Fodbold stipendium | CSUSA - College Scholarships USA\nUdfyld kontakt-formularen for mere information\nSpil fodbold og studer på et college i USA med et scholarship\nAt spille college-fodbold i USA, efter gymnasiet, er en optimal måde at fortsætte med at udvikle sig som spiller, mens man tager en universitetsuddannelse hvis man ikke er på en fuldtidsprofessionel fodboldkontrakt. Der er ingen andre steder i verden, hvor du kan kombinere universitetsstudier med fodbold og få scholarships til at dække sine udgifter. Derudover får du en fantastisk oplevelse som studerende fodboldspiller i USA!\nEt scholarship er penge, der uddeles skolens atleter for at reducere omkostningerne ved uddannelse og leveomkostninger som fodboldspiller. Et scholarship varierer fra 1-100 % af skolens samlede omkostninger og kan dække studieafgifter, husleje, mad, bøger, forsikring og fodboldudgifter. Et fuldt scholarship dækker alle disse omkostninger. Der er forskellige typer scholarships: fodboldscholarship, akademisk scholarship og internationale scholarship. Det er trænerteamet, der afgør hvilke spillere de vil investere deres scholarshippenge i, og det er muligt at få en kombination af de forskellige type scholarship. For at få et sådan scholarship, kræver det at man kan gøre en forskel for holdet på banen. Det er derfor ofte et krav at man har spillet i et elite miljø som især u19 spiller og er vant til at træne flere gange ugentligt.\nKvindefodbold på college\nDer er stor interesse for college-fodbold for kvinder i USA, og der er flere fodboldscholarships til kvindelige spillere end til mænd. De største af skolerne og holdene spiller jævnligt foran over 2.000 tilskuere og producerer ofte professionelle spillere og landsholdsspillere verden over. I NWSL pro league i USA finder du mange eksempler på tidligere collegespillere, der er draftet og har taget skridtet videre iden professionelle verden. Hvert år hjælper vi kvindelige spillere, fra forskellige niveauer i Danmark med at udnytte mulighederne i USA. Et fodboldscholarship er ikke kun for spillere på internationalt niveau, og du behøver ikke at have professionelle fodboldambitioner for at få mest muligt ud af denne oplevelse.\nHerrefodbold på college\nDe bedste herrehold på college har et gennemsnit på knap 3.000 tilskuere til deres kampe. Der er omkring 1.400 colleges med et fodboldhold, og der er tæt på 40.000 collegespillere på herresiden på alle niveauer. For de mest ambitiøse er det bestemt muligt at tage et skridt op fra college-fodbold, hvis man er god nok. De allerbedste spillere vi hjælper, har spillet for ungdomslandshold og professionelle klubbers akademier og a-hold. Siden 2016 har CSUSA haft spillere med i MLS-draften hvert eneste år fra enten Norge, Danmark og Sverige.\nKombiner studier og sport\nVi hjælper både drenge og piger med vidt forskellige fodboldbaggrunde. Alle, der har spillet på et nogenlunde højt niveau, er i stand til at spille college-fodbold og få et scholarship i en række og liga der passer til deres niveau. Den vigtige del er at finde en skole med et fodboldhold, der passer til det niveau, du har. Når du spiller fodbold i USA, er du også elev i skolen. Hverdagen består af en kombination af træning/kampe og uddannelse på universitetet. Efter du har fået din bachelor har du en værdifuld uddannelse der er gældende i hele verden og en fantastisk variation af oplevelser! Livsstilen for en college fodboldspiller er fantastisk, men kræver struktur og motivation til både at spille og studere på højt niveau hver eneste dag. Du træner dagligt i moderne faciliteter, med fitnesstrænere, fysioterapeuter og ernæringseksperter, rejser med fly og hotel til kampe, og spiller mod andre dygtige spillere i hele landet. Derudover går du til timer og studerer ligesom de almindelige studerende på campus.\nDet bliver mere og mere populært for spillere fra det amerikanske college-system at komme tilbage til Europa og spille professionelt. Kendte navne som Mia Hamm, Hope Solo, Abby Wambach, Clint Dempsey, Santiago Solari og Djurgårdens Hjalmar Ekdal har alle spillet college-fodbold. Der er utallige eksempler på spillere, der har haft stor succes i de professionelle ligaer og landsholdet efter hjemkomsten fra USA.\nFå svar på dine spørgsmål om Fodbold stipendium\nUSA Fodbold stipendium\nCSUSA har helt klart hjulpet personligt mig selv til at gøre klar til mit fodbold stipendium. Der er intet dårligt at sige omkring dem overhovedet.\nSander Cosmus Kohberg\nUdfyld formularen for mere information om Fodbold stipendium\n"Set-up'et herovre overgik alle mine forventninger."\nRasmus Hansen, Long Island Brooklyn, New York\n"Jeg har genfundet glæden herovre og var jeg blevet i DK bar jeg nok stoppet på elite niveau."\nJanne Kildahl Brouer, Clayton Sate University, Georgia\n"College giver mulighed for at kombinere fodbold og uddannelse samtidig med, at jeg oplever en fremmed kultur og får bekendtskaber fra hele verden."\nAlexander Hemmingsen, Clemson University, South Carolina\n"Få alle de råd du kan fra CSUSA - de er en stor hjælp!"\nEmil Laursen, Georgia Southern University\n"Det er fedt at være i et miljø hvor universitet og træner arbejder sammen for at skabe de bedste rammer for både din sportslige og akademiske udvikling."\nThea Wakeford-Wessman, University of Arkansas Little Rock\n"CSUSA har et kæmpe netværk og er i stand til at opfylde alle dine krav, når du leder efter et universitet, der passer til dig, og de er gode til at følge deres klienter op i deres tid i USA."\nGolf stipendium / Scholarships\nTennis stipendium / scholarship


Inspiration til specialet by Louise Torp - issuu\nGode råd fra studerende – Erfaringer fra specialevejlederen – Kurser Specialepladser - Rådgivning – Speciale med en virksomhed Alternative metoder - Andet litteratur om specialet\nFÆRDIG TIL TIDEN – sådan planlægger og styrer du specialet Annegrethe Jørgensen 90 sider · 98 kr. Pointen i Færdig til tiden er, at det kan lade sig gøre at blive færdig til tiden, hvis bare man planlægger fra starten. Hæftet giver planlægnings- og styringsredskaber til opgaveskrivning, som hjælper den studerende med at arbejde effektivt gennem alle specialets faser: fra emnevalg og det første overblik over hele arbejdet til færdiggørelse og aflevering. Herunder hører en lang række nyttige tips til, hvordan man bl.a. laver arbejdsplaner og overholder deadlines/milepæle. DEN GODE OPGAVE – håndbog i opgaveskrivning på videregående uddannelser Lotte Rienecker, Peter Stray Jørgensen m.fl. 412 sider · 260 kr. Den gode opgave er en håndbog til opgaveskrivere ved videregående uddannelser og deres lærere, vejledere og censorer. Bogen indeholder retningslinjer og gode råd om alt fra brug af litteratur, kilder, teorier, argumentation og metoder til selve skriveprocessen. Bogen bygger på international skriveforskning og på forfatternes erfaring med at vejlede studerende ved Akademisk Skrivecenter på Københavns Universitet.\nNy studenterraadet DG\nRosenørns Allé 9 · 1970 Frederiksberg C Tlf. 3815 3880 · Fax 3535 7822 Forlaget Samfundslitteratur email: forlagetsl@sl.cbs.dk · www.forlagetsl.dk 2\nBliv inspireret til specialet Speciale. Bare ordet giver dig skælvende knæ og skinger stemme. Men sådan behøver det ikke være. Specialet har længe nok haft ry for at hale studerende ned i specialesump, isolere unge mennesker på kolde kamre og trække ud i uendeligheder. En helt forfejlet opfattelse! For det skal ikke være surt at afslutte sit studie – det skal være spændende, udfordrende og konstruktivt. Derfor har Studenterrådet ved Aarhus Universitet udgivet dette hæfte. Du kan i det følgende læse om en række studerendes oplevelser med at skrive speciale. De giver dig gode råd og fortæller dig, hvad de gerne selv ville have vidst, inden de startede på skriblerierne. Alternative modeller guider dig igennem specialets faldgruber, en specialevejleder deler ud af erfaringer, og du kan også få et hurtigt overblik over specialepladserne i Århus eller over andet specialelitteratur, der hjælper dig på vej. Endeligt giver vi dig et indblik i andre studerendes erfaringer med at skrive speciale i samarbejde med en virksomhed. Alt sammen information, der er samlet for at give dig bare en smule mere lyst til at gå i kast med den store udfordring - og komme igennem den med hovedet oven vande. Specialet er trods alt en helt enestående mulighed for at fordybe dig i netop det, du finder allermest spændende ved dit studie. En udfordring, men bestemt en af de gode af slagsen. Så lad dig inspirere af de følgende siders positive beretninger og vejledning. Glæd dig - og nyd din tid som specialestuderende.\nPå vegne af Studenterrådet Christina Schilling, Kirstine Rask Lauridsen & Lone Bak Nielsen\nInspiration til specialet Redaktion Lone Bak Nielsen, Christina Schilling, Kirstine Rask Lauridsen, Martha Jensen Grafisk design Lykke Dahlén Foto/delfin-illustrationer Anne Bundgaard Christensen Tryk Delta Grafisk Tak for økonomisk støtte til - Bidragsydere: Det Samfundsvidenskabelige Fakultet. Det Naturvidenskabelige Fakultet. Det Humanistiske Fakultet ved Aarhus Universitet. Vilhelm Kiers Fond M.C. Holsts Legat. - Sponsorer: Samfundslitteratur. Danmarks Jurist- og Økonomforbund (DJØF). Tak til de interviewede, der har delt ud af erfaringer og guldkorn til glæde for andre specialestuderende. Tak til Line Mark Rugholt for sparring og kreative specialeråd.