvisationsøjeblikket. Det jeg er interesseret i at fremstille, er dynamikken mellem det bevidste og ubevidste i os mennesker og de eksistentielle og kulturelle pointer, som kan udledes heraf.\nDet er derfor mit mål at benytte jazzimprovisationen som eksempel og udgangspunkt til at diskutere spørgsmål, der flugter med ovennævnte eksistentielle og kulturelle overvejelser. Disse spørgsmål vil blive udfoldet i de kommende essays. Nu vil jeg derimod give et mere historisk perspektiv på begreberne ‘bevidsthed’ og ‘det ubevidste’, for at give en fornemmelse for hvilke traditioner disse eksistentielle og kulturelle spørgsmål udspringer af.\nSiden filosofiens opståen for over 2500 år siden har det at være bevidst om noget, at vide noget, knyttet sig til det at have begreb om noget. Altså kunne sætte noget på begreb - give det et navn simpelthen. Og selvom filosofien opstod i Grækenland i Antikken, så vil jeg tage udgangspunkt i renæssancefilosoffen René Descartes (1596-1650), da han ofte fremhæves som ophavsmand til den moderne filosofi.\nFor Descartes var bevidstheden knyttet til selvet: det var ud fra selvet, at tankerne strømmede afsted. Han hævdede, at selv hvis hans tanker var illusoriske, så kunne han dog være sikker på, at han havde disse tanker. Det er denne idé, der ligger bag hans berømte cogito-argument: “je pense, donc je suis” - jeg tænker, altså er jeg. I lyset af begrebet bevidsthed er det interessant, fordi ‘bevidsthed’ fra og med Descartes primært forstås som selvbevidsthed. Derudover er særligt metoden, som Descartes benyttede til at begrunde denne selvbevidsthed, interessant: en introspektiv og kritisk metode, hvor han ved at vende blikket indad og abstraherer fra forstyrrende sanseindtryk, mente at kunne erkende sit selv, som værende den sande og uforanderlige betingelse for sin bevidsthed. Det bliver startskuddet til den moderne filosofi, hvor den indre bevidsthed, tankestrømmen, er stedet, man begynder sine undersøgelser.\nImmanuel Kant og Oplysningen\nEr der ét ord, man forbinder med Immanuel Kant (1724-1804) og oplysningstiden, så er det ‘fornuft’. Det var en tid præget af stor optimisme og tro på, at fornuften kunne bane vej for videnskabelige og sociale fremskridt. Selv viljen var underlagt fornuften, hvorfor idéen om den frie vilje vandt frem. Konsekvensen heraf var en gryende opfattelse af mennesket som et frit og egenrådigt individ.\nKants indflydelse på eftertiden er svær at overvurdere, da han markerer et radikalt brud med den forståelse af selvet og dets relation til viden, som Descartes præsenterede: hvor Descartes anså viden for noget, der allerede var i os, og som man derfor blot skulle afdække, så fandt Kant, at viden bliver til gennem en syntese mellem bevidsthed og omgivelser. Descartes vendte fokus indad, fordi han mente, at den komplette viden allerede lå der, Kant mente derimod, at vi blot har forudsætningerne for at vide noget om en verden, som hele tiden kommer os i møde. Der er nogle strukturer i vores mentale indretning, der forener vores indtryk på en særlig måde, mener Kant: vi oplever nemlig altid verden i rum og tid. Så derfor er det, som vi sanser altid påvirket af disse ‘kategorier’, som han kalder dem. Det betyder, at vi kun kan vide noget om tingene, som de fremtræder for os, og ikke hvordan de er i-sig-selv.\nMan kan forestille sig kategorierne rum og tid, som to døre, som virvaret af indtryk skal igennem, før de møder vores bevidsthed. Den ene dør sørger for, at indtrykkene har form og udstrækning, den anden dør sørger for at indtrykkene følger efter hinanden i tidslig rækkefølge, ét efter ét efter ét. Den viden vi har, opstår således på baggrund af en syntese mellem disse rum- og tid kategorier og udefrakommende sanseindtryk. Vi er altså ikke passive, betragtende subjekter, men bidrager tværtimod til den forståelse af omverdenen, som vi har. Man kalder Kants metode for transcendental, fordi han undersøger, hvad det er for indre mentale strukturer, der muliggør, at vi oplever verden, som vi gør. Hvor Descartes’ metode var kritisk og introspektiv, er Kants kritisk og transcendental.\nKant er berygtet for sin tørre stil og sit tunge og svært fordøjelige begrebsapparat. Den pointe, som jeg vil understrege i denne sammenhæng er, det på den tid revolutionerende i idéen, at vi på forhånd indeholder nogle indre strukturer, der er med til at forme den måde, vi ser verden på.\nRomantikken er kendt for store følelser, lidenskab og idéen om den absolutte væren, samt nationalfølelse, naturdyrkelse og idylliske landskabsmalerier. Hvis vi for en stund holder fast i Kant og hans idé om, at vi mennesker indeholder nogle strukturer, der muliggør viden om omverden, så bliver denne tanke udfordret i denne periode: måske er skellet mellem mennesket og verdens objekter ikke så markant endda. Måske kan man komme tættere på tingene end Kant mente, måske kan man godt erkende ‘tingene-i-sig selv’ og måske afholder al denne fornuftstænkning os fra at komme ind på en nærmere og mere dækkende forståelse af tingenes væsen. En af de filosoffer, der tænker i disse baner, er Friedrich Schelling (1775-1854), der taler om det ‘absolutte jeg’, som en tilstand, hvor jeget ikke er selvbevidst, men alligevel tilstede og sanser verdens mangfoldige indtryk. Et jeg, der er ét med naturens strømme og forandring. Udgangspunktet for Schellings filosofi er, at der er noget mere oprindeligt og ‘ægte’, som tænkningen skal tage udgangspunkt i: vi mennesker er først og fremmest en del naturen og verdens foranderlighed og det er den oprindelighed, som filosofien, og ikke mindst kunsten, skal forsøge at forstå.\nSelvbevidstheden er ikke det oprindelige, som Descartes mente. Selvbevidstheden er en begrebslig konstruktion foretaget af fornuften og er, sat lidt på spidsen, ude af trit med naturen. Derfor filosoferes der over kunsten på en ny måde i romantikken: tolkningen lyder, at kunsten bedre kan udtrykke og komme tæt på de følelser og stemninger, som man anså for at være mere i pagt med naturen. Hvorimod fornuftens golde analyser, skabte en unødig distance. Derfor bliver den romantiske poet og hans misforståede, men geniale kunst, populær i denne periode: han dyrkes som en helt, der, i et hastigt rationaliseret og industrialiseret samfund, turde søge det sande, det ægte og det skønne.\nHvis vi bevæger os et skridt videre fra romantikken, møder vi filosofferne Arthur Schopenhauer (1788-1860) og Friedrich Nietzsche (1844-1900), der udvikler kernebegrebet i dette skrift; det ubevidste. Hos Schopenhauer er mennesket først og fremmest styret af en irrationel, begærlig og ubevidst vilje. Denne vilje kan aldrig tilfredsstilles og bringer ikke andet end lidelse med sig, ifølge Schopenhauer. Løsningen herpå var derfor at mobilisere alle sine rationelle kræfter på at suspendere viljen ved at fordybe sig i kunst eller meditation.\nHos Nietzsche, der var stærkt inspireret af Schopenhauer, spillede viljen også en central rolle, omend han kritiserede Schopenhauers idé om at suspendere den, hvilket han anså for at være en livsfornægtende eskapisme. Men viljen, som en ubevidst kraft og begær i mennesket, tog Nietzsche i høj grad til sig: Det ubevidste sjæleliv er en kaotisk masse af viljer, der skal ledes i retning af kreativ selvudfoldelse. Men i stedet for at undgå de problemer viljen fører med sig, skal de konfronteres og transformeres efter egne ønsker. De vigtige spørgsmål er dermed for Nietzsche: hvordan tolker man de ubevidste viljer, der råder i én? Bruger man dem som en drivkraft til at skabe et kreativt og meningsfuldt liv? Eller fornægter man dem og flygter ind i en passiv, interesseløs verden? Den første tolkning var for Nietzsche et tegn på en sund og god kultur, hvorpå antikken og renæssancen var eksempler. Den anden tolkning var den nihilistiske kulturs kendetegn, hvorpå romantikken var et eksempel.\nPå den måde kom Schopenhauer og Nietzsche i høj grad til at tegne en ny individopfattelse: det spaltede selv, indre konflikter og rationelle idealer, der kæmpede mod ubevidste drifter. Et modsætningsforhold, som er blevet udfoldet i nogle af litteraturens største værker, eksempelvis Robert Louis Stevensons Dr. Jekyll and Mr. Hyde (1886) og Thomas Manns Døden i Venedig (1912).\nI begyndelsen af 1900-tallet bliver dette modsætningsforhold videnskabeliggjort: Sigmund Freud (1856-1939) udvikler den psykoanalytiske metode, hvor menneskets ubevidste sjæleliv bringes ind i videnskabelige rammer og får et videnskabeligt sprog. Og her træder et særligt interessant og progressivt begreb frem: ‘sublimering’, som kommer fra det latinske sublimare, som betyder at ‘forædle’ og ‘ophøje’. Freud tænkte især på uforløst sexuel energi, der kunne ledes over i andre opbyggelige beskæftigelser: kunstnerisk og intellektuelt arbejde. Men den kunne også vise sig som sunde forsvarsmekanismer: konfrontationen med svære eksistentielle og sociale vilkår kunne ‘afblødes’ gennem eksempelvis humor.