\n3 Bliv inspireret til specialet 4 Kolofon 6 Dit Studenterråd Jeg er træt af, at jeg ikke er blevet 7 færdig noget før vejleder var god til at vejlede 8 Min – faglighed er ikke det vigtigste 10 Det alternative hjørne 12 Speciale i samspil med omverdenen Det er fantastisk, når man får sine 14 små sejre ville være færdig 15 Jeg Uden en virksomhed er vores 16 speciale meningsløst 18 Erfaringer fra specialevejlederen Hjælp til specialet internettet, kurser 20 -ogPublikationer, rådgivning 22 Find din specialeplads 5\nDit Studenterråd Studenterrådet er en sammenslutning af studerende, der arbejder på at forbedre studerendes vilkår på Aarhus Universitet. Vores kurser til dig strækker sig over udgivelsen af dette specialehæfte til kurser i blandt andet specialeskrivning og jobsamtaler, tilbud om gratis retshjælp, koncerter, nyhedsmagasinet Delfinen og meget andet. Men allervigtigst sørger vi for, at de studerende bliver hørt! Vi har repræsentanter i vigtige råd og nævn på universitetet og i byen. Også på landsplan, gennem Danske Studerendes Fællesråd, sidder vi med ved bordet, når for eksempel undervisnings- og videnskabsministeren træffer beslutninger. Vi arbejder for bedre forhold, både hvad angår undervisning, SU, studiemiljø, bolig og eksamen. På sr.au.dk kan du læse meget mere om os – du kan også downloade gratis e-kompendier eller oprette en gratis boligannonce. Har du andre idéer til, hvordan vi kan forbedre forholdene for nuværende og kommende studerende på Aarhus Universitet, er du velkommen til at kontakte os. Studenterrådet ved Aarhus Universitet Ndr. Ringgade 3 8000 Århus C www.sr.au.dk\nMads Larsen 28 år Statskundskab Specialeemne: Politisk magt i politiske systemer. Case: Farum Kommune\nat jeg ikke blev færdig noget før Hvad har været godt ved at skrive speciale? Jeg kan godt lide at få lov til at fordybe mig i noget. At jeg helt suverænt har fået lov til at sætte mig ned og skrive om det, jeg synes, er interessant. Men jeg kan også blive rimeligt nørdet og lige pludselig læse en masse, der slet ikke er relevant for selve specialet. Og det går så ud over tidsplanen. Hvor længe har du brugt på at skrive speciale? Jeg har brugt lidt over et år på det. Men max en måned endnu. Jeg havde troet, det ville tage kortere tid. Og det havde nok også havde taget kortere tid, hvis jeg ikke stadigvæk havde haft arbejde ved siden af; det er jeg helt overbevist om. Men sådan gik det ikke. Jeg er træt af nu, at jeg ikke er blevet færdig noget før, det må jeg indrømme. Hvor spændende det så end lyder, så… nu har jeg snart set på den samme sætning 20 gange…\nHvis du nu skulle gøre det om, hvordan ville du så gribe det an? Så ville jeg have fundet en at skrive sammen med. Så havde vi lavet aftaler om, hvornår det var færdig, og hvornår det var færdigt. Og så var det måske blevet et andet emne, men det er så det. Jeg var nok blevet færdig med specialet noget hurtigere, noget af det er jo rent dovenskab fra min side, fordi man har siddet og brugt lang tid på andre interessante aspekter også… Jeg overvejede faktisk at skrive speciale sammen med en anden, men vi kunne ikke lige få det til at passe sammen med emnet og tidsplan. Men når jeg ser tilbage på det, så tror jeg faktisk, jeg skulle have skrevet sammen med en anden. For at holde hinanden i ørerne. Det tror jeg, er en rigtig god idé. Jeg arbejder for eksempel langt mere disciplineret, når jeg har en aftale med min vejleder om en deadline.\nHvad var din karaktermæssige målsætning for dit speciale? Jeg ville meget gerne have et 10-tal, så muligheden for en ph.d. stod åben. Jeg kan godt lide at fordybe mig og arbejde videnskabeligt, og det kunne være interessant at få lov til at arbejde på enten en normal ph.d. på universitetet eller en erhvervs-ph.d.\nVar det noget, du involverede din vejleder i fra starten? Nej, jeg sagde det til hende, da jeg var cirka midtvejs – men jeg skulle have sagt det før! Min vejleder fortalte mig derefter, at der er en række ting, der skal være i orden, hvis man vil have en høj karakter. For eksempel skal man redegøre for, hvor man placerer sit speciale i forhold til anden forskning i det gældende forsk-\nMin vejleder var god til at vejlede – faglighed er ikke det vigtigste\nen henvisning til min vejleder, som er fra japansk. Jeg har været rigtig glad for min vejleder og fandt hurtigt ud af, at vores faglige forskelligheder ikke betød så meget. Selve emnet vidste jeg jo mest om, så jeg brugte meget min vejleder i metode- og teoriafsnittene og til at bedømme de videnskabelige kriterier i mit speciale. Man skal ikke tænke så meget på, om man har en faglig ekspert som vejleder – der er masser af andre ting at tage hensyn til.\nLine Mark Rugholt 28 år Indisk Specialeemne: Indisk og dansk forretningskultur\nningsområde. Man skal også have været omkring alt relevant litteratur. Begge ting ville jeg gerne have vidst tidligere i processen. Det er derfor en god idé at fortælle sin vejleder omkring sine forventninger eller karaktermæssige målsætning fra starten af. Og hvis man ikke har nogle karaktermæssige forventninger, kan man sikkert på den anden side slappe lidt mere af. Hvordan valgte du din vejleder? Der var ikke rigtigt nogen på mit eget studie, indisk, som beskæftigede sig med mit specialeområde, så jeg prøvede på historie, men fik der\nHvad har været det mest positive og negative i din specialeskrivning? Det mest positive har været at kunne arbejde selvstændigt med noget, man synes er fedt! Resultatet blev godt, så det var bekræftende at finde ud af, at jeg faktisk godt kunne skrive et speciale. Det mest negative var afslutningen, hvor jeg ikke syntes, at jeg havde tid nok til at skrive færdig. Jeg havde fået at vide på et skriveværksted, at man skulle begynde at skrive færdig tekst til sit speciale i god tid… Men den sivede åbenbart ikke rigtigt ind! Det var også svært at acceptere, at jeg var færdig. Man vil jo helst have at det bliver perfekt, og jeg nussede i lang tid om specialet. Til sidst kunne jeg ikke se, hvad der var godt og skidt. Det hjalp at lægge specialet til side for en stund, og her var det også en hjælp, at jeg fik andre studerende til at læse nogle afsnit igennem. Jeg fik mange brugbare kommentarer fra mine medstuderende, ligesom jeg føler mig godt vejledt og behandlet af min vejleder. 9\nDet alternative hjørne – Redskaber til at tænke lidt anderledes\nEr du gået i stå? Har din disposition forvandlet sig til en frustrerende række af uoverskuelige punkter, som engang lignede noget, der var en specialeplan? Har du brug for nogle opfriskende tips? Alle som har lavet større opgaver ved, at chancen for at gå i stå er til stede – her præsenteres du for nogle alternative råd i tilfælde af, at uheldet er ude. Rådene kan hjælpe dig til at løse dit problem, eller inspirere dig til at se dit problem fra en anden vinkel. Måske forstår du ikke rådene, når du læser dem nu, men når du er i gang med specialet, ser det muligvis anderledes ud.\nEfter idé af tidligere specialestuderende Line Mark Rugholt 10\nRåd: Der findes forskellige måder at anvende teori, metode og stof på – her illustreret ved måder at spise spaghetti på. Når man anvender et bestemt redskab på en bestemt måde, spiser man også spaghettien på en bestemt måde. Ønsker man at spise sin spaghetti hurtigt, er det måske nok med en skovl til bare at skovle ind. Ønsker man at nyde sin spaghetti, give sig tid og gøre det på den italienske måde, så skal der flere redskaber til. Dette betyder oversat: En bestemt teori og en bestemt metode, giver et bestemt resultat. Man bør være bevidst om sammenhængen mellem det ønskede resultat og valget af teori, metode samt akademisk tilgang.\nRåd: Forskellige måder at nå delkonklusioner på. Det er godt at være bevidst om, hvilken metode man anvender – eller måske hvordan man blander forskellige metoder. En sådan bevidsthed kan skabe overblik og klarhed i forhold til de forskellige delkonklusioner. I en situation hvor man har skrevet det meste, men mangler delkonklusionerne, kan man eventuelt visualisere sin proces ud fra denne figur. Forklaring Delkonklusionerne kan skrives først (toppene), og siden hen kan vejen til delkonklusionerne skrives. En anden måde er at skrive teksten, der skal lede til delkonklusionerne først, og selve delkonklusionerne derefter.\nForklaring Redskaber = Teorierne Spaghetti = Stoffet Anvendelsesmåde (at snurre gafler, stikke, skrabe, skære) = Akademiske metoder. Alt i alt giver det forskellige måder at spise spaghettien på = Forskellige akademiske traditioner.\nRåd: Når alt ser rigtig sort ud – så tag en tudekiks! Det hjælper at være ironisk og have lidt selvdistance! Det hjælper også at tænke på, at der er andre, som også har problemer med specialet. Jo, det ER hårdt at skrive speciale, men det er IKKE verdens undergang.\nRåd: Visualiser dit problem. Prøv for eksempel at tegne problemet ved hjælp af figurer, cirkler osv. Tegninger er nogle gange bedre til at give klarhed, end ord er. Alt muligt...\nAt skrive speciale i samarbejde med en virksomhed er et godt alternativ til traditionel specialeskrivning. Teori og tykke bøger behøver nemlig ikke at stå alene – to specialestuderende og en virksomhed fortæller hvorfor. Inger Seeberg Sturm er uddannet jurist og skrev sit speciale foråret 2005. Hun havde på forhånd besluttet, at hun ikke ville skrive et speciale til hylden, men et der kunne bruges aktivt. Efter at have gjort sig enkelte tanker om hvilke områder hun ville arbejde videre indenfor, lagde hun et opslag på www.projektzone.dk, hvor både virksomheder og studerende kan uploade projektforslag - en mulighed der også er til stede på mange fakulteters hjemmeside. Kort tid efter blev hun kontaktet af den relativt lille og nystartede virksomhed OKON Aps.: "Vi har benyttet os rigtig meget af samarbejdet med studerende både som praktikanter og specialestuderende. Det er en væsentlig del af vores rekrutteringsproces; virksomheden får løbende tilført ny viden og så har vi vel også en fornemmelse af social responsibility," fortæller Frank Kjerstein, direktør i OKON. Efter at have set hinanden an fandt OKON og Inger i fællesskab ud af et emne: "Det er vigtigt, at man har en åben indstilling 12\noverfor virksomheden og dens behov. Vær ihærdig, besøg virksomheden og mærk stemningen, så finder du også ud af, om det er en arbejdsplads, du ønsker at være en del af," forklarer Inger. Det suppleres af Frank, der uddyber med de egenskaber, han ligger vægt på, når han kigger efter studerende til speciale og praktiksamarbejde: "Først og fremmest fleksibilitet: Har den studerende modet til at se nye vinkler og ideer i forhold til specialet? Derudover er det vigtigt, at den studerende selv har ideer til specialet og brænder for emnet." Humanisterne er også med Selvom ideen med at skrive specialet i samarbejde med en virksomhed kan virke fremmed for nogle, er Inger blot en af mange studerende, der har grebet muligheden inden for de sidste par år. De studerende, der vælger denne løsning, kommer fra alle typer fag, og på trods af en udbredt opfattelse af det modsatte, er humanisterne godt med, når det gælder samarbejdet med det private erhvervsliv. En af dem er Gregers Lindvig, der læser kinesisk og skriver sit speciale i samarbejde med Danfoss. Danfoss blev kontaktet ud fra en idé om, hvilke virksomheder, der kunne tænkes at have interesse i et speciale med fokus på Kina og ledelsesteori.