\nDet er bemærkelsesværdigt, hvordan Freud formår at give et så udefinerbart fænomen, som det ubevidste jo per definition er, et så klart sprog. Hvor Nietzsche nærmede sig det ubevidste gennem dunkle, dionysiske lignelser, sætter Freud fænomenet ind i en meget mere videnskabelig ramme: det bliver omgærdet af et veldefineret vokabular og en konkret psykoanalytisk praksis med patienter, hvor teorierne kunne afprøves og udvikles. Hvor man i romantikken og til dels hos Nietzsche sværmede idealistisk om det ubevidste, så får begrebet med Freud en konkret funktion og mening: det er et kraftfuldt potentiale, der groft sagt kan blive ‘nyttigt’.\nDermed tegner Nietzsche og Freud i høj grad konturerne for det moderne menneske og ikke mindst dets arbejdsliv med selvrealisering, optimering og forløsning af indre potentiale. Samtidig ser vi forbindelsen mellem filosoffens mest abstrakte idéer og den konkrete manifestation i sprog, kultur og samfund.\nFor at vende tilbage til spørgsmålet jeg stillede tidligere: hvorfor overhovedet improvisere? Så mener jeg, at improvisationen indeholder den meget individualistiske trang til at opsøge det ubevidste; til kontinuerligt at udforske og vide mere. På den anden side behovet for at give sine personlige erfaringer en konkret form, der også giver mening og værdi for andre.\nDet mener jeg, er improvisationens paradoks: på den ene side er improvisationen ideelt set et dybt personlig udtryk for nogle, udtrykt med Nietzsche, ubevidste viljer, men den bygger på nogle kulturelle strukturer, der gør den genkendelig og værdifuld for andre.\nDer opstår i den forbindelse et centralt spørgsmål, som jeg mener fortjener en grundigere analyse: hvordan får man det ubevidste til at træde frem? Hvordan kan man opsøge noget, man ikke ved eksisterer? Eller noget man blot har en meget vag fornemmelse af? Og hvordan viser man noget ubevidst frem uden, det ændrer sin ‘natur’? Hvordan får man det ubevidste i tale? For når noget ubevidst bliver bevidstgjort, så er det jo ikke ubevidst længere. Det er altså et metodeproblem, som er værd at undersøge nærmere. Som nævnt mener jeg, at man i jazzimprovisationen kan høre det ubevidste. Hvis man ser historisk på det, så indlejrer jazzen sig i en tid, hvor flere kunstretninger forsøger at få det ubevidste i tale: surrealismen, dadaismen, ekspressionismen, omend på radikalt anderledes måder end jazzen. I næste kapitel vil jeg derfor kigge nærmere på disse modernistiske kunstretninger. For det første for at vise anderledes tilgange til det ubevidste. For det andet for at vise, hvordan jazzen passer ind i denne modernistiske tradition. For det tredje for at se på hvilke eksistentielle og kulturelle perspektiver, disse kunstretninger åbner for.\nKant, Immanuel - Prolegomena. Det lille Forlag 2007\nDescartes, René - Meditationer over den første filosofi. Det lille Forlag 2002\nSchelling, Friedrich - Frihedens filosofi. Forlaget philosophia 2013\nFauth, Søren R. - Schopenhauers filosofi. Informations forlag 2015\nRoudinesco, Élisabeth - Freud in his time and ours. Harvard University Press 2016\nRasmussen, Anders Moe og Ziethen, Morthen - System, frihed og virkelighed - en indføring i den tyske idealismes hovedpositioner. Forlaget philosophia 2016\nBillede: Jazz à l'ile de Gorée - by Tégne Diouf.\nPosted by Bjørn Fred Jensen at 03:47


Rum-FAR-ten / Feriefuser\nEgernspejderne vil til rummet for at plante et flag og opnå øverste egernspejderstatus. // Chloe opgiver sin sommerferie for at forske.\nKatten efter musen / Æblet falder ikke langt fra Crock'en\nTimmy og Chloe skal hjælpe den deprimerede Katmand med at vise sin kæreste, han er en ægte superhelt. // Crocker lærer sin nevø op som FE-fanger!\nFeriefejde / Dimmsdale-drønet\nTimmy og Chloe ønsker, deres familier skal på fælles lejrtur, men det udløser en strid mellem deres forældre. // Chloe ønsker at blive forælder, så hun kan tage til karneval med Timmy.


Hvad er de mest effektive næse dråber til børn - Rhinitis\nN asmorch kan forekomme under påvirkning af en række faktorer: fra virale og bakterielle patogener, til eksponering for allergener. Dråber fra forkølelse til børn anvendes i forbindelse med kompleks behandling i forbindelse med andre lægegrupper, samt tilrettelæggelse af eksterne forhold, der hjælper med at fremskynde helingsprocessen.\nAfhængig af sammensætningen og indikationerne for brug kan dråberne have en fugtigheds-, anti-inflammatorisk, antiviral, vasokonstriktiv og anti-allergisk virkning.\nVirkningen af lokale produkter varer op til 12 timer, hvorefter genanvendelse er påkrævet. Medikamenter med en vasokonstrictor effekt er ikke beregnet til langvarig anvendelse og kan være vanedannende.\nFordelen ved form af frigivelse i form af dråber er fraværet eller minimeringen af systemisk eksponering og hurtig eliminering af næsestop, ødem, kløe og udledning.\nHvis lægemidlet anvendes i nøje overensstemmelse med doseringsregimen beskrevet af producenten og den behandlende læge, absorberes den aktive bestanddel ikke i blodbanen og påvirker ikke udskillelsesorganerne, det kardiovaskulære system, leveren negativt.\nstoffer, hvis aktive bestanddel er hormonelle stoffer;\nkombinationslægemidler, der for eksempel er rettet mod at tilvejebringe en vasokonstriktor og antihistamin effekt;\nDe vigtigste indikationer for brug af næsedråber til lokal eliminering af rhinitis er påvisning af:\nVisse grupper af lægemidler er ordineret før kirurgiske eller diagnostiske procedurer.\nFugtgivende dråber af slimhinder\nFugtgivende opløsninger baseret på havvand eller saltvand anvendes til rhinitis af enhver oprindelse. Sådanne medikamenter hjælper med at øge vaskulær tone i næsehulen, fortynd det tykke slim, rens slimhinden og fremskynde dets regenerering.\nVed skylning af næse skal barnet være i vandret stilling, med hovedet taget til siden. Et par sekunder efter indførelsen af medicinen er det nødvendigt at plante barnet og fjerne rester af medicinen fra næsepassagerne.\nAnvendelsen af vasokonstrictor dråber gør det lettere at trække vejret og forbedre hørelsen, normalisere søvn, forbedre livskvaliteten.\nDenne gruppe af stoffer anbefales at bruges sammen med fugtgivende saltopløsninger. Disse er billige børns dråber, som præsenteres i apoteker i en bred vifte:\nNazivin - afhængigt af koncentrationen af det aktive stof kan bruges til at lette babyens nasale vejrtrækning i op til et år (0,01%). Patienter fra år til 6 år, den anbefalede koncentration på 0,025% af den aktive bestanddel. Varigheden af behandlingen er ikke mere end 5 dage.\nLasolvan Rino - effektive dråber fra forkølelse af langvarig virkning, til børn fra 6 år. Der findes ingen nøjagtige strukturelle analoger på det moderne farmaceutiske marked. Den anbefalede behandlingsvarighed er højst 1 uge.\nLægen kan også anbefale brugen af baby Nazola (Baby - for børn fra 2 måneder til 6 år, børn - fra 2 til 6 år), Otrivina (fra 4 måneder til 12 år - 0,05% opløsning), Sanorin (0,05% opløsning børn ældre end 12 måneder).\nAntivirale dråber af Grippferon er effektive til forebyggelse og behandling af forkølelse, influenza og ARVI. Lægemidlet bruges til at behandle børn under 1 år. Virkningen af den aktive komponent er også rettet mod at tilvejebringe en immunmodulerende og antiinflammatorisk virkning.\nLægemidlet kan fremkalde udviklingen af allergiske reaktioner. Dråber bør ikke kombineres med lægemidler, som fremmer lokal vasokonstriktorvirkning.\nKromogeksal. Dråber til børn over 5 år. Hyppighed af brug op til 4 gange om dagen. Varigheden af behandlingen er ikke mere end 30 dage. Afskaffelsen af brug af stoffer bør udføres gradvist i løbet af 7 dage. Når et godt terapeutisk resultat er opnået, anvendes medicinen kun i kontakt med et irriterende stof (husstøv, plantepollen osv.)\nTezin allergi er indiceret til børn efter 6 år til symptomatisk behandling af sæsonbetinget og året rundt allergisk rhinitis. Dråber anvendes to gange dagligt, behandlingsforløbet bestemmes af lægen individuelt for hver patient.\nDisse er hurtige virkende og effektive dråber fra forkølelsen, som ikke kun hjælper med at forbedre vejret, men forhindrer også udviklingen af bihulebetændelse.\nNasonex er en enkeltkomponent mometason nasaldråbe, et syntetisk kortikosteroid til topisk brug. Ved behandling af allergisk rhinitis er godkendt til brug hos patienter over 2 år. Samtidig brug af midlet med systemiske antihistaminer (for eksempel loratadin) er tilladt.\nHormonale dråber øger intraokulært tryk, kan bidrage til undertrykkelse af lokal immunitet, udtynding af næseslimhinden. Selvmedicinering med det beskrevne middel anbefales ikke stærkt, lægen skal vælge bestemte navne.\nreducerer følsomheden af slimhinderne;\nInden du begynder at bruge Protargol, skal du vaske næsen grundigt. Derefter lægges barnet på ryggen og begraver medicinen i overensstemmelse med lægens anbefalinger.\nAnvendelsen af lægemidlet med antibakterielle komponenter er tilrådeligt ved udvikling af en løbende næse, ledsaget af udviklingen af purulente processer og andre manifestationer, der indikerer tilstedeværelsen af en bakteriel infektion.\nForrige Artikel Miramistin gargle: hvordan man bruger det korrekt\nLøbende næse under graviditeten - behandling af folkemidlet i hjemmet | Traditionelle opskrifter til behandling af rhinitis under graviditeten\nBlå lampe - et middel til mange sygdomme...\nSennep gips med tør hoste...\nSådan fjerner du nasal overbelastning: 10 bedste måder...\nTheraflu - vil det virkelig hjælpe? En detaljeret beskrivelse af stoffets typer.