\nSpeciale i samspil med omverdenen\nGregers var også motiveret af et ønske om at skrive et speciale med relevans for "andre end blot mig selv, min vejleder og censor," og endelig åbnede samarbejdet op for praktiske fordele, hvad angår hans indsamling af data i Kina: "Indtil videre har jeg kun haft positive erfaringer med samarbejdet. I forhold til et traditionelt specialeforløb har jeg arbejdet ud fra meget klare mål og deadlines. Jeg har sandsynligvis brugt lidt mindre "bred teori" men har til gengæld fået et meget stort ansvar og en værdifuld indsigt i arbejdsgangene på virksomheden. Derudover har virksomheden dækket mine omkostninger til opholdene i Kina." Gregers og Inger har begge gode erfaringer med universitetets håndtering af deres specialeforløb og er ikke stødt på praktiske forhindringer i forhold til godkendelse af specialeemne eller manglende forståelse fra vejlederne. Til gengæld er Inger blevet meget opmærksom på, at der er områder, hvor universitetet kunne blive bedre til at forberede de studerende på mødet med erhvervslivet: "Som studerende var jeg ofte meget usikker på, hvad min viden kunne bruges til i praksis. Det er helt sikkert i løbet af processen hos OKON, hvor jeg blandt andet holdt foredrag om specialeemnet – også eksternt overfor OKON’s kunder, at jeg er blevet bevidst om mine egne kompetencer og faglighed."\nGode råd til studerende, der overvejer alternativ specialeskrivning Både Gregers og Inger kan klart anbefale andre studerende at skrive specialet i samarbejde med en virksomhed og slutter af med et par gode råd til de studerende, der har fået blod på tanden. Inger: "Søg ud i en virksomhed med andre fagligheder. På den måde bliver du dine egne værdier og kompetencer bevidst. Endelig kan det være en fordel at søge ud i en mindre virksomhed, hvor man får mere selvstændig plads og ansvar". Gregers: "Find ud af hvilke virksomheder, der kunne være interesserede i dit specialeemne, kontakt virksomheden i god tid og gør en indsats for at lære den at kende på forhånd. Tag ned og snak med dem på Karrieredagene, og kontakt eventuelt den HRmedarbejder, der har ansvar for koordinering af studerende, for at høre hvordan man kan tilrettelægge sin videre uddannelse bedst i forhold til deres målsætninger." 13\nHvordan valgte du dit specialeemne? Emnet i mit speciale skulle være anderledes fra de emner, som jeg tidligere havde interesseret mig mest for. Det var et bevidst valg, for dels ville jeg gerne lære noget nyt, og dels var det også for at afprøve denne niche inden for datalogi. Tanken var, at jeg kunne vende tilbage til emnet i fremtiden, hvis jeg på et tidspunkt gerne ville arbejde inden for emnet. Hvordan valgte du din vejleder, og hvordan var vejledningen? Jeg havde to vejledere. Min egentlige specialevejleder var god til at vejlede omkring metode og argumentation, men vidste ikke noget om mit specialeemne. Jeg valgte derfor også en faglig vejleder, som jeg havde et par møder med. Det var gode møder, men jeg er dog glad for, at han ikke var min specialevejleder, idet hans kommentarer som "det ser fint ud" var knap så brugbare i længden. Jeg mødtes i stedet med min specialevejleder hver uge – det var lidt af en luksus. Generelt tror jeg dog, at det er vigtigt at have en vejleder, som kan vejlede dig nu og her. Det hjælper ikke noget, hvis en vejleder først kan mødes med dig om en uge, hvis det er nu og her, du behøver lidt hjælp. At have en vejleder til det faglige og en vejleder til det metodiske kan anbefales. - Jeg føler, jeg har fået det bedste fra to verdener. 14\nJonas Auken 30 år Datalogi Specialeemne: Visuel tracking af interaktive objekter i virtuel scenografi\nDet er fantastisk, når man får sine små sejre\nHvad ville du gøre anderledes, hvis du skulle i gang med at skrive speciale i dag? Jeg ville vælge et emne, jeg i forvejen vidste noget om. Jeg brugte for lang tid på at lære et helt nyt emne, så det brændte jeg mig nok lidt på. Det betød, at jeg i den sidste periode havde en meget stram tidsplan. Jeg har dog fået kendskab til et helt nyt emne, og nu hvor jeg er kommet ud i det private erhvervsliv, er det en god forudsætning at have – altså at være forberedt på at lære noget nyt i løbet af kort tid. Derudover ville jeg også gerne have fået respons på det, jeg skrev tidligere i processen. Det var først til sidst, at jeg fik nogle studiekammerater til at læse og kommentere det, som jeg havde skrevet. Den kritik, man får af medstuderende, er meget værdifuld. Studerende læser dit speciale på en anden måde, end en specialevejleder gør. Hvad gjorde du for at overholde din tidsplan? Jeg arbejdede hårdt og i mange timer hver dag, men havde delmål, for eksempel at skulle skrive en side per dag. Det hjalp mig at lave små delmål, for det er jo fantastisk, når man får sine små sejre. Det var også vigtigt for mig at have en fast arbejdsdag fra 8 til 17 og at holde weekend, så jeg ikke behøvede at tænke på specialet igen før mandag. Desuden havde jeg en meget pragmatisk indstilling til specialet. Jeg vidste, at jeg ikke ville forske videre, så jeg ville ’bare’ have et ordentligt produkt, jeg kunne være bekendt at vise frem. Jeg kan godt forstå, hvis andre trækker specialet ud for måske at opnå en bestemt karakter, men for mig var det ikke nødvendigt.\nLinda Greve Bendixen 27 år Teologi Specialeemne: Analyse af civilreligiøs retorik hos George W. Bush.\nd Jeg ville være færdig Hvad var dine ambitioner og tidsplan for specialet? Jeg var gravid, så jeg havde en naturlig deadline. Først var planen egentligt, at jeg skulle have haft syv-otte måneder til at skrive i, men fordi jeg var gravid, havde jeg det skidt de første tre måneder og fik ikke lavet noget som helst. Da jeg så derudover arbejdede som studievejleder, hvilket var noget, der mindede om et fuldtidsjob, blev det ikke til så meget, før jeg sagde mit job op. Men fra 1. november gik jeg rigtigt i gang med det. Jeg fik læst og skrevet en masse, og så afleverede jeg d. 2. februar. Jeg ville være færdig. Jeg ville ikke gå på barsel i seks måneder og så hele tiden tænke, "jeg skal være færdig med mit speciale". Det magtede jeg ikke. Så jeg besluttede mig for, at koste hvad det ville, – næsten - så skulle jeg være færdig. Jeg tror, det er vigtigt, at man gør sig klart , hvad ens ambitioner er, hvor lang tid man vil bruge på at nå dem, og så strukturerer sit arbejde med henblik på det. Hvordan var det at skrive speciale? Jeg lærte helt vildt meget af det. For jeg besluttede mig for, at det skulle kunne lykkes at skrive det på fire måneder, og det gjorde det faktisk. Så jeg blev virkelig god til at strukturere min tid. Jeg lavede knivskarpe deadlines. Sådan noget med at dén dag, der skulle jeg være færdig med at læse den\nher bog, og hvis jeg ikke var færdig, så nåede jeg bare ikke at læse mere. Når deadline var nået, så var det deadline, og så var det videre til den næste. Jeg var spændt på, om det ville lykkedes mig at være så struktureret, for når man har læst mange år på universitetet, så bliver det sådan meget "nåå, men hvis jeg ikke når eksamen i det her semester, så tager jeg den bare i næste semester". Men det lykkedes for mig. Det er klart, at hvis jeg havde brugt et halvt eller helt år mere på det, så havde jeg fået et endnu bedre resultat, men jeg fik et resultat, som jeg er yderst tilfreds med, og jeg har bevist overfor mig selv, at jeg kan overholde deadlines og lave et over middel produkt. Det var fedt at opleve. Jeg tror, mange studerende opfatter deres speciale som det store forkromede "nu skal jeg vise, hvad jeg har lært," men jeg synes egentligt, det er at gøre det til noget, det ikke behøver at være. Det kan jo ikke være meningen, at alle skal have en tocifret specialekarakter. Hvad har været din bedste oplevelse med at skrive speciale? Jeg tror faktisk, den bedste oplevelse har været at finde ud af, hvor god jeg var til at strukturere tingene. At når jeg satte mig nogle mål, så kunne jeg faktisk sagtens nå dem. Det var den største sejr. 15\nUden en virksomhed er vores speciale meningsløst Hvordan fandt I en virksomhed, der ville samarbejde med jer? Det var svært. Vi brugte over et halvt år bare på at lede efter en virksomhed, der ville lege med os. Vi annoncerede på projektzone.dk og kiggede efter alt, hvad vi kendte. Vi havde også påbegyndt et planlagt projekt i samarbejde med Det Kongelige Teater, som ikke blev til noget alligevel. Kontakten til Det Kongelige Teater fik vi gennem min specialemakker, der kendte pressechefen fra et tidligere praktikophold i Kolding. Men vi fandt ud af, at 16\nførst når den øverste beslutningstager har sagt god for ideen, har man et projekt. Hvis ikke, har man ingenting. Derfor måtte vi desværre opgive samarbejdet med Det Kongelige Teater. Hvordan tog I kontakt til Novo Nordisk? Vi valsede ikke bare ind på direktørens kontor og sagde "hey, her skal du høre, vi har en fantastisk ide." Lige som med Det Kongelige Teater, kendte vi nogen, der kendte nogen: en bekendt formidlede kontakten og lagde et godt ord ind, der gjorde, at vi\nhvilket nok er en del af historien om, hvorfor det er gået så godt. Men nøglen var også, at vi var forberedt på, at han sagde ja til projektet, og vi havde derfor tænkt igennem, hvad vi ville sige omkring: hvad gør vi så nu. Det var vigtigt, at han ikke skulle spilde sin tid på at planlægge vores speciale.