Fræk Cam Chat Top Escort Service / Affair Thisted\nMar 28, 2018 / By : Odis Ramsden / Category : Erotisk massage herning\nfree hot chat escort girls denmark 0 Moon thai massage vessels major sites video chat for free, you can pay a girl watch people. jan Q sex massage roskilde kvinder dating par ønskes til fræk trekant uden gummi af pæn. jan Sex o svenske piger Mand søger mand chat escort svendborg Clair Missing: snap frækt Se de største porno Sex Cams fællesskab og chat med and tablet friendly and doesn't charge for any services, including its LÆKKRE PIGER COPENHAGEN SEX SHOP, Top 4 best adult webcam chat websites. Live Sex Webcam Shows! Gratis uden registrering! Se de største Moden Live Sex Cam fællesskab og chat med + Online Cam Modeller Gratis!.\nKlik her for at minimere en mini profil. Klik her for at udvide mini profilen igen. Kun premium-medlemmer kan se andre brugeres webcams. For at blive et premium-medlem GULD for livet og låse denne funktion op, er det eneste du skal gøre, at købe en mængde poletter én gang! Nordamerika og Vesteuropa Top Gå ind i hvilket som helst chatrum for at tilføje modellen til denne liste. Gratis Live porno cams og XXX sex chat. Kære Guest, Du har uheldigvis ikke nogle modeller på din liste.\nDenne side viser hundrede og atter hundrede af søde japanske, koreanske og thai piger som vil elske at date en lækker Vestlig og asiatiske mænd fra hele verden. Lad os introducere dig for nogle af de lækreste asiatiske modeller på nettet! Se sexede japanske kvinder blive fyldt af de lækreste pikke!\nKom og vær med — du vil ikke fortryde det! Alle medlemmer og personer, der optræder på denne hjemmeside har kontraktmæssigt underskrevet over for os, at de er 18 år eller ældre.\nGå ind i hvilket som helst chatrum for at tilføje modellen til denne liste. Kære Guest, Du har uheldigvis ikke nogle modeller på din liste. Vi anbefaler, at du går ud på siden og får nogle nye venner. Du kan finde den komplette liste over vores modeller på forsiden. Klik på herunder for at se de gratis webcams.\nHvis du har mod på det, så kan du selv lave et livecam! Usynlig Tilstand gør dig i stand til at se frække online shows med vores bedste modeller, uden at de kan se du er der. Du kan bruge Usynlig Tilstand til at skjule dig selv på gæstelisten.


Kør som chauffør eller passager med Uber i Bangalore | Uber\nUber sætter Bangalore i bevægelse\nKør med Uber i Bangalore\nFå penge på dine egne vilkår. Fuldtids- og deltidschaufførjob for uafhængige kontrahenter i Bangalore giver dig fleksibiliteten ved at arbejde, så lidt eller meget du vil. Uber tager sig af alle detaljerne, så du kan fokusere på at køre din bil, når det passer dig.\nVi brænder for at gøre din by bedre. Det er derfor, at vi har indgået partnerskab med tusindvis af lokale, der holder Bangalore i bevægelse. Sammen sætter vi gang i lokaløkonomien, hjælper med at gøre gaderne mere sikre fra spirituskørsel og fremmer et mindre overbelastet miljø.\nVil du arbejde sammen med os i Bangalore?


Forside »Delplaner og indsatsplaner »Social »Trafikuheld med personskade\nTrafikuheld, hvor borgere er involveret, hvor der er personskade borgere eller medarbejdere\nAlarmen kan komme fra medarbejdere, borgere eller pårørende, tilfældige vidner mv.\nAlarmer akut hjælp 1-1-2\nAt stoppe ulykken og søge hjælp til tilskadekomne.\nAt tage vare på borgere, medarbejdere og andre, der har overværet ulykken.\nAt tage vare på øvrige borgere og gøre dem trygge.\nSørg for at samle andre borgere i sikkerhed.\nInformer kolleger på tilbud med henblik på evt. assistance\nTilkald nødvendig hjælp – fx fra kolleger.\nGiv psykisk førstehjælp til tilskadekomne, vidner, pårørende og andre involverede.\nVurder behovet for fortsat krisehjælp og kontakt evt. psykolog.\nCenterlederen kontaktes med henblik på orientering af krisestaben, kontakt til pårørende, debriefing af de involverede medarbejdere, kriseforebyggelse og/eller behandling samt pressekontakt mv.\nNormalt vil et trafikuheld ikke aktivere krisestaben.\nRedningsfolk og politi leder indsatsen på ulykkesstedet.\nPersonalet på ulykkesstedet eller afdelingslederen samarbejder med indsatsledelsen i forhold til socialpædagogisk indsats.\nPersonalet på ulykkesstedet informerer afdelingslederen om episoden.\nAfdelingslederen kontakter centerlederen og informerer om episoden.\nCenterlederen informerer Socialchefen om episoden.\nSocialchefen vurderer, om krisestaben skal indkaldes.\nCenterlederen – evt. afdelingslederen efter aftale - er ansvarlig for, at pårørende orienteres om situationen.\nCenterlederen – evt. afdelingslederen efter aftale - informerer personale på tilbuddet\nGodkendt af Socialchef, Heidi Becker-Rasmussen den 6. december 2018.\nKrisehjælp kan rekvireres på tlf. 9752 0095.\nUden for åbningstid vil en telefonsvarer oplyse om nummer direkte til vagthavende psykolog.