\nNis Videbæk 27 år Informationsvidenskab Specialeemne: Innovation på Novo Nordisk A/S. Skriver sammen med en anden specialestuderende\nfik et møde med forskningsdirektøren. Da vi først var til mødet, var det vores eget ansvar at leve op til at være to studerende med et relevant og interessant projekt. På cirka 20 minutter skulle vi overbevise forskningsdirektøren om, at informationsvidenskab ikke er journalisthøjskolen, at vi ville noget, og at det vi ville kunne være interessant for begge parter. Det gik heldigvis både godt og bedre end forventet. Direktøren er en fantastisk person,\nHvordan er samarbejdet? Det har været fantastisk. Det har været det nemmeste samarbejde, jeg nogensinde har haft. Vi har snakket med alle lige fra direktører til forskere, og det har ikke været et problem at få interviews med dem. Altså måske lige at finde en dato, der passer alle, men det er jo sådan noget praktisk. Selve det at komme igennem og sige, "må vi stjæle halvanden time af din tid, som vi godt ved er meget værdifuld", har aldrig været svært. Folk har været interesserede i at hjælpe os, vi har fået en utrolig positiv respons og modtagelse. Og det har været fedt altså. Hvorfor valgte du og din læsemakker at skrive speciale sammen med en virksomhed? Uden en virksomhed er vores speciale meningsløst. Vi kan sidde og have nok så mange idéer om, hvordan man kan betragte ting i verden, men hvis vi ikke er en del af den verden, så kan vi ikke bruge det til en dart. I vores speciale arbejder vi med en teori, som vi har fornemmelsen af vil være til gavn for mange virksomheder, men det er en teori, der typisk bliver brugt akademisk. Så det vi egentlig gerne vil med det her speciale, det er at vise, hvordan teorien kan hjælpe erhvervslivet. Derfor vil det ikke give mening for os, ikke at have en erhvervsmæssig samarbejdspartner. Kan du anbefale andre at skrive speciale med en virksomhed? Ja helt klart. Specielt hvis de ved, hvad de vil med det. Når det er gået godt for os, så tror jeg, det er fordi, vi har været afklaret med, hvad det er vi vil, og hvorfor det er, vi har brug for dem. Det handler om ikke at spilde hinandens tid. 17\nHenrik Kaare Nielsen 52 år Lektor ved Institut for Æstetisk Fag, afdeling for Æstetik og Kultur på Aarhus Universitet Mere end 25 års erfaring som specialevejleder\nErfaringer fra specialevejlederen God kemi er lige så vigtig som faglig specialistviden "God kommunikation mellem den specialestuderende og mig er noget, jeg lægger stor vægt på i specialevejledningen," fortæller specialevejleder Henrik Kaare Nielsen. Med over 25 års erfaring som specialevejleder ved han, hvad han snakker om. "Selvfølgelig er den faglige del i vejledning vigtig, men det handler også meget om kemi og tillid mellem den studerende og specialevejlederen." Den studerende skal helst have en fornemmelse af at ’svinge’ godt med sin vejleder, og der skal være en form for tryghed i specialevejledningssituationen, således at den studerende ikke er bange for at ’dumme sig’, mener han og fastslår: 18\n"Det er i hvert fald min opfattelse omkring den optimale specialevejledning, som også stemmer overens med den respons, jeg har fået fra de studerende. Nogle studerende tror, det primært handler om at få en vejleder, der er faglig ekspert inden for lige netop den studerendes specialefelt – men det handler netop også om så meget andet." Kendskab til de typiske problemer Som en rutineret specialevejleder har han et godt kendskab til de typiske problemer, der kan opstå i løbet af en specialeproces. De studerende har brug for meget forskellig vejledning, og det er en udfordring for specialevejlederen, for-\nng et er\ntæller Henrik Kaare Nielsen: "Som vejleder skal man opøve en fingerspidsfornemmelse for, hvor den studerende befinder sig, og hvilken type hjælp eller modspil den studerende har brug for. Nogle har brug for en konkret slagplan, andre har brug for at blive rusket ud af en problematisk forståelse omkring dele af specialeprocessen." Men han understreger, at den specialestuderende selv kan gøre noget aktivt for at gennemføre specialet på en god måde – for eksempel overveje at skrive gruppespeciale: "Mange faldgruber i specialeprocessen kan undgås ved at have en gruppe. Hvis man skriver alene, er en tilknytning til en form for specialegruppe ofte en god idé, da en sådan gruppe kan have samme effekt," mener Henrik Kaare Nielsen. Ingen pauser i specialeskrivningen Specialevejlederen opfordrer studerende til ikke at holde pause i specialeskrivningen, da det tager lang tid at komme ind i skriveprocessen igen – blot efter nogle ugers pause. Der kan dog være perioder, hvor det simpelthen er nødvendigt at holde pause: "Det sker, at specialestuderende kontakter mig og fortæller, de bliver nødt til at planlægge pause i specialeskrivningen, fordi de for eksempel skal flytte familien til København eller er blevet gravide. I situationer som disse er pauserne jo nødvendige. Generelt opfordrer jeg dog de studerende til ikke at holde pause eller udsætte", fastslår han.\nAmbitionsniveau og tidsramme for specialet Nogle studerende vil måske gerne skrive ph.d. bagefter og stiler derfor også efter en tocifret karakter. Henrik Kaare Nielsen støtter de studerende i deres ambitionsniveau og tilpasser vejledningen løbende herefter, ligesom han også støtter de studerende i deres individuelle tidsrammer og deadlines for aflevering af specialet. "Jeg synes, at den tidsramme, der udstikkes fra universitetet, skal være normen. Men nogle studerende vil gerne bruge et år på specialet, og jeg har fuld forståelse for, at nogle bruger ekstra tid til fordybelse. Det er fint, hvis de også har SU til det", siger Henrik Kaare Nielsen, men fastslår, at et speciale, der har været under udarbejdelse et år, ikke nødvendigvis er bedre end et speciale, hvor der er blevet brugt et halvt år. For som han argumenterer: "Nogle studerende tror, at de skal bruge et helt år, fordi specialet skal indeholde al den viden, de har fået gennem deres studietid. Det er ikke rigtigt. Specialet er ganske vist en stor opgave, som kan berige de studerende både fagligt og personligt, men det er også et specifikt og afgrænset projekt. Det handler ikke om, at hele deres faglighed skal synliggøres." De gode råd fra Henrik Kaare Nielsen står nærmest i kø. Erfaringen som vejleder skinner tydeligt igennem, og han trives med at være en hyppig benyttet specialevejleder - selvom det betyder, at han får mindre tid til sin egen forskning. "Jeg kan vældig godt lide det. Det er et privilegium at hjælpe dygtige unge mennesker til at blive endnu bedre," afslutter han. 19\nPublikationer Den gode opgave - opgaveskrivning på videregående uddannelser Peter Stray Jørgensen og Lotte Rienecker, Samfundslitteratur (3. udgave) 415 sider. Bogen til den, der vil have overblik OG grundig indføring i disciplinen at skrive opgave. På 415 sider gennemgås opgavegenrer, kvalitetskriterier, skriveprocessen, vejledning, problemformulering, disposition, litteratursøgning og –læsning, kilder, teori, empiri og metode, argumentation, sprog, typografi og layout, samt skrivestop. Alle punkterne behandles grundigt, og bogen er fyldt med en række eksempler på hvad der er godt, og knap så godt. Derudover har forfatterne alle flere års erfaring med at undervise og vejlede studerende i opgave- og specialeskrivning. Bogen kan også fungere som et opslagsværk ved hjælp af stikordsregisteret.\nSpecielt om specialer - hovedsageligt om hovedopgaver - koncentreret om kandidatafhandlinger Peter Stray Jørgensen og Lotte Rienecker, Samfundslitteratur (2. udgave) 70 sider. Et A5 hæfte der kommer bredt omkring specialefænomenet. Indholdet dækker over specialet som fænomen og genre, hvordan man vælger sit emne og vejleder, hvad der udgør et godt speciale, tidshorisonter, skriveprocessen, problemformulering, afgrænsning, litteratur, metode, sprog og formalia, og endeligt et afsnit om skriveblokeringer og specialesump. Kort sagt: Lidt af hvert hvad angår specialet. Hvor udgivelsen Færdig til tiden er meget fokuseret på selve processen, er dette hæfte mere bredt og kommer også omkring indhold og form. Specielt om specialer kan også bruges som opslagsværk, idet der udover en overskuelig indholdsfortegnelse også er et stikordsregister.\nFærdig til tiden - Sådan planlægger og styrer du specialet Annegrethe Jørgensen, Samfundslitteratur, 2004. 90 sider. Et A5 hæfte til studerende, der gerne vil undgå specialesumpen. Hæftet kommer omkring alle de faser af specialeskrivning, hvor faldgruberne kan opstå: Fra planlægning, forberedelse, startfasen, over selve arbejdsfasen til færdiggørelsen. Hæftet er meget overskueligt og kan fungere som et opslagsværk (bagerst findes stikordsregister) eller som guide, der er god at have ved sin side gennem hele forløbet.\nAlle tre publikationer kan bestilles via www.samfundslitteratur.dk Internettet www.skrivspeciale.dk af journalist John Henriksen Fordelen ved skrivspeciale.dk er, at det er lettere og billigere at logge ind på et website, end at købe en trykt udgivelse om speciale. Sitet giver et overblik over forskellige specialeemner, såsom problemformulering, struktur, skriveprocessen, interviewteknik, litteratur, sprog og korrekturlæsning. Via skrivspeciale.dk er det også muligt at få John Henriksens konsulentbistand (mod afregning).\nHjælp til specialet - Publikationer, internettet, kurser og rådgivning www.studiemetro.au.dk Udformet som et metro-kort giver dette site dig overblik over fire forskellige aspekter af det at studere. Der er info om 1) at skrive universitetsopgaver, 2) at studere, 3) krav til universitetsopgaver, 4) informationssøgning. Herunder kan man boltre sig i en række emner, såsom brug af kilder, formalia og opgavevejledning. Er man gået i stå i skriveprocessen, kan man desuden træne sine skrivekompetencer via et øvelsesmodul i nonstop-skrivning. Kurser Studenterrådet ved Aarhus Universitet afholder løbende en række kurser, for eksempel kurset "Sæt skub i specialet!", og "Sælg dig selv!", hvor sidstnævnte ruster den studerende til mødet med fremtidige arbejdsgivere, mens førstnævnte giver en række praktiske råd og vejledning i det at skrive speciale. Kursusudbuddet varierer dog fra år til år, men på www.sr.au.dk kan du holde dig opdateret, læse mere om tilbuddene, tilmelding og pris.\nat fuldføre den sidste store opgave. Center for Undervisningsudvikling på Det Humanistiske Fakultet tilbyder gratis individuel speciale-sparring til studerende på Humaniora. Læs mere på www.au.dk/cfu Rådgivnings- og støttecentret er Aarhus Universitets tilbud til studerende med særlig behov for rådgivning, vejledning og hjælpemidler. Centret henvender sig til studerende, der har studiemæssige problemer på grund af et fysisk eller psykisk funktionsnedsættelse (handicap), anden sproglig eller kulturel baggrund end dansk, eller andre studiemæssige vanskeligheder. Læs mere på www.au.dk/da/studerende/studiecenter\nCenter for Undervisningsudvikling afholder Meritgivende kurser i formidling for alle universitetsstuderende – se www.au.dk/cfu. Her kan man få bedre styr på sin skriftlige såvel som mundtlige formidling. Rådgivning Studenterrådgivningen tilbyder rådgivning til studerende, der for eksempel er kørt helt fast i specialeprocessen. På www.studraadgiv.dk er der desuden en række gode råd til at komme godt igennem specialet, samt informationer om, hvad det kan skyldes, hvis du har svært ved\nFind din specialeplads Naboen spiller høj musik, kæresten skælder ud, og vasketøjet trænger virkeligt til en tur i maskinen. Det kan være svært at finde ro til at skrive speciale på hjemmefronten. Heldigvis er der andre muligheder: Spørg dit institut Spørg din specialevejleder eller andre på dit studie, om universitetet stiller specialepladser til rådighed for dig. Ofte skal du skrive en ansøgning, hvor du udover at argumentere om larmende naboer, kan fremhæve, at du bor en times kørsel væk fra dit institut, og dermed biblioteket og din specialevejleder, eller at du på dine 8 kvadratmeter ikke har plads til mere end en seng og et natbord. Ofte er universitetets specialepladser ganske gratis, hvilket jo heller ikke er at foragte. Fordelen ved at blive inden for universitetets mure, er desuden at du skriver speciale i selskab med studiekammerater, der kan give dig faglig sparring. Det kan dog også være nyttigt at sidde i lokale med folk fra andre studieretninger, der vil kunne bidrage med nye øjne og vinkler. Dette finder du for eksempel hos specialelokale.dk, Netmerc og sTUDENTERHUS åRHUS. Specialelokale.dk Specialelokale.dk har specialelokaler både i Århus og København. I Århus er adressen Høegh Guldbergs Gade 103, der ligger godt placeret imellem midtbyen og Universitetet. Prisen pr. måned er 615 kr. (marts 06), hvilket udover en specialeplads giver adgang til fri internet,\ntoilet og køkken, inklusiv vand og varme. Du skal selv medbringe computer. På specialelokale.dk kan du blive skrevet op på en venteliste. sTUDENTERHUS åRHUS sTUDENTERHUS åRHUS er stedet, hvor studerende mødes på tværs af studieretninger. Udover en café og en række arrangementer tilbyder huset også specialepladser til 425 kr. om måneden (marts 06). Man skal selv medbringe pc, men får skrivebord, lampe og internet med i købet. Kontakt he@studenterhusaarhus.dk for at blive skrevet op på ventelisten, eller læs mere om huset på studenterhusaarhus.dk. Netmerc Netmerc er en forening af studerende, der er i gang med at skrive en hovedopgave. Som medlem får du en fast kontorplads med fri print og internet for 560 kr. (marts 06) om måneden. Derudover får du mulighed for at indgå i et samarbejde med en række virksomheder. Læs mere på netmerc.dk. Skab pladsen selv Tag en håndfuld kammerater i hånden og gå sammen om at leje et lokale. Er I for eksempel fem, der alle giver 500 pr. måned, har I allerede råd til et lokale til 2500 kr. Aftal hvilke måneder, I skal betale til pladsen, lige gyldigt om man bruger den eller ej. Når specialeopgaverne er færdige, kender I måske andre, der har lyst til at føre lokalet videre, eller I kan opsige lejemålet (i god tid).\nJob og karriere – et hav af muligheder Med DJØF som sparringpartner kommer du videre i din karriere – eller godt i gang med dit første job. Dyk ned i mulighederne. Du bestemmer selv dybden. Studiejob og praktik Byg bro mellem studiet og din videre karriere, DJØF hjælper dig med at finde studiejob og praktikplads. www.djoef.dk/studerende Dit første job Vejen til dit første job går via DJØFs kandidatvejledningsmøder. Her får du viden om jobmarkedet, lønog ansættelsesvilkår, tips om a-kasse og råd om jobsøgning. Jobbet finder du i DJØF Bladet eller på nettet på www.jobunivers.dk. DJØFs jobsøgningskurser hjælper dig videre med ansøgningen, CV’et og jobbet. www.djoef.dk/snartkandidat Din karriere Når du vil videre i karrieren, hjælper DJØF dig med inspiration, viden og afklaring. Virksomhedspræsen-\ntationer, karrieremøder, kurser og faglige netværk er nogle af DJØFs tilbud til dig sammen med vores karriererådgivning hver mandag kl. 10.00-18.00 på telefon 70 20 77 24. For ledere har DJØF et særligt ledelsesforum og tilbud om målrettet videre- og efteruddannelse. www.djoef.dk/karriere Din løn Check DJØFs dynamiske lønstatistik og find lønniveauet for netop din uddannelse, branche og anciennitet. Hos DJØFs eksperter kan du få sparring forud for din lønforhandling. Vi nærlæser gerne din kontrakt - inden du skriver under. Det betaler sig. Du kan også deltage i DJØFs kurser i lønforhandling Din kontakt På www.djoef.dk finder du information om DJØFs mange forskellige tilbud. Du er også velkommen til at ringe på telefon 33 95 97 00 eller maile til djoef@djoef.dk\nDJØF er den faglige organisation for mere end 47.000 samfundsvidenskabelige og erhvervsøkonomiske kandidater og studerende. DJØFerne arbejder med jura, økonomi, forvaltning, planlægning, udvikling, ledelse, kommunikation, undervisning og forskning på højt niveau overalt i den offentlige og private sektor.


Brug Kaizentavlen til at få overblik over teamsamarbejdet. Her er et felt til opgaverne, et felt til at prioritere opgaver, en tabel over opgaver, som er i gang, og et felt til de fuldførte opgaver. Da man ikke kan løse alle opgaver på én gang, er der også en parkeringsplads til opgaver, som må vente.\n(Fra Målstyret teamsamarbejde i praksis af Jens Linder, Dafolo 2014)\nSkema til brug ved klasserumsobservationer, fx i forbindelse med kollegial supervision.\nKLOG - redskab til refleksion over strategi\nStrategiplanen KLOG kan du hænge i klassen for at øge elevens opmærksomhed på egen arbejdsproces. Du kan referere til den, når eleven er gået i stå eller ønsker hjælp. Planen skal udvikle elevens bevidsthed omkring måden at gå til en opgave og kan udvides, efterhånden som klassen mestrer det.\n(Fra Differentiering i dansk - 1.-2. klasse af Lisbeth Vesterheden, Dafolo 2014)\nKreativitet: Bogprojekt om dyr\nKreativitet: Engle med papirklip\nKreativitet: Fluesvamp som lysestage\nKreativitet: Føl og tegn!\nSkærp børnenes sanser i den kreative udfoldelse ved at lade dem tegne efter, hvad de kan mærke.\nKreativitet: Julepynt af keramik\nLav flotte ophæng til vinduet eller juletræet af ler - og giv dem et personligt aftryk med et aftryk eller med en farvet snor.\n(Fra Rundt omkring af Lisbeth Lauridsen og Rikke Kaels Jakobsen, Dafolo 2012)\nLav flotte malerier til køkkenet af frugt - eller andet, I selv finder på!\nLav jeres egne kravlenisser - med et helt personligt præg!\nTegn sjove, ulækre og spændende krible-krabledyr.\nKreativitet: Lav sjove insekter af genbrugsmaterialer\nKreativitet: Plastvæg med lommer


Syngenta er en verdensførende landbrugsvirksomhed med 27.000 medarbejdere i over 90 lande med to hovedtyper af produkter: frø og plantebeskyttelse.\nNår det drejer sig om blomstrende planter og frø til danske professionelle avlere, så finder man Syngentas egne repræsentanter på stedet. Det gælder også for grøntsagsfrø, hvor Syngenta har et stort frøudvalg til både udendørs dyrkning og drivhusdyrkning. I Danmark er der et bredt udvalg af frø fra Syngentas forædling inden for byg, raps og majs. Sukkerroesorterne fra Syngenta udvikles hos Syngenta Seeds AB i Sverige. Syngenta Seeds AB ligger i Landskrona, som også er Syngentas globale center for sukkerroeforskning og forædling. Ud over hjemmemarkederne - Sverige, Danmark og Finland - sælges sukkerroesorterne fra Syngenta til avlere over hele verden. For nylig har Syngenta Seeds AB udvidet sine aktiviteter. I 2008 blev en Syngenta-virksomhed i Malmø, som er specialiseret i dyrkning og salg af stiklings- og frøformerede småplanter og blomsterfrø, integreret i virksomheden.\nSamtidig fik Syngenta Seeds AB også ansvaret for salget af Syngentas grøntsagsfrø til professionelle avlere i Sverige, Norge og Finland til både udendørs dyrkning og drivhusdyrkning. Syngenta Seeds AB har omkring 225 medarbejdere. Syngenta Crop Protection A/S\nSyngenta Crop Protection sælger plantebeskyttelsesprodukter til forhandlere inden for dansk landbrug. Vi tilbyder en bred vifte af produkter til landbrug, gartneri, frugt- og bærdyrkning samt skovbrug, som bekæmper svampesygdomme, ukrudt og skadedyr. Vi ønsker alle fødevarer af høj kvalitet, et godt miljø og et landbrug med god økonomi.\nFormålet med vores virksomhed er at bringe plantepotentiale til live. Det opnår vi ved at arbejde efter vores værdier: Innovation, intensitet, sundhed og ydeevne. Innovation betyder altid at finde en bedre vej: at omskabe gennembrud inden for videnskabens og erhvervslivets ideer til nye løsninger. Det gør vi ved at fremme vores folks kreativitet og arbejde tæt sammen med kunderne.\nDu kan finde information om Syngenta globalt på www.syngenta.com Se Syngenta videoen Gå til toppen


Dansk filmbranche oplever fremgang - Dansk Skuespillerforbund\nDansk filmbranche oplever fremgang\nDanske film-, tv-, reklame- og spilproducenter har i årene 2009-2016 fordoblet både omsætning og eksport. Det viser en ny analyse fra Producentforeningen af udviklingen i landets såkaldte audiovisuelle brancher: De private producenter, som skaber egne rettighedsbeskyttede produkter.\nI den pågældende periode har der samlet set været en gennemsnitlig årlig vækst i omsætningen på små 8,6 procent og en vækst på 93 procent for hele perioden. Også eksporten er i perioden omtrent fordoblet med en vækst på 103 procent, skriver Politikken.\n”Vi snakker ofte om Oscars, publikumstal, medieforlig og alt det andet, som går på indholdet og kulturpolitikken, men her viser udviklingen over årene, at vi også her leverer noget til samfundet i form af arbejdspladser, eksport og omsætning og dermed også skat”, siger Producentforeningens direktør, Klaus Hansen til avisen.\nPå omsætningen alene overgår de kreative brancher sågar industriproduktionen, hvor omsætningen i samme årrække steg med 23 procent, svarende til gennemsnitligt 3 procent om året, oplyser Dansk Industri til Politikken.\nKlaus Hansen mener, at dette viser et potentiale i disse brancher som kan udnyttes og medgiver, at omsætningstallene havde set noget mindre prangende ud i primært filmbranchen, hvis den offentlige støtte til konkrete filmproduktioner på typisk omkring 35 procent trækkes fra. Hvilket de ikke gør i analysen.