Om Os | Lagerhotel| Billig Opbevaring | Easy Storage - Hvidovre & Måløv\nTil markedets bedste priser får du hvad du og dine ejendele har brug for\nDu har din egen hængelås med, så kun du har adgang til depotrummet, og 24 timers kameraovervågning sikrer at dine værdifulde ejendele er optimalt sikret. Alle rummene er fri for fugt og de er alle opvarmede.\n– Tæt på København og motorvejsforbindelser.\nTil markedets bedste priser får du hvad du og dine ejendele har brug for; Et tørt, aflåst rum med højt til loftet – som kun du har adgang til. Du kan også frit benytte dig af paller, palleløftere, el løfter og sækkevogn mv som vi stilller til rådighed for vores kunder.\nHos Easy Storage gør vi alt for at dit opbevaringsbehov bliver løst så enkelt og praktisk som muligt. Vi har depotrum i størrelser fra 1 – 140 m2, så kan vi let finde den perfekte løsning til dig.\nPå EasyStorage har vi altid de bedste priser på markedet.\nBillig, nem og fleksibel opbevaring – 24 timer i døgnet.\nFå adgang 24/7\nSe depotrum & priser\nAlle dage, 24 timer i døgnet.\nModtag nyheder, tilbud & gode\nråd om opbevaring\n© All rights reserved Easy Storage\nDette websted bruger cookies til at gøre din browseroplevelse mere praktisk og personlig. Cookies gemmer nyttige oplysninger på din computer for at hjælpe os med at forbedre effektiviteten og relevansen af vores hjemmeside for dig. I nogle tilfælde er de afgørende for at få webstedet til at fungere korrekt. Ved at få adgang til denne hjemmeside, samtykker du til brugen af cookies.Acceptere


C More Hits Denmark TV-program i dag - ABC TV-guiden\nHer kan du se hva som går på C More Hits Denmark av serier, underholdning, dokumentarer og film.\nNew York et par hundrede år ude i fremtiden. Da den tidligere elitesoldat og nuværende taxichauffør Korben Dallas (Bruce Willis) får den unge kvinde Leeloo (Milla Jovovich) som kunde , bliver han inddraget i jagten på det femte element, som efter sigende skal redde verden fra undergang. Den mystiske Leeloo viser sig nemlig at være centrum i en interstallar kamp mod det onde, hvor den grusomme Zorg (Gary Oldman) og hans brutale hær kæmper mod verdens herskere med munken Cornelius (Ian Holm) i spidsen. En "Blade Runner"-inspireret science fiction actionkomedie, instrueret af Luc Besson (Leon, The Big Blue).\n30 år efter Oliver Stones filmsucces JFK tager han endnu en gang et kig på Kennedy-mordet gennem nyligt frigivet bevismateriale, som ikke længere er hemmeligt. Til at hjælpe sig har han retsmedicinere, våbentekniske eksperter, historikere og vidner. Fortællere er de Oscarbelønnede skuespillere Whoopi Goldberg og Donald Sutherland.\nUnderholdningsprogrammet "Star File" graver dybt i Hollywood og sætter i hvert afsnit fokus på en af tidens hotteste navne blandt skuespillere og instruktører. Her får vi indblik i stjernernes op- og nedture, og hvordan det hele begyndte.\nDa moderen til to børn, Myriam, vil tilbage på sit arbejde igen begynder hun og manden Paul at lede efter en barnepige. De finder den perfekte kandidat i Louise, som er en fattet 40-årig kvinde, som både børn og voksne holder meget af. Samtidig med at Louise gør sig uundværlig hos familien, så begynder hun også at udvise en mærkelig opførsel. Chanson douce er baseret på Leïla Slimanis bestseller.\nDansk narkogangster findes død i den første af fire nye Beck-film. Måske står Beck-gruppen over for en blodig dansk-svensk bandekrig. Samtidig er Martin Beck også tilbage efter sin sygeorlov.\nEn mand findes brutalt myrdet i skoven ved en løbesti. Alex, Steinar og Martin er på stedet og begynder efterforskningen. Josef bliver på eget initiativ indblandet i en skrinlagt efterforskning, hvor han har et personligt forhold til en forbrydelse.\nAlex Beijer ender i et gidseldrama, da hun skal medvirke i morgen-tv. Beck-gruppen starter en kamp mod uret for at få gidslerne frigivet. Beck - 58 minutter er Beck-film nummer 45 i serien med Peter Haber.\nForestil dig, at du lige pludselig fik en gorilla som mor! Jonna er forældreløs og drømmer om en mor. En dag ruller en bil op foran børnehjemmet, og Jonna bliver håbefuld. Men ud af bilen kommer en Gorilla!\nNelly og hendes hund skal holde efterårsferie hos onkel Hannibal, men han lever ikke et stille liv på landet - han er en monsteragent! Snart kastes Nelly ind i et hæsblæsende eventyr med vampyrer, spøgelser og varulve.\nLuke PerryMilla JovovichLuc Besson


Vinen har en flot gylden farve, og en skøn frugtagtig aroma med lyse frugter og blomstrede overtoner. Smagen er frisk og livlig med en elegant og forfriskende finish\nVinen næsten praler med aromaer af ferskner, abrikoser og blomster og imponerer efterfølgende med en “sprød” og velstruktureret smag og en helt præcis syre. En på èn gang nærværende og yderst elegant vin.\nLys gylden farve. Ungdommelig prikkende duft med minerale stænk. Frisk og harmonisk smag med lyse frugter og forårsblomster. Eftersmag er som chablis skal være, karakteristisk sprød.\nLaroche Rosè de La Chevaliere\nVinen har en lys pink farve, og duften er domineret af vandmelon, solbær, en anelse banansødme. Smagen slutter tørt med goe terroir. En dejlig terasse rosè\nLaroche La Chevaliere Syrah/Grenache\nVinen har en dyb rubinrød farve med yndefuld lilla strejf. Aromaen har intense røde bær og kirsebærnoter. Fyldig og frugtagtig smag, godt understøttet af fløjlsblød tannin i eftersmagen.\nPinot Noir byVina Laroche Chile\nVinen er velstruktureret og fyldig med aromatiske intensitet som Casablanca Valley er kendt for. Medium rubinrød farve med intense og komplekse aromaer af morbær og nellike. Smagen er fuld af varme røde frugter med komplekse mineraler og fløjlsblød tannin.\nLaroche L`Avenir Pinotage\nVinen har en dyb rød farve og en flot udviklet aroma med mørke saftige morbær, modne solbær med en strejf af vanille. Smagen der er kraftig, frugtagtig og krydret, strømmer fløjlsblødt over tungen med en blid tannin, der tilføjer struktur og længde.\nSmall Lot Blend – Petite Sirah, Californien\nHvert parti druer vinificeres og lagres individuelt for at udvikle partiernes helt egne smags- og aromaprofiler. Petite Sirah er et amerikansk navn for druen Durif, der i 1860èrne blev fremstillet af den franske botaniker Francois Durif, ved en krydsning mellem Peloursin og Syrah. Det er en lille drue med tyk skal. Druerne giver her en vin med fyldig og dyb karakter med robuste smagsoplevelser. Petite Sirah er en Mendocino-specialitet og Parducci var en af de første vingårde der producerede vin fra denne sort. Farven er mørk rubinrød, aromaen frembringer kirsebær;brombær og chokolade.\nMost fra forskellige parcellerer gæret hver for sig, for at vinmageren kan ramme præcis den smag og stil han ønsker, Cabernet Sauvignon giver vinen sin frugt og elegante aroma, medens Shiraz-andelen tilføjer fylde og krydderi. En kort lagring på fransk og amerikansk eg tilfører noter af cedertræ og vanille. Den udtryksfulde og “saftige” stil gør vinen til den perfekte til grillstegt oksekød og krydrede gryderetter


Dkt 2017 nr 11 by Dansk Kirketidende - Issuu\nDansk Kirketidende 3. S Ø N D A G I A D V E N T\n11 2017 D E C E M B E R 169. Å R G A N G\nTid til et wake up-call? Interview med filosof og forfatter Lene Andersen om Folkeoplysning 3.0\nSet herfra: Forældet frisind Lene Andersen om fremtidens folkeoplysning Historien om Danmark kunne være en god fortælling Sognepræst Jørgen Demant: Om forholdet mellem gudstjeneste og samfund\nIndhold 03 |\nSet herfra: Forældet frisind Ingrid Ank\nEt forsvar for det menneskelige Jacob Dahl Rendtorff\n20 |\tMenneskemøder\nDagens tekst: Trøst mit folk, trøst det Mirian Due Den almindelige borger ved meget lidt om, hvor magten egentlig befinder sig Interview med Lene Andersen Ingrid Ank Historien om Danmark – mellem fakta og fiktion Arne Ørtved\nGudstjeneste er folkearbejde Jørgen Demant\nVoksen barnetro Karin Friis Plum\nOm Knudsen, Luther og Grundtvig Anders Thyrring Andersen\nØre for evangeliets ekko Flemming O. Nielsen\nLien var dog fager Johnny Lindholm\nKort nyt fra Grundtvigsk Forum\nDet sidste ord: Husk at bede for englene Christian Hjortkjær\nNye skribenter til ‘Dagens Tekst’ I Dansk Kirketidendes faste klumme, Dagens Tekst, skriver to skribenter på skift en refleksion over den kommende søndags prædikentekst. Ved begyndelsen af et nyt kirkeår byder vi velkommen til to nye skribenter: forfatteren Mirian Due og politikeren Jan E. Jørgensen. Mirian Due er født 1982 i Vestjylland. Hun er cand. mag. i dansk og også uddannet fra Forfatterskolen. Hun har skrevet digte og poetisk prosa til forskellige danske og nordiske tidsskrifter siden sin debut i Hvedekorn i 2003 og har udgivet chapbooken Telter i randen af et mørkt øje, sover i knitrende sengetøj (2017) og har også skrevet salmer til Kirkesangbogen, der udkom i foråret 2017. Hun bor i København. 2\nDANSK KIRKE TIDENDE\nJan E. Jørgensen er født i 1965 på Frederiksberg, hvor han også bor i dag med sin familie og hvor han netop er blevet valgt ind i Kommunalbestyrelsen. Han er uddannet jurist og har bl.a. arbejdet som advokat for DLA Nordic og Horten. Han sidder i folketinget for Venstre (siden 2011) og er bl.a. EU-ordfører, indfødsretsordfører og menneskerettighedsordfører.\nSet herfra Forældet frisind TEKST: INGRID ANK, REDAKTØR OG AKADEMILEDER\nI modsætning til Luther er Grundtvig og Hal Koch utidssvarende, fordi de på visse områder er for frisindede Med udgangen af et Lutherår kan man konstatere – med lidt ærgrelse over, at det er der, samtalen ofte er strandet – at meget af diskussionen om Luther og reformationen har handlet om, hvad vi stiller op med de sider af Luther, der er ‘umoderne’: Luthers snæversyn, voldelige intolerance og nedladende kvindesyn (grænsende til det komiske, som når han siger, at kvinder har brede hofter for at kunne føde børn, mens mænd har brede skuldre for at kunne bære på det tunge hoved – hvilket vel må være en opfordring til de mange vægtløftende i nutidens fitnesscentre om at huske også at fylde noget i hovedet, så der bliver noget at bære på …).\nforhold til nutidens debat om, hvem der er berettiget til at kalde sig danske – og hvem der berettiger til det.\nMen der er flere måder at være umoderne på, og også nyere, afdøde tænkere som fx Grundtvig og Hal Koch er blevet utidssvarende, men i modsætning til Luther er Grundtvig og Hal Koch utidssvarende, fordi de på visse områder er for frisindede.\nJeg har været tilbøjelig til at affeje kritikken, fordi jeg synes, den er retorisk letkøbt. Det er altid let at beskylde sin modstander for at leve i fortiden (som når skatteminister Karsten Lauritzen om skandalen i SKAT siger: “Jeg har valgt at se fremad”). Men selvfølgelig er spørgsmålet ikke irrelevant: Hvad stiller vi op med fortidens frisind i forhold til nutidens virkelighed? På hvilke måder er de situationer, som tankerne er blevet til i, sammenlignelige med i dag? Og på hvilke måder er de ikke? Og hvilke spørgsmål efterlader det til os i nutiden?\nTil eksempel har spørgsmålet været rejst, om vores friskolelov fra 1855, der er blevet til på baggrund af den grundtvig-koldske friskoletanke og som giver forældre mulighed for at gå sammen og lave skole på fx et religiøst grundlag – om samme friskolelov kunne være blevet formuleret i dag? Eller om ikke den bærer præg af at være opstået i en tid, hvor samfundet var mere homogent og de fremmede var mindre fremmede? For mit eget vedkommende er jeg blevet konfronteret med, at sætningen: “Til et folk de alle hører, som sig regne selv dertil” fra Grundtvigs sang Folkeligt skal alt nu være, ikke har nogen gang på jord i\nOg jeg er blevet konfronteret med, at også Hal Kochs tolerancebegreb hører en anden tid til. Hans insisteren på, at udemokratiske og destruktive ideologier – som fx nazismen – i høj grad skulle bekæmpes, men ikke forbydes, fordi det er farligere for samfundet at forbyde ekstreme holdninger end at diskutere dem åbent, var nok relevant i forhold til nazismen, men ikke i forhold til nutidens destruktive ideologier, her navnlig radikaliseret islamisme.\nEt forsøg på at svare på det spørgsmål kræver mere plads, end der er til rådighed her. Men det er værd at give en tanke, for eftersom fortidens frisind har været med til at skabe nutidens samfund, er spørgsmålet af temmelig afgørende betydning – for fremtiden. n\nINTERVIEW // FREMTIDENS FOLKEOPLYSNING\nDen almindelige borger ved meget lidt om, hvor magten egentlig befinder sig En dansker og en svensker – Lene Andersen og Thomas Björkman – har gennem flere år tænkt og talt sammen om fremtidens folkeoplysning, der både skal udvide vores moralske verdensbillede og gøre os i stand til bedre at forstå og dermed påvirke den komplekse teknologiske verden. Det er der kommet en bog ud af med titlen The Nordic Secret. Lene Andersen fortæller om tankerne bag bogen\nHans er en stille ung mand, der går i marken med sin far og glor ned i jorden. Han er meget glad for Stine, men Stine er mest optaget af Frans, der altid er så fræk. En dag bliver Hans sendt til møllen, fordi det er så godt et blæsevejr. På vej tilbage samler Hans en mand op i sin studekærre, som fortæller, at han er guldgraver. Men han er ikke en, der graver guld i Australien, han graver guld i mennesket, og han kan se, at der ligger en stor klump guld inde i Hans. Det viser sig selvfølgelig, at manden er højskolelærer, og nu vil Hans på højskole. Fortællingen stammer fra romanen Da Hans kom på højskole fra 1867, og den indgår i bogen The Nordic Secret – A European story of beauty and freedom af den danske filosof og fremtidsforsker Lene Andersen og svenskeren og socialentreprenøren Thomas Björkman. I bogen beskriver de to forfattere det, de kalder ‘The Nordic Secret’, som de forbinder med den nordiske tradition for folkeoplysning. De beskriver folkeoplysningen over to trin: Folkeoplysning 1.0 og 6\n2.0. Den første folkeoplysning fandt sted med højskolebevægelsens opblomstring i anden halvdel af 1800-tallet, og den anden folkeoplysning er knyttet til det moderne gennembrud og kulturradikalismens frihedsoprør. Lene Andersen uddyber: “Med Folkeoplysning 1.0 får alle de her bønderknægte og -piger, der ellers blot kunne se frem til at tilbringe resten af deres dage bag en hest og en plov, pludselig mulighed for at komme på folkehøjskole og blive løftet ud af deres lokale virkelighed og ind i eller op i et nationalt fællesskab. Der var tale om en kulturel bevidsthedsudvidelse, for de unge mennesker bliver nu bevidste om, at de er del af noget meget større end landsbyen eller måske nabolandsbyen med. Højskolepioneren Christen Kold kalder det en vækkelse, for de unge bliver simpelthen vakt til at være danskere og til at være del af den danske historie, som både rummer ridderborge og vikinger og alt, hvad der vokser ud af B.S. Ingemanns historiske romaner. Verden bliver ganske enkelt større, drevet frem af en pull effect: det bliver spændende og meningsgivende at være en del af det her, at være en ‘dansk mand’ i stedet for bare at være smedens søn eller Maren i kærets datter.”\nDer var mange teologer med ved folkeoplysningens begyndelse, og man kunne jo spørge, hvor præsterne er denne gang? Lene Andersen\n“Og så kommer Folkeoplysning 2.0 i 1920’erne og 30’erne med Poul Henningsen og kulturradikalismen – og forinden selvfølgelig Georg Brandes – og udfordrer alt det gamle støvede arvegods og de konservative normer, der hæmmer os. For nu skal vi være frie og selvstændige individer. Så hvor folkeoplysning 1.0 er et løft ind i et fællesskab, er folkeoplysning 2.0 et løft op i eller ud i en selvstændighed. Den agenda bliver nu også taget op på højskolerne, som bliver meget mere individorienterede: Hvad skal lige netop du med dit liv, hvordan får du mest ud af at være dig?”\nFOLKEOPLYSNING 3.0 MÅ INDOPTAGE ALT DET, VI ALLEREDE HAR MED OS Til sammen beskriver de to folkeoplysende bevægelser den nordiske hemmelighed, dvs. de er en væsentlig del af forklaringen på, at befolkningerne i de skandinaviske lande er ‘rige’, ‘lykkelige’ og ‘kritisk tænkende’ og med en forholdsvis lille grad af ulighed. Forfatterne til bogen anvender samtidig de to folkeoplysende bevægelser som et samlet billede på den personlige udvikling, altså at hvert enkelt menneske gennemløber – eller bør ifølge forfatterne gennemløbe – en lignende udvikling: At bevæge sig både ind i en større sammenhæng (Folkeoplysning 1.0) og også ud af samme sammenhæng (Folkeoplysning 2.0) i retning af en høj grad af personlig selvstændighed, men med blik for det fælles. Ifølge de to forfattere kan den nordiske model imidlertid ikke bare fortsætte med at fungere i den form, den har. Der er i dag brug for en Folkeoplysning 3.0, altså for at gentænke folkeoplysningen, så den svarer til nutidens udfordringer. “Folkeoplysning 3.0 er en fremtidsvision, så vi kan\nFind det du er god til: Er højskolebevægelsens kampagneslogan et udtryk for Folkeoplysning 2.0?\nikke blive helt konkrete i forhold til, hvad den er og indeholder, for den er ikke opfundet endnu. Men 11 -17\nAnsvarsfølelsen for mit land udgør et vigtigt skridt på vejen mod en yderligere udvidet moral Lene Andersen\ndet er vi jo i gang med at igangsætte samtalen om, bl.a. ved at skrive den her bog.” “En ting er i hvert fald vigtig: Folkeoplysning 3.0 skal integrere det, vi allerede har, og ikke forkaste det. Det var fint, at kulturradikalismen forkastede så meget, som den gjorde, for det var der på det tidspunkt behov for, men den har også fået lov at tage overhånd. Vi kan ikke nøjes med at ‘finde os selv’, vi er også nødt til at have et fundament at stå på. Vi skal altså både socialiseres ind i et fællesskab, og vi skal samtidig også kunne sætte os ud over fællesskabet og turde sig fra, hvis fællesskabet foretager sig noget åndssvagt. Og derudover er vi nødt til at finde ud af, hvordan vi bliver i stand til at se samfundet som helhed, se kloden som helhed, og får et systemperspektiv på den her komplekse verden, så vi kan se, hvordan systemer spiller sammen.”\nTILHØRSCIRKLER En af bogens pointer er, at mennesket kan indgå i en dannelsesproces, hvor det bliver i stand til at forholde sig til større og større såkaldt ‘circles of belonging’. Naturligt nok har man lettest ved at opleve et tilhørsforhold til de mennesker og fællesskaber, man kan se. Det bliver sværere, når vi når op på det nationale niveau og endnu sværere, når vi skal forsøge at forholde os til mennesker på den anden side af kloden eller til fremtidige generationer. Men dannelsesprocessen går netop ud på at blive i stand til at forholde sig til større og større cirkler. Vel at mærke uden at springe nogle af cirklerne over. “En af de ting, vi er lykkedes med i Norden, er trepartsmodellen på arbejdsmarkedet. I 1899 har arbejdsgiverne, fagforeningerne og regeringen så stor mental rummelighed, at de kan se Danmark som en helhed og se, at de to andre aktører også har ret til at have deres interesser. Man har altså haft så stort et systemperspektiv på Danmark, at man har givet modparten ret til at være i forhandling, og man har gensidigt accepteret, at der er modstridende interesser. Herudaf har man lavet et system, hvor de modstridende interesser kan spille sammen til fælles bedste. Det er virkelig stort.”