Giganternes kamp: MSI-vinderne mod Worlds-finalisterne - Slash Esport\nFnatics toplaner, Gabriël 'Bwipo' Rau.\nMatch of the week bød på giganterne i G2 og Fnatic. Dette var også deres første kamp siden deres sidste spil, som var et af de bedste spil i Leagues historie.\nTiden var kommet! De to største hold i Europa skulle slå hovederne sammen for første gang, siden G2 vandt MSI.\nFnatic har i de forgangne uger bevist, at de er i den form, vi så dem i under Worlds sidste år, og med en tredjeplads sidste split, er det dem i sinde at vise resten af Europa, at de ikke har tænkt sig at give titlen som de det bedste europæiske hold til G2.\nMed begge hold 4-0 var der store forventninger til at samtlige spillere ville gøre alt for at vinde, og derfor håbede alle på en kamp med stor underholdningsværdi.\nHvem får Pyke?\nFra sidste uges LEC var der kæmpe hype omkring specielt Pyke, ‘The Ripper’s Revenge’ og hvem, der er den bedste Pyke-spiller i Europa. Og specielt i netop denne kamp var G2, som alle bortset fra ‘Jankos’ har spillet ham, og Fnatics ‘Hylissang’, som de fleste af casterne mener er nummer et.\nPyke gik igennem ban-fasen uden at blive ramt, hvilket gave G2 mulighed for at first pick det, men de valgte at tage Yuumi i stedet. Yuumi ses normalt taget på rød side, og Fnatic valgte derefter at tage Karma, Pyke som botlane.\nSom det ser ud lige nu, så ses Karma, som et af de stærkeste picks efter hendes buffs på hendes slow og shield, og hun ligger i Challenger Tier ifølge LoLalytics i alle lanes, hun spilles i.\n38 kills i et 27 minutters spil\nVi skulle ikke længere ind end omkring to min, før vi fik first blood. G2 havde valgt at laneswappe Martin ‘Wunder’ Hansen og Rasmus ‘Caps’ Winther med hinanden, og derfor stod ‘Caps’ overfor sin tidligere teammate i Gabriël ‘Bwipo’ Rau.\n‘Caps’ på Akali besluttede sig for at forsøge en trade med ‘Bwipo’s Renekton i samme øjeblik, som han dingede lvl 2, som gør at ‘Caps’ må se sig selv i grå skærm, da ‘Bwipo’ betaler ham tilbage med en tur i fountain – og derved trækker ‘Bwipo’ first blood mod sin gamle holdkammerat.\nMindre end et minut senere betalte ‘Caps’ ‘Bwipo’ tilbage med et solo kill på ham, men mesitede livet, da danske Mads ‘Broxah’ Brock-Pedersen på Gragas, dræbte ham under hans eget tårn.\nDen helt store skurk dette spil var netop ‘Broxah’, som turnede hver gang, han lavede om til et kill.\nEt glimt af håb kom til G2, da de 24 minutter inde i spillet havde en god fight hvor det lykkes dem at dræbe alle Fnatic spillere undtagen deres midlaner ‘Nemesis’, som var på Twisted Fate. To minutter senere forsøgte ‘Hylissang’ at komme ind og backdoor G2’s nexus, som gjorde, at han trak opmærksomheden fra både ‘Caps’ og ‘Wunder’. Derfor kunne ‘Nemesis’ ult sig ind bag alle G2-spillerne, og med sit Attack Speed build kunne han nå at få nexus så langt ned, at ‘Broxah’ og ‘Bwipo’ kunne sikre sejren og give G2 deres første loss siden MSI.\nHurtigt recap inden Rift Rivals\nDet lykkedes for Team Vitality at sikre deres første sejre efter at have været gået 0-4 de førsteuger. Fnatic skulle spille mod Excel, som stadig mangler en sejr.\nOverraskende var Excel ved at tage sejren, men Fnatic kæmpede sig tilbage og sikrede sig at være det eneste ubesejrede hold i LEC. De tog dermed førstepladsen med 6-0. Der lykkedes for G2 at komme over deres loss, og tog sig et hurtigt win over Rogue. Origen slog Schalke 04 med en backdoor fra deres midlaner ‘Nukeduck’, men måtte se sig slået af Splyce, og Origen tager dermed til Rift Rivals med scoren 3-3.\nRift Rivals bliver spillet i Los Angeles mellem den 27. og 30. juni med første kamp omkring 21.30 torsdag dansk tid.\nHer åbnes det hele med G2 Esports mod Cloud9. Derfor kommer vi først til at se de andre LEC hold igen, fra den 5. juli.


Venstre: Unge skal ikke tvinges | TV MIDTVEST\nVenstre: Unge skal ikke tvinges\nVenstre præsenterer i dag et nyt ungeudspil, som skal gøre op med de tvangsmekanismer, der i dag dikterer, at de skal møde op til bestemte eksaminer og færdiggøre bestemte fag.\n01. jun 2015, kl. 07:14\nVenstre ønsker et opgør med den hårdt kritiserede fremdriftsreform, som partiet selv er medunderskriver af. Formand Lars Løkke Rasmussen præsenterer i dag et ungepolitisk udspil, som både omfatter skoler, ungdomsuddannelser og de højere læreanstalter.\n- Man må konstatere, at fremdriftsreformen har skabt en massiv spændetrøje – både om den enkelte studerende og universiteterne. Den har skabt masser af bureaukrati. Antallet af reeksaminationer er eksploderet, og studerende møder ikke op til eksamen, siger Lars Løkke til Politiken.\nKonkret vil Venstre afskaffe en ordning, hvor de studerende automatisk tilmeldes eksaminer svarende til 30 såkaldte ECTS-point per semester. Og partiet vil også fjerne den såkaldte tvangsmerit, hvor visse studerende pålægges at færdiggøre fag, der ikke længere er relevante for dem.\n- Det er vigtigt, at både studerende og uddannelsesinstitutioner i Midt- og Vestjylland ikke rammes af unødvendigt bureaukrati, som det er tilfældet med fremdriftsreformen. Derfor vil vi i Venstre give institutionerne frihed til at nå målet i tæt dialog med studerende og det politiske led, siger Venstres uddannelsesordfører, Esben Lunde Larsen.\nFremriftsreformen blev vedtaget i 2013, men det seneste år har den været genstand for massive protester af både universiteternes ledelser og de studerende. Hovedanken er, at reformen anvender den økonomiske pisk til at presse universiteterne, og at hastværket giver dårligere kvalitet i undervisningen.\nDen nuværende uddannelsesminister, Sofie Carsten Nielsen (R), har allerede lagt op til at revidere reformen – næste år. Venstres udspil giver hun ikke noget for.\n- Først stiller Venstre med endnu skrappere krav til reformen, og så løber de fra reformen igen. Det her oser af valgflæsk, siger Sofie Carsten Nielsen, der udbeder sig svar på, om V vil afskaffe det sjette af de nuværende SU-år.


AMR-stormøde - AV CENTER\nDa Fagbevægelsens Hovedorganisation skulle afholde arbejdsmiljøreference havde de brug for en visuel løsning, der både bragte fokus på budskabet og taleren. Løsningen kan du læse og se mere om nedenfor.\nI december 2019 afholdt Fagbevægelsens Hovedorganisation Danmarks største arbejdsmiljøkonference i Jyske Bank Arena og Odense Congress Center. De ca. 1.700 arbejdsmiljørepræsentanter fra forskellige brancher mødtes for at blive inspireret i arbejdet med at skabe et bedre arbejdsmiljø på landets arbejdspladser.\nI den forbindelse var AV CENTERs udlejningsafdeling valgt som teknisk samarbejdspartner, leverandør af AV-løsning og ansvarlig for afvikling af konferencen.\nI planlægningsfasen forud for konferencen lavede vores kreative afdeling 3D visualiseringer af, hvordan løsningen ville se ud i Jyske Bank Arena og efter få tilretninger blev løsningen godkendt.\n3D-tegningerne er en god måde at få et indtryk af løsningen, inden den er opsat og giver netop mulighed for at få tilrettet og løst problemstillinger virtuelt, før de bliver en fysisk problemstilling.\nDen store konference med hovedscene i Jyske Bank Arena bestod blandt andet af:\nMeyer Sound PA\n18 x 5 meter bredt lærred\n2 x 20.000 ansilumens Panasonic laserprojektorer\nDekorationsbelysning på borde og tribuner\nTrådløst Sennheiser mikrofonsystem\nForuden den store konference med hovedscene var der break-out lokaler i det tilstødende Odense Congress Center. Her leverede vi mindre lydanlæg, projektor og lærred løsning samt trådløse Sennheiser mikrofoner.\nHvis du vil høre mere om, hvordan vi kan hjælpe og inspirere dig med AV-løsningen til dit næste arrangement, så ring eller kontakt os via nedenstående kontaktformular:


Før var Søren socialpædagog - nu er han shaman og går under navnet Magic Heart | Middelfart | fyens.dk\nPubliceret 03. august 2018 kl. 19:30\nSøren Schjerbeck har altid været spirituelt interesseret, men først da han mødte en indianer, gik det op for ham, at dette var hans vej ind i den spirituelle verden. Foto: Peter Leth-Larsen\nI Gelsted bor en mand, der tidligere var socialpædagog. Nu er han shaman og har gæster sovende i baghaven i en prærievogn og i en tipi. Her kan du nøjes med at komme og overnatte, eller du kan få shamanens hjælp til at finde din nye vej i livet.\nGelsted: Du kan vælge at sove, læse en bog, tage lidt tid til bare at være dig. Eller du kan vælge at gå planken ud og lade dit liv tage en helt ny drejning. Hvis du tør. Hos Søren Schjerbeck, hvis indianernavn er Magic Heart, er der flere muligheder. Han og konen Bodil har lavet et lille Bed & Breakfast-sted, hvor der findes gode muligheder for at få en anderledes oplevelse med hjem. Lad os starte et andet sted:\nSøren Schjerbeck er shaman. Han har tidligere i sit liv været spirituelt interesseret, men han fandt først sin egen vej i den spirituelle verden, da han mødte en indianer, der fik ham introduceret til indianernes tankegang. På en bjergtop i Bolivia blev han indviet som shaman, og nu driver han shamanshoppen.com fra sit hus på Hylkedamvej.\nHan har tidligere været en helt almindelig mand med job som socialrådgiver og socialpædagog i psykiatrien. Nu er han, som folk er færrest. Han lever i harmoni med årstiderne, og derfor er hans liv indstillet efter solhvervet. Han begynder aldrig på noget nyt, før det er forårssolhverv, og ved efterårssolhverv sætter han sig ned og funderer over, hvordan de nye projekter så er gået, og hvad han skal gøre anderledes. Han tror på, at alting har en sjæl, og han samler urter i skovene omkring Gelsted til sine egne teblandinger, mens Bodil håndlaver drømmefangere, der er til salg på shamanens hjemmeside.