\n“Vi har politikere, der taler om frikadeller og burkaer, mens vores private data bliver anvendt af Facebook og Google og Amazon,” siger Lene Andersen, der efterspørger, at vi helt grundlæggende gentænker vores folkeoplysning 8\n0 5 -17 11 -17\n“Den slags model kan man kun udvikle, hvis man har et helhedsperspektiv. Det kræver både en forestillingsevne, der rækker ud til fællesskaber, jeg ikke kan se og måske ikke helt kan identificere mig\nmed, og det kræver en forståelse for systemers kompleksitet, så man ikke sætter sin modpart i en situation, hvor de ikke har anden vej ud end oprør.” “Hvis vi kun kan håndtere og identificere os med helt konkrete fællesskaber, hvor vi kender eller blot genkender alle, så er vi ikke i stand til at administrere og slet ikke i stand til at udvikle love for et land, hvor vi med garanti aldrig kommer til at møde 98 % af befolkningen. Vi er nødt til at have en abstraktionsevne, der gør, at vi kan holde hele Danmark i hovedet på en gang og se det som en abstrakt konstruktion, der skal fungere efter nogle endnu mere abstrakte principper.” “En af vores store udfordringer i dag er, hvordan vi får skabt en kultur, så vi føler en lige så stærk loyalitet over for Europa og over for verden som helhed og vores globale miljø og de fremtidige generationer. Uden at give køb på den danske bevidsthed, som ligger i midten.” “For hvis vi har et skolesystem, som springer det nationale led over og siger: Du skal være dig selv, og så skal du have en global bevidsthed, så mangler det niveau af kompleksitet inde i midten. Og hvordan får vi så skabt næste generations loyalitet over for det system, som garanterer vores retssikkerhed, statens voldsmonopol, gyldigheden af vores pas, alle de sociale og juridiske institutioner, som gør, at vi kan have de menneskerettigheder og den frihed, vi har i dag?”\nAT UDVIDE DET MORALSKE VERDENSBILLEDE Jeres bog er på en og samme tid meget samtidskritisk og samtidig båret oppe af en enorm dannelsesoptimisme. Altså en overbevisning om, at det kan lade sig gøre at flytte sig fra kun at tænke på sig selv og sin familie til at tænke, at der er en verden fuld af mennesker, som også angår mig. I den forstand er det jo en meget moralsk bog, I har skrevet. Men kan man danne mennesker på en måde, så de fx vælger gode politikere med stort udsyn, når de går ind i stemmeboksen? “Man kan godt udvide sit moralske verdensbillede. Det er selvfølgelig lettest at nøjes med sig selv. Og det er også lettere at tænke på sin familie fremfor også at tage kolleger, naboer osv. med. Og det er også lettere at forholde sig til ‘danskerne’ end til 11 -17\nalle mennesker, herunder fremtidige generationer. Og selvfølgelig har den enkelte også langt flere ressourcer, når det handler om konkret at tage vare på sin familie i forhold til at forholde sig til ‘resten af verden’. Men når man fx overholder fartbegrænsningerne – ikke kun for sin egen skyld, men fordi man tænker på andre – så har man et udvidet moralsk verdensbillede. Og når man husker at stemme til valgene og melder sig ind i foreninger, så er man i gang med at flytte sig. Og så kommer spørgsmålet: Hvad så med EU, kan jeg have lige så høje moralske forventninger til mig selv som europæer? Ja, det kan man godt.” Men kan man ikke også argumentere modsat: At når mennesker er i stand til fx at gå i krig for deres land, så er det ikke nødvendigvis fordi, de har en moral, der rækker ud over blot at tage ansvar for familien og det nære, men fordi nogle har været gode til at puste til nogle fjendebilleder, som gør at også den enkelte føler sig truet, om ikke fysisk så på sin identitet. Så nationalisme behøver vel ikke være et trin opad i retning af et universelt menneskesyn og et udvidet moralsk verdensbillede? “Det er helt rigtigt at et tilhørsforhold til en abstrakt gruppe – fx danskerne – kan vokse frem på baggrund af fjendebilleder. Men det er vigtigt at understrege, at udviklingen også kan være den, vi beskriver. Nemlig at ansvarsfølelsen for mit land udgør et vigtigt skridt på vejen mod en yderligere udvidet moral. Så jeg også synes – for at tage et banalt eksempel – at jeg skal opføre mig ordentligt som turist i Venedig eller Istanbul, samle mit slikpapir op fra gaden og vise hensyn til andre mennesker der. Nationalisme er i den forstand en udvidet moralsk ansvarsfølelse, hvor jeg er blevet i stand til at tænke på andre end mig selv, og det behøver ikke næres af fjendebilleder.”\nI DAG ER DET OS ALLE, DER ER BØNDER Udover at dannelsesprocessen skal føre til en udvidet moralsk forestillingsevne, så handler Folkeoplysning 3.0 også mere generelt om at blive i stand til at forholde sig til en højere grad af kompleksitet, fx på det teknologiske område. “Ja, den store udfordring lige nu er, at vi står i en gigantisk transition i vores økonomi pga. den teknologiske udvikling, og dermed også i vores samfund. Og 10\nD A N S K K I R K E T I D E N D E 11 -17\nfor at vi kan skabe nye leveveje og politiske løsninger, er vi simpelthen nødt til at forstå, hvad der sker.” “Det var i virkeligheden også det folkehøjskolerne gjorde for 150 år siden. Bønderne kom jo ikke bare ind og hørte Ingemanns romaner og sang Grundtvigs sange og salmer, de lærte også landopmåling og bedre kopattehygiejne og pløjemetoder og alle mulige ting. På samme måde er vi nødt til at have en folkeoplysning, der opgraderer os til nutidens virkelighed. I dag er det os alle sammen, der er bønder, og som skal have en opgraderet forståelse af, hvad blockchain er, hvad kunstig intelligens er, hvordan algoritmer fungerer, hvad informationsteknologi kan og hvor den er på vej hen, hvad der bliver af vores data, hvilke rettigheder vi har, osv.” “Det er ikke nok, at Ældresagen laver kurser for pensionister i NemID, det er os alle sammen, der er nødt til at forstå udviklingen bedre. På samme måde som vi alle sammen i dag har en forståelse af, at vi ikke skal stikke to strikkepinde ind i en stikkontakt, skal vi også have fuldstændig basal viden om, hvordan de nye teknologier kommer til at forandre vores samfund.”\nPå samme måde som vi alle sammen i dag har en forståelse af, at vi ikke skal stikke to strikkepinde ind i en stikkontakt, skal vi også have fuldstændig basal viden om, hvordan de nye teknologier kommer til at forandre vores samfund Lene Andersen\nder udbyder ordren på IT-systemet, ikke kan finde ud af at tænke i IT-system-termer og derfor bestiller noget, hvor specifikationerne simpelthen ikke er korrekte. Der er ikke en tilstrækkelig forståelse af, hvad brugerne har brug for, hvad staten har brug for, hvad borgerne har brug for, hvad folk kan finde ud af at betjene og hvordan det skal integreres med hinanden. Der er ingen, der reelt har det overblik. Eller som er i stand til at sige: Det her fungerer jo ikke, det må kunne gøres anderledes. Men hvad skal få os i gang med Folkeoplysning 3.0?\n“Vi skal forstå, hvad er det for strukturer, der er ved at ændre sig, og dermed også blive i stand til at byde ind på, hvordan vi kan skabe duelige løsninger og nye modeller – og også nye institutioner. Industrisamfundet er jo i den grad lykkedes, men det er det industrisamfund, der er ved at forsvinde eller i hvert fald er industriproduktionen ved at blive en meget lille del af vores økonomi. Nu er det nogle helt andre funktioner i vores samfund, vi skal finde ud af at regulere og beskatte og få til at tjene fællesskabet og ikke kun storkapitalen eller kræfter uden for de demokratiske fællesskaber. Men den almindelige borger i dag har ganske enkelt ikke nok viden om, hvor magten egentlig er henne og hvor beslutninger reelt bliver truffet. Og vi har politikere, der taler om frikadeller og burkaer, mens vores private data bliver anvendt af Facebook og Google og Amazon.” “Tag fx hele SKAT-sagen: Der har været ni skatteministre på 11 år og et EFI-system, hvor man afskediger henimod 40 % af de ansatte, inden systemet er oppe og køre.” “Og nu har vi så diskussionen om sundhedsplatformen. Det ene IT-projekt efter det andet, hvor de,\n“Man kan jo lave en parallel til den første folkeoplysningsbevægelse. Den første højskole var Rødding højskole fra 1844. Men det rykker først virkelig i 1865, hvor syv nye højskoler kommer til. Året efter er det 11, og så vælter de frem. I år 1900 er der omkring 100 højskoler i Danmark, der har været 30 mere som så er lukket i mellemtiden. Drivkraften er i virkeligheden nederlaget i 1864 og behovet for at samle sig om danskheden. Så hvis vi skal takke en af hovedkræfterne bag højskolen, så er Bismarck absolut en at takke. Og Grundtvig siger faktisk – i 1847 – at der desværre ikke lige er nogen større national begivenhed, som kan knytte folket sammen, så de kan opleve, at Danmark er værd at forsvare. Året efter kommer krigen i 1848.” “Bismarck blev altså et wake up-call, som satte bevægelsen i gang. Og uden at jeg ønsker at hele samfundet skal gå op i limningen, så ligger der en sandhed der. For på overfladen har vi det bedre end vi nogensinde har haft det. Og de institutioner, vi har i dag, er fuldstændig fantastiske til at håndtere en industriel produktion, hvor størstedelen af befolkningen er arbejdstagere. Men i det øjeblik vi ikke læn-\ngere har et industrisamfund med afledte serviceindustrier, hvor majoriteten af befolkningen