\nVi har turister fra hele verden. Folk kommer gerne til Gelsted for at få en anderledes oplevelse.\nShamanen Søren Schjerbeck - også kendt som Magic Heart - driver shamanshoppen i Gelsted. Han har en tipi og en gammel hestevogn, hvorfra han har bed & breakfast, og der kommer gæster fra hele verden. Foto: Peter Leth-Larsen\nLandet rundt i en prærievogn\nI baghaven står noget, der ligner en prærievogn. Den har shamanen rejst landet tyndt i med tre heste foran.\n- I to år rejse jeg rundt i den og fortalte om indianerne og deres filosofi. Jeg har været en del i børnehaver og SFOer. Jeg har fortalt børnene om, at indianerne kun har én regel, og det er, at man skal gøre noget godt for andre. Men det var hårdt at rejse på landevejene med tre heste, som man også skulle passe. Når man rejser med fire en halv kilometer i timen, så er der langt mellem stederne, hvor opgaverne er, siger han.\nSøren Schjerbeck valgte i stedet at købe et hus på Hylkedamvej, og nu er prærievognen stillet ned bag i haven, hvor turister kan få lov at få en snert af indianerlivet.\n- Vi har turister fra hele verden. Folk kommer gerne til Gelsted for at få en anderledes oplevelse, siger han.\nOg for at toppe oplevelsen, har parret netop fået sat en tipi op ved siden af prærievognen. Den kan man også leje sig ind i, hvis man har lyst, men den er oprindeligt sat op for, at grupper kan samles i den, når Søren Schjerbeck trækker i fjerene og frynserne og trommer løs under en trommemeditation.\nTipien er sat op som samlingssted til for eksempel trommemeditationer, men den fungerer nu også som en overnatningsmulighed for gæsterne på Hylkedamvej. Foto: Peter Leth-Larsen\nVend livet på hovedet\nDer er nemlig gang i flere ting i haven bag det røde hus på Hylkedamvej. For én ting er, at nogle gæster på farten har brug for et sted at sove. Noget andet er, hvad de i virkeligheden søger. Skulle man have brug for at vende sit liv på hovedet og finde en ny vej, så er shamanen også behjælpelig med det.\n- Folk kan komme og bo her i 24 timer. Så beder vi de åndelige rådgivere om hjælp, lægger indianske shamankort op, stiller spørgsmål og får svar, forklarer shamanen, der også kan inkludere trommemeditationer eller en tur i svedhytten på jagten efter det nye liv.\n- Vores plan var, at vi ville lave et sted, hvor folk kan få en pause fra livet og lære sig selv at kende og udvikle det potentiale, de har, siger han.\nPrærievognen er stort set fuldt booket hele sommeren, og hver måned kommer fire til seks mennesker til Magic Heart for at få en livsændring.\nPrærievognen er parkeret bagest i haven, og den er udlejet hele sommeren af gæster fra både ind- og udland. Foto: Peter Leth-Larsen\nTipien er sat op for ganske nyligt, men den er allerede dekoreret og indrettet. Foto: Peter Leth-Larsen\nSøren Schjerbeck købte sammen med sin hustru huset på Hylkedamvej for halvandet år siden. Nu driver de shamanshoppen.com fra adressen. Foto: Peter Leth-Larsen\nHer er familien på besøg, og de nyder også godt af de hyggelige og anderledes sovepladser. Foto: Peter Leth-Larsen


⇒ Køb Orvis Carabineer Tape Measure online - Kun 139,00 kr. - Billig levering\nHer på hjemmesiden undersøges udendørs tilbud til militær for kvinder og mænd, for eksempel vandresko, haglgeværer eller våben.\nEn lang række online forhandlere tildeler nu om dage et bredt udvalg af leveringstyper. En favorit iblandt mange er lige nu pakkeshoppen, hvor det er muligt at hente varerne lige når det passer dig. Fragtformen er nemlig særligt praktisk, og desuden endda den mest betalelige leveringsløsning.\nDu kunne også beslutte dig for at få produkterne bragt hjem til din privatadresse eller ud på din arbejdsplads. Fragtformen viser sig som oftest en anelse mere omkostningsfuld, men også usædvanlig ukompliceret. Den mest prisbevidste leveringstype kan ikke benægtes at være at du selv henter varerne, som dog beroer på at du opholder dig med kort afstand til online forretningens adresse.\nFragttiden er jo ekstremt vigtig når du har behov for din pakke inden for få dage, så af den grund er det i sandhed passende at du checker den forventede leveringstid på det pågældende produkt.\nMange forhandlere på nettet tilsiger levering på næste hverdag på en lang række af deres varer, men vær vagtsom da det er afhængig af at du når at bestille tidligere end et nøjagtigt tidspunkt, så de garanteret kan nå at få varen pakket før de pakkeansatte tager hjem.\nFlere internet firmaer yder fragt uden omkostninger, men oftest er det så nødvendigt at man shopper for en fastsat sum. Desuden burde du beslutte sig for den mest prisbevidste fragttype, der gerne - uafhængig om du bor nær Helsingør, Svendborg eller Gilleleje - vil være at få fragtmanden til at køre bestillingen til en pakkeshop.\nDet har vist sig at være ret så let for internetbrugere at finde de laveste priser på diverse webshops, og derved har flere online forhandlere været presset til at at nedsætte salgsværdien på mange af deres varer - til babyer og børn, og samtidig til mænd og kvinder - helt i bund, og endda nogle gange garantere fri fragt. Det kan dog til hver en tid vise sig udbytterigt at sammenholde nogle forskellige butikker på nettet efter rabatkoder inden du gennemfører dit køb, så du er sikret at antage den mindst kostelige pris.\nMan skal trods alt være så påvagt, at hvis en forretning på nettet reklamerer et produkt for en pris som kan virke overordentlig letkøbt, er det mange gange være et signal om en uoprigtig online forretning. Kortbestillinger er trods alt dækket ind under en anordning, hvilket støtter folk imod uoprigtige internet virksomheder.\nVi foreslår generelt betalinger med kort eller betalinger med mobilen. Som en anden løsning burde du benytte en afdragsløsning som eksempelvis ViaBill, såfremt du tilstræber at klare omkostningerne over tid.\nInden nogen køber i en internet shop kan man ideelt set gennemgå shoppens regler, men det er i mange tilfælde ikke specielt ophidsende.\nEt alternativt forslag kan derfor være at kontrollere om internet butikken er e-mærke godkendt, hvilket almindeligvis er en tryghed om at internet shoppen efterfølger de opstillede regler, udover at internet selskabet hyppigt besigtiges af specialister som er meget fortrolige vilkårene. Desuden giver det dig anledning til opbakning, for så vidt du bliver udsat for vanskeligheder i forbindelse med din bestilling.\nDertil rekommanderer vi at man er oppe på mærkerne omkring de fundamentale reglementer der spiller ind i forbindelse med handlen, fx hvilken byttepolitik internet selskabet bruger. Derfor er det på samme måde relevant, at man altid beholder sin kvitteringsmail, så man en anden gang kan vidne om bestillingen, uafhængig om du skal købe gave til en pige eller dreng.\nTrustpilot genererer uden sammenligning solide muligheder for at gøre dig bekendt med en hel del øvrige køberes evalueringer og herved er det smart, at du iagttager internet webshoppens bedømmelser forud for at du køber.\nFacebook leverer for øvrigt uden sammenligning solide metoder til at få en idé om online forretningens troværdighed. Foruden det ses mange internet virksomheder som giver kunderne mulighed for at aflevere en omtale af deres købsoplevelse, hvilket på samme måde burde udnyttes til at danne dig et indtryk af tidligere kunders oplevelser.\nDenne hjemmeside finansieres af reklamer. Vi har et fast samarbejde med adskillige e-handler i form af at vi publicerer butikkernes produkter, og opnår provision under forudsætning af at en af de besøgende på vores hjemmeside realiserer en transaktion.\nOrientering om tilbud og forretninger på nettet opretholdes fra tid til anden, men vi tager ikke ansvar for forandringer der er lavet siden nyligste opdatering af de viste data.


Sekshjertet danseforestilling ligner et hovedværk - politiken.dk\nSekshjertet danseforestilling ligner et hovedværk\nKitt Johnson slår med ’Post No Bills’ fast, at hun er en ener i den danske danseverden.\nDØDSHUMOR. Midt i al meningsløsheden er der en gakket anarkistisk humor i 'Post No Bills'. Foto: Per Morten Abrahamsen\nScene 18. apr. 2015 kl. 17.43\nHvad er der tilbage, når der ikke er noget tilbage? Når et menneske har fået frataget alt: arbejde, hus, pension, fremtid, menneskelighed?\nMed det spørgsmål starter ’Post No Bills’, der med danser og koreograf Kitt Johnsons egne ord er en undersøgelse af krisen som skabende transformator.\nEt muligt svar er stor kunst, der i sig selv kan transformere mennesker. Forandret føler jeg mig i hvert fald efter en time i selskab med Johnsons nye solo, der ligner et hovedværk i de seneste års krisekunst.\nVi træder ind i en tom og kold fabriksbygning et sted på Carlsbergs enemærker på Vesterbro. Det er som at træde direkte ind i apokalypsen. Bygningen formelig dirrer under den infernalske isstorm af lyd fra komponist Sture Ericsons computere. En lyd, der har revet alting med sig – alle friværdier og boligbobler – og efterladt livet blottet ind til benet.\nHer rejser sig nu skyggen af et menneske, som bevæger sig langsomt imod os. Med sin sorte kedeldragt, handsker og elefanthue ligner det en bz’er eller en mørk slægtning til Pussy Riot. Men det er mere butoh end bz, mere udstødt eksistens end russisk girlpower.