har fast arbejde som lønmodtagere, så dur institutionerne ikke længere. Historien om Panama-papirerne viser jo, at de, der har tilstrækkelig mange penge, kan manøvrere uden om alt det, der gør, at vores andres institutioner fungerer.” “Derfor er vi nødt til at finde ud af, hvordan den næste økonomi skal se ud og den næste model, og hvordan vi i den næste model sikrer, at alle er aktive i den samme økonomi og alle har en personlig frihed og privatliv, kan få sundhed, uddannelse og oplevelser, rent drikkevand, ren luft osv. Det er først nu, det begynder at gå op for en kritisk masse af mennesker, hvor meget data vi fx frivilligt har overdraget til Facebook og Google og Amazon. Der er en meget ringe forståelse af, hvor store magtkoncentrationer, de her virksomheder har. Før den tiøre falder, kommer der ikke til at ske noget.” “Kirken og præsterne måtte i øvrigt meget gerne blande sig. Der var jo mange teologer med ved folkeoplysningens begyndelse, og man kunne jo spørge, hvor præsterne er denne gang? Nu har vi fx lige markeret reformationen, og set i det brede perspektiv foretager Luther netop et strukturelt oprør med det økonomiske system. Han kan se, at den måde, hvorpå pengene bliver kanaliseret til Rom, ikke fungerer. Karl Marx laver senere et andet oprør, der siger, at den måde, hvorpå pengene bliver kanaliseret til industrialisterne, ikke fungerer. Dengang sov kirken i timen, men nu kunne den godt – her i femhundredeåret – vågne og sige, at den måde, hvorpå pengene og vores data bliver kanaliseret til Google og Facebook, ganske enkelt ikke fungerer. Så frem på barrikaderne!” n 11 -17\nGudstjeneste er folkearbejde En kort replik til spørgsmålet om forholdet mellem gudstjeneste og samfund TEKST: JØRGEN DEMANT, SOGNEPRÆST I LYNGBY\nNår man i en liturgisk arbejdsgruppe er sat til at udrede, hvorledes det står til med folkekirkens gudstjeneste, kommer man også til at stille de grundlæggende spørgsmål. Fx forholdet mellem gudstjeneste og samfund. Gudstjenesten har en vital betydning for menigheden, for kirkens bekendelse. Men gudstjenesten har også en vital betydning for samfundet. Hvilken?\nnesten, var det ikke kun for at oplive og opbygge det enkelte menneske i troen, men også for at give fællesskabet en mulighed for i lyset af Kristus-fortællingen at forme og danne det omgivende samfund: Identitet kommer af Guds Ord. Mennesket er skabt til at elske og leve i fællesskab. Fejlbarlighed er et væsentligt træk ved mennesket. Men det kan i kraft af troen på Kristus genfinde vejen til det sande menneskelige fællesskab. Vejen hedder forsoning og tilgivelse.\nGudstjenesten er traditionsbærer. Vi holder gudstjeneste for at vedligeholde den kristne tradition. Om noget må vi med sekulariseringen erkende, at skal vi bevare det kristne livssyn som kilde til liv, så må der praksis til. Den kristne fortælling kan ikke overleve uden praksis. Og gudstjenesten er indøvelse i kristendom. Kirken er et erindringshus, hvor vi som individ og fællesskab kommer for at blive mindet om den kristne fortælling, der fortæller menneskelivet i et bestemt perspektiv. Og holdes denne fortælling ikke ved lige, eroderer fundamentale træk i vores samfund. Som professor Sløk engang sagde: Gud ske tak og lov, at det er Gud, der dømmer mig, og ikke de andre. Selv-klogskaben, selvgodheden, selv-forbedringen, selv-dømmeriet må have et modbillede.\nGudstjenesten er med til at indøve dette menneskesyn. Og uden gestaltning eller formning af gudstjenestedeltagerens krop og sjæl via gudstjenestens praksis kan dette syn ikke sætte sig igennem som en levende, dvs. dynamisk og kreativ tradition i vores samfund.\nGudstjenesten holder den kristne frelseshistorie om skabelse, syndefald og forløsning i live. Hver søndag bliver frelseshistorien iscenesat i gudstjenestens salme, forkyndelse, sakramenter. Når vi går til gudstjeneste logger vi os med andre ord på Guds historie, der forlener mennesket med både værdighed og skrøbelighed, magt og afmagt, kærlighed og troløshed, egenvilje og vilje til fællesskab. Traditionen overlever ikke kun i kraft af intellektet og følelsen. Der skal mere til. Når den kristne kirke lige fra begyndelsen gav evangeliet krop i gudstje-\nUden religiøs kult eroderer samfundet til et åndløst samfund. Kultens form hedder liturgi, der egentlig betyder ‘folkearbejde’. Hvis folket ikke bare skal overleve, men leve og leve i sandhed, må folkearbejdet gøres. Kulten er en tjeneste for folket. Derfor må der arbejdes på gudstjenesteformer, der holder traditionen ved lige på en levende og vedkommende måde. n FORANDRING, FASTHED, FRIHED Folkekirkens biskopper nedsatte i 2016 tre fagudvalg, som hver især skal arbejde med et hjørne af gudstjenestelivet. I løbet af efteråret 2017/foråret 2018 bringer Dansk Kirketidende en serie korte artikler, der dykker ned i nogle af de overvejelser, der knytter sig til spørgsmålet om gudstjenestefornyelse. Artiklerne skrives på skift af fagsekretærerne for de tre udvalg: post.doc. Jette Bendixen Rønkilde, sognepræst Jørgen Demant og forsker Nete Helene Enggaard. Dette er femte artikel i serien.\nAfsender: Grundtvigsk Forum, Farvergade 27, 1463 København K\nDet sidste ord Husk at bede for englene TEKST: CHRISTIAN HJORTKJÆR, PH.D. OG HØJSKOLELÆRER, SILKEBORG HØJSKOLE\nDen svenske sanger Oscar Danielson har en sang, der passer til vores tid – både humant, kristeligt og eksistentielt. Han synger om en mand, Oscar selv tror jeg, som er fanget i et underligt følelsesmæssigt tomrum. Han forstår ikke hvorfor, for han lever et trygt og godt liv med sin familie. Midt i det skandinaviske velfærdssamfund. Midt i sin cykelhjelmsfortræflighed. Fantastisk ord. Men kulden trænger sig på. Det er, som i Danmark, koldt. Det er vinter. Oscar står på sit badeværelse og kigger i spejlet, men kan ikke længere få øje på sig selv. Der er dug på ruden. Sådan er det, når kulden sniger sig ind. Så kan det være svært at se sig selv i øjnene. Det er, som om han har glemt noget vigtigt, men han kan ikke huske hvad. Derfor lover Oscar, at han vil passe endnu bedre på sin familie. Han skal nok beskytte dem og passe på dem, og han pakker sig selv og sin familie ind i cykelhjelme, sikkerhedsseler og sætter en ekstra lås på døren. Så kan der ikke ske dem noget i hele verden. Sangen hedder “En bön för dig och mig”, og det er det billede, der står stærkest i sangen. Her står jeg, i min cykelhjelmsfortræflighed og følelsen af at have glemt noget vigtigt. På gaden sidder de rumænske tiggere, med foldede hænder, og beder en bøn for dig og mig. Det er dem, der beder, tiggerne. Som tiggerne, der bad til Jesus. Det er ikke længere mig, der beder. For kulden har sneget sig indenfor. Jeg er bange. Og når mit hjerte er koldt, har jeg hverken varme eller overskud nok til selv at bede en bøn. Så har jeg, som Leonard Cohen synger, glemt at bede for englene, og så glemmer englene at bede for os. Well, you know that I love to live with you But you make me forget so very much I forget to pray for the angels And then the angels forget to pray for us Min bøn for 2018 er, at vi ikke lader kulden tage det bedste fra os. Jeg er selv bange. For fremtiden. For det fremmede. For mørket og det formørkede. Men mest af alt er jeg bange for, at vi bliver åndeligt forarmede. Mørket har kun magt, hvis jeg glemmer at tænde lys. Kulden kan kun tage noget fra mig, hvis jeg selv lukker den indenfor. Mit håb for 2018 er, at vi husker at bede for englene, så ikke tiggerne behøver gøre det for os. Eller som Niels Hausgaard siger: Tænk hvis vi bliver så fattige, at det eneste, vi har at give, er vores penge. n 32\nDkt 2017 nr 11\nForældet frisind Fremtidens folkeoplysning Gudstjenestefornyelse


Flyv som luftkongerne | TV2 Nord\nFlyv som luftkongerne\nØrnereservatet ved Tversted giver nu sine gæster mulighed for at rejse med helt op blandt himlens konger.\n29. mar 2015, kl. 14:14\nNår Ørnereservatet åbner sæsonen palmesøndag, løftes sløret samtidig for en ny udstilling med små dronefilm, som rekonstruerer ørnenes flyvemønstre.\nGennem to års optagelser med droner er ørnenes flyveruter blevet kortlagt og sat i forhold til årstider, vind- og vejrforhold.\nDesuden har Ørnereservatet gennem de seneste 25 år opsamlet data fra 20 forskellige ørne, der har fløjet med små radiosendere. Senderne har registreret deres adfærd og flyveruter i hele Norden. Resultaterne udfordrer den gængse tankegang om, at ørne udelukkende er drevet af instinkter.\n- Det har været både overraskende og fascinerende at registrere, at ørnenes flyvemønstre ikke blot er instinktive handlinger for at skaffe føde. Det er samtidig ørnenes måde at kommunikere med hinanden på og signalere sindsstemninger, siger Peter Frank Wenzel, fra Ørnereservatet.\nKonklusionen understøttes af, at alle ørnene har et helt individuelt flyvemønster.\n- Vores beregninger via GPS og små radiosendere, der er monteret på ørnene, viser, at deres individuelle flyvninger er lige så forskellige som fingeraftryk er for mennesker. Vi kan helt nøjagtigt skelne den ene ørn fra den anden ved blot at se på dens flyvemønster. Samtidig signalerer det ørnens humør og unikke personlighed, siger Peter Frank Wenzel.\nBilleder, film og forskningsresultaterne fremvises i forbindelse med Ørnereservatets store udstilling om havørnenes lyde og kropssprog, der åbnede sidste år.\nFørste lejlighed for at opleve dronefilm fra højderne og blive klogere på ørnenes sanseunivers er palmesøndag, hvor årets første forevisning starter klokken 15.00.


Her er du: Forside > Nyheder > Nyheder 2019 > 03-24 Svimlende stærkt startfelt står klar til VM Cross i Aarhus\nTV: Geoffrey Kamworor (KEN), der her vinder VM Halvmaraton i København marts 2014, er en af de mange stærke løbere til VM Cross i Aarhus lørdag 30. marts 2019. FOTO: Lars Møller. TH: Jakob Ingebrigtsen (NOR), der her vinder U20M ved European Cross i Tilburg december 2018, er en af de mange stærke løbere til VM Cross i Aarhus lørdag 30. marts 2019.. FOTO GETTY IMAGES.\n24. marts 2019 · Henriette Leth Nielsen\nFire kenyanske verdensmestre og et 18-årigt norsk fænomen er bare nogle af de mange stærke løbere, som den 30. marts i Aarhus dyster om VM-titlen i cross. VM Cross-motionsløbet er stadig åbent for tilmelding. Der er gratis adgang for tilskuere. Opbygning af VM Cross 2019 arena ved Moesgaard Museum er i fuld gang.\nMed bare seks dage til VM-braget ved Moesgaard Museum i Aarhus kan arrangørerne nu løfte sløret for en stjerneparade af verdensklasseløbere. Notorisk stærke Kenya sender ikke bare én, men fire verdensmestre inden for atletikkens forskellige løbediscipliner, mens Norge med deres dobbelte europamester, Jakob Ingebrigtsen, sørger for, at fokus også bliver flyttet lidt væk fra Afrika.\nVM Cross er Dansk Atletiks helt store satsning, og siden værtskabet kom i hus, er der blevet arbejdet intenst på at skabe et skelsættende VM. Direktør i forbundet, Jakob Larsen, er selvsagt stærkt tilfreds med det program, der nu tegner sig.\nVM overgår alt\n"VM Cross i Aarhus vil overgå alt, hvad vi tidligere har set på dansk grund. Nok har vi i dansk atletik tidligere formået at præsentere et udsnit af verdens bedste løbere i forbindelse med VM Halvmaraton og det efterfølgende, årlige CPH Half. Men det her overtrumfer alt. Det er ikke hverdagskost, at Kenya stiller med fire regerende verdensmestre uden at kunne føle sig sikre på at vinde titlerne," slår Jakob Larsen fast.\nDe fire kenyanere, som han henviser til, er bl.a. Geoffrey Kamworor, som de seneste år har vist sig som værende måske verdens bedste løber allround. Han fik sit gennembrud i netop Danmark, da han i 2014 vandt VM Halvmaraton i København. Titlen forsvarede han de efterfølgende to gange i '16 og 18, og sideløbende har Kamworor triumferet ved de to seneste udgaver af VM Cross '15 og '17. Hans kvindelige pendant, den regerende verdensmester på 5000 meter, Hellen Obiri, er et andet navn i Kenyas stjernespækkede trup. Med yderligere to regerende verdensmestre på mændenes 1500 meter og 3000 meter forhindringsløb understreges det igen, at VM Cross er det sværeste løb at vinde overhovedet.\nCross, landevej eller bane. Alle, der er noget inden for løb, kommer til Moesgaard, hvor det stejle stykke henover museets tag bliver et spektakulært syn for tilskuere og tv-seere.\n"Cross er der hvor løbesporten startede. Og VM er på mange måder det ultimative løb; de bedste fra forskellige distancer samlet på en rute i Aarhus, som i sig selv tegner til at blive historisk. Men cross er også ofte en lidt overset disciplin. Vi har derfor som arrangører lagt mange kræfter i at præsentere det på en tidssvarende måde; at vi samtidig kan fremvise et felt, som hører til de stærkeste, atletikken formår at fremvise, er både en glæde og en bekræftelse af, at vi med stor sandsynlighed står foran årets løbefest; ikke bare i Danmark, men på verdensplan."\nNorsk fænomen kan skrive historie\nStartfeltet får også et interessant nordisk islæt med Jakob Ingebrigtsens tilsagn. Det 18-årige norske fænomen skrev sidste sommer i Berlin historie, da han blev dobbelt europamester på 1500 og 5000 meter. Ved VM har han valgt at stille op i sin naturlige klasse - U20 - hvor han bliver et af Europas helt store håb i en afrikansk paradedisciplin. Man skal tilbage til 1985 for at finde et VM, hvor mændenes U20-klasse ikke er blevet vundet af en østafrikansk løber.\nDanske medaljechancer må på forhånd betegnes som urealistiske, men der er en stærk tro på, at Anna Emilie Møller - som er i sit livs form - kan markere sig som en af Europas bedste. Danmark stiller med fuldt hold, hvilket vil sige 28 løbere.\nVinder af de seneste to VM Cross (2015 & 2017). Fik sit internationale gennembrud, da han i København 2014 blev verdensmester på halvmaraton. En titel, han forsvarede i både 2016 og 2018.\nRegerende verdens- og Commonwealth-mester på 5000 meter samt OL-sølvvinder i Rio på samme distance. Kenyansk mester i cross, men debutant ved VM Cross.\nElijah Motonei Manangoi (KEN)\nRegerende verdensmester på 1500 meter\nOlympisk mester på 3000 meter forhindring i Rio 2016 & verdensmester 2017\nVerdensrekordholder fra 2018 på 3000 meter forhindring.\nVerdens hurtigste på 5000 meter i 2018.\nSkrev historie da han ved EM i Berlin sidste sommer - som bare 17-årig - blev dobbelt europamester på 1500 og 5000 meter.\nDer er stadig åben for tilmelding til VM Cross-motionsløbet på aarhus2019.dk. Eventen er særdeles publikumsvenlig med rig mulighed for at se verdens bedste løbere helt tæt på. Tilskuere har gratis adgang til årets once-in-a-lifetime løbefest.\nLæs IAAFs pressemeddelelse om startlisterne til VM Cross Aarhus HER.\nVM Cross 2019 foregår ved Moesgaard Museum i Aarhus lørdag 30. marts og for første gang nogensinde har alle mulighed for at løbe med. Umiddelbart efter verdensmeskerskaberne afvikles motionsløb på samme rute, og man kan tilmelde sig distancerne fra 2-12 km samt en stafet på 4x2 km. IAAFs præsident, Sebastian Coe, stiller op i VM Cross motionsstafetten og løber selv alle fire runder (4x2 km). Læs mere HER.\nTID: Se eventprogram HER\nVM CROSS DISTANCER: VM Cross består af fem officielle konkurrencer: 10 km for hhv. mænd og kvinder, 4x2 km stafet for mix hold (2 mænd, 2 kvinder), 8 km for U20 mænd og 6 km for U20 kvinder\nDANMARK SOM VÆRT FOR VM: Dansk Atletik var senest arrangør af et VM i atletik, da da der i 2014 afholdtes VM Halvmaraton i København.