Genoptræning. Orientering til ældrepolitisk frivillige - PDF\nDownload "Genoptræning. Orientering til ældrepolitisk frivillige"\n1 Genoptræning Orientering til ældrepolitisk frivillige 2014\n2 Indhold 3 Genoptræning og det gode liv 4 Ældre Sagens mærkesager Fakta og oplysninger Generelle fakta om genoptræning Fakta om mærkesager Øvrige fakta 13 Spørgsmål til kommunalpolitikerne 1 Mere information Redaktion: Frivilligafdelingen og Samfundsanalyse Grafik/Design: Ole Leif og Ida Magdalene Tryk: Ældre Sagen Ældre Sagens håndbøger i denne serie: Digitalisering Frivilligpolitik Genoptræning Rehabilitering og hjemmehjælp Medicinske patienter Pleje og ældreboliger Velfærdsteknologi April 201\n3 Genoptræning og det gode liv Ældre Sagen arbejder på landsplan med at styrke det sammenhængende patientforløb. I den forbindelse er genoptræning eller vedligeholdelsestræning en vigtig forudsætning for at kunne leve det gode liv også efter sygdom, uanset om behandlingen har foregået på sygehus eller i hjemmet. De fleste taber under en sygdomsperiode nogle funktioner, som er vigtige at få genoprettet hurtigst muligt. Det er kommunerne, der har afgørende ansvar for genoptræningsområdet, både økonomisk og at iværksætte genoptræningstilbud samt sikre, at tilbuddet kan gives hurtigt til de borgere, som har behov. Derfor er det vigtigt, at frivillige i Ældre Sagen gør en aktiv indsats for, at ventetiden på genoptræning bliver så kort som muligt. Det handler om at være med- og modspiller i dialog med lokale politikere og embedsmænd. Ældre Sagens lokale ældrepolitiske indsats er vigtig, da den er en forud- sætning for, at det arbejde som Ældre Sagen arbejder med på landsplan også bliver realiseret i de enkelte kommuner. Dette hæfte er ment som et informations- og inspirationsmateriale, suppleret med yderligere materiale på Det kan være nødvendigt at indhente oplysninger på kommunens hjemmeside om lokale forhold, eventuelt bistået af hjælp fra Ældre Sagens foreningskonsulenter. Jeg ønsker jer held og lykke med det lokale arbejde for at sikre et bedre genoptræningsforløb og dermed livskvalitet for borgerne i jeres kommune. Bjarne Hastrup Adm. Direktør 3\n4 Ældre Sagens mærkesager Ældre har krav på at få den genoptræning, de har behov for, for at leve et selvstændigt og værdigt liv. Som ældrepolitisk frivillig kan du arbejde lokalt med at sikre kommunens ældre et anstændigt træningstilbud. Offentlige tilbud om genoptræning og vedligeholdelsestræning tager udgangspunkt i to forskellige lovgivninger, nemlig Sundhedsloven og Serviceloven, som du også kan læse mere om i dette hæfte. I forhold til genoptræning har Ældre Sagen en række mærkesager, der er værd at kigge efter i kommunerne og arbejde for, at de bliver efterkommet. De er: 1 Genoptræning hurtigst muligt eller ventetid på maksimalt 1 uge efter at: A: en borger er blevet udskrevet fra sygehus. B: kommunen er blevet bekendt med en borgers behov for genoptræning, uden at vedkommende har været indlagt på sygehus. 2 Borgere skal have samme adgang til kørsel eller kørselsgodtgørelse i forbindelse med genoptræning uanset, om de har været indlagt på sygehus eller ej. 3 Kommunerne bør arbejde sammen om specialiserede genoptræningsforløb, der forudsætter at særligt uddannet fagpersonale er til rådighed. 4\n5 Fakta og oplysninger Lovgivningen på genoptræningsområdet strækker sig over to forskellige love, nemlig Sundhedsloven og Serviceloven. Her kan I kort få et indblik i de to love samt finde diverse faktuelle oplysninger vedrørende genoptræning. Under afsnittet Mere information, er der desuden link til en lang række centrale dokumenter, der blandt andet beskriver rammer, regler og statistik på genoptræningsområdet. Generelle fakta om genoptræning Typer af træning Genoptræningsområdet kan opdeles i tre typer: 1. Genoptræning efter Sundhedsloven Genoptræning på basalt niveau Genoptræning på avanceret niveau Genoptræning på specialiseret niveau Rehabilitering på specialiseret niveau 2. Genoptræning efter Serviceloven 3. Vedligeholdelsestræning efter Serviceloven. I forhold til genoptræning efter Sundhedsloven er det en lægefaglig vurdering på hospitalet, som afgør typen af genoptræning. Kommunen kan ikke tilsidesætte den lægefaglige vurdering af patientens genoptræningsbehov eller rehabiliteringsbehov. Det er oftest sygdommens sværhedsgrad og eventuelle komplikationer fremfor diagnosen, der afgør typen af genoptræning. Det siger loven Sundhedslovens 140 Kommunalbestyrelsen tilbyder vederlagsfri genoptræning til personer, der efter udskrivning fra sygehus har et lægefagligt begrundet behov for genoptræning, jf. 84 om genoptræningsplaner. Forudsætningen for genoptræning efter Sundhedsloven er, at borgeren kan fremvise en genoptræningsplan, jf. 84. En genoptræningsplan er dokumentation for et lægefagligt begrundet behov for genoptræning. Genoptræningsplanen es og/eller faxes oftest direkte til kommunen. Serviceloven 86 Kommunalbestyrelsen skal tilbyde genoptræning til afhjælpning af fysisk funktionsnedsættelse forårsaget af sygdom, der ikke behandles i tilknytning til en sygehusindlæggelse. Serviceloven 86, stk. 2 Kommunalbestyrelsen skal tilbyde hjælp til at vedligeholde fysiske eller psykiske færdigheder til personer, som på grund af nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer har behov herfor. Kommunens ansvar Kommunen har altså ifølge loven ansvaret for: Genoptræning efter indlæggelse på sygehus, hvis der i den forbindelse er udarbejdet en genoptræningsplan. Kontakt med skadestue, sygehusambulatorium eller dagsafsnit sidestilles med sygehusindlæggelse. Genoptræning efter sygdom eller ulykke, der ikke er behandlet i tilknytning til en sygehusindlæggelse. Det kan eksempelvis være efter et fald eller længerevarende influenza. Vedligeholdelsestræning er målrettet træning for at forhindre funktionstab, fastholde eller forbedre den hidtidige funktionsevne. Vedligeholdelsestræning omfatter vedligeholdelse af såvel fysiske som psykiske funktioner og færdigheder. I Vejledning om genoptræning og vedligeholdelsestræning i kommuner og regioner kan man læse mere om indholdet i de forskellige typer genoptræning. Se link bagerst i pjecen.\n6 Fakta om mærkesager 1 Genoptræning hurtigst muligt eller ventetid på maksimalt 1 uge Ældre Sagen har i gennem en årrække undersøgt ventetiderne på genoptræning både i henhold til Sundhedsloven og efter Serviceloven. Bagest i hæftet i afsnittet Mere information kan du finde link til undersøgelserne. Det er naturligvis den ventetid, som borgeren oplever, der er central. Hvis lægen siger, at der skal gå lidt tid, før genoptræning kan startes, fx på grund af sårheling, så er det selvfølgelig en rimelig begrundelse for forlænget ventetid. Der kom i 2014 nye regler, som skærper kommunens forpligtelse til at undgå unødvendig ventetid på genoptræning efter hospitalsindlæggelse. Reglerne betyder, at hvis der er et lægefagligt behov for, at patienten ikke må vente på genoptræning, så kan lægen fastsætte en startdato for træningen. Denne frist skal kommunen overholde. I en ca. halvdelen af landets kommuner tager det uacceptabel lang tid, hvis en borger har brug for træning efter at have været indlagt på sygehus, været syg uden indlæggelse eller har brug for hjælp til at vedligeholde balance, smidighed eller til at klare dagligdagen. Ventetiden kan koste dyrt. Kondition og muskelstyrke falder markant efter blot 1 uges sengeleje. Specielt de muskler, vi bruger til at rejse og sætte os med, samt de muskler, der holder os oprejst, svækkes efter sygdom. Unødig ventetid kan betyde, at ældre aldrig genvinder evnen til at komme ud af sengen ved egen hjælp, gå en tur i haven eller stå i køkkenet og varme aftensmaden. Det er en god ide, at I undersøger ventetiden for både genoptræning efter og genoptræning uden sygehusindlæggelse, da der kan være forskellige ventetider. I kan også vælge at sætte spot på den del af træningen, som I fornemmer specielt er problematisk i jeres kommune. Ældre Sagen lavede i 2014 undersøgelsen Kommunal træning af ældre 2014 om netop genoptræning og vedligeholdelsestræning af ældre. Kommunerne må selv vælge om de er anonyme i undersøgelsen, og på frivilligportalen og via linket bagerst i dette hæfte, kan du finde oplysningerne på de kommuner, som har valgt ikke at være anonyme. Af undersøgelsen fremgår følgende: Ventetid på genoptræning efter sygehus indlæggelse: 49 % af kommunerne har ingen/ op til 1 uges ventetid på genoptræning efter Sundhedsloven. I 40 % af kommunerne er ventetiden op til 2 uger. 8 % af kommunerne har en ventetid på op til 3 uger. Ingen kommuner har oplyst at have en ventetid på mere end 3 uger. Der er selvfølgelig tilfælde, hvor svære operationssår og ulykker betyder, at genoptræningen ikke kan gå i gang lige efter udskrivelsen, men det bør være hensynet til borgerens helbred og ikke kommunens kapacitet, der styrer ventetidens længde. Sådan måles ventetid Ventetid kan måles på mange måder, og borgeren og kommunen er givetvis ikke altid enige om, hvad der er den bedste måde. Borgeren oplever formentlig ventetid fra det tidspunkt, vedkommende forlader sygehuset, eller det tidspunkt man kontakter kommunen første gang for at få genoptræning. Kommunen vil derimod sige, at ventetid først kan måles, når kommunen kender borgerens behov, og at tiden fra borgeren forlader sygehuset til kommunen modtager genoptræningsplanen ikke skal regnes som ventetid. Ventetid på genoptræning uden sygehusindlæggelse: 19 % af kommunerne har ingen/ op til 1 uges ventetid på genoptræning efter Serviceloven. I 4 % af kommunerne er ventetiden på op til 2 uger. I 17 % er ventetiden på op til 3 uger. 13 % af kommunerne har en ventetid på mere end 3 uger. Selv om ansvaret for genoptræning, uden at borgeren har været indlagt på sygehus, har været kommunens i årevis, halter tilbuddet desværre stadig. Der kan gå længere tid, fra behovet ken- 6\n7 des, til træningen sættes i gang, end tilfældet er ved sygehusindlæggelser. Ældre Sagen frygter, at presset på kommunerne fra sygehusets genoptræ- ningsplaner kan betyde, at genoptræning uden at man har været indlagt på sygehus nedprioriteres med endnu længere ventelister til følge. Figur 1 Den reelle ventetid i kommunerne på genoptræning efter Sundhedsloven? Hvor lang tid går der typisk fra kommunen kender behovet for genoptræning efter Sundhedsloven, til borgeren påbegynder træningen? 0% 10% 20% 30% 40% 0% 60% 70% 80% 90% 100% Alle Hovedstaden Sjælland Syddanmark 3 42 Midtjylland Nordjylland Ingen ventetid / Op til 1 uge Op til 2 uger Op til 3 uger Op til 4 uger Op til uger 6 uger eller flere Ved ikke Ønsker ikke at svare KILDE: ÆLDRE SAGEN 2014 Figur 2 Den reelle ventetid i kommunerne på genoptræning efter Serviceloven? Hvor lang tid går der typisk fra kommunen kender behovet for genoptræning efter Serviceloven, til borgeren påbegynder træningen? 0% 10% 20% 30% 40% 0% 60% 70% 80% 90% 100% Alle Hovedstaden Sjælland Syddanmark 16 8 Midtjylland Nordjylland Ingen ventetid / Op til 1 uge Op til 2 uger Op til 3 uger Op til 4 uger Op til uger 6 uger eller flere Ved ikke Ønsker ikke at svare KILDE: ÆLDRE SAGEN\n8 Figur 3 Den reelle ventetid i kommunerne på vedligeholdelsestræning efter Serviceloven Hvor lang tid går der typisk fra kommunen kender behovet for vedligeholdelsestræning efter Serviceloven, til borgeren påbegynder træningen? 0% 10% 20% 30% 40% 0% 60% 70% 80% 90% 100% Alle Hovedstaden Sjælland Syddanmark Midtjylland Nordjylland Ingen ventetid / Op til 1 uge Op til 2 uger Op til 3 uger Op til 4 uger Op til uger 6 uger eller flere Ved ikke Ønsker ikke at svare KILDE: ÆLDRE SAGEN 2014 Ventetid på vedligeholdelsestræning: 18 % af kommunerne har ingen ventetid/op til 1 uges ventetid på vedligeholdelsestræning efter Serviceloven. I 39 % af kommunerne er ventetiden op til 2 uger. 13 % af kommunerne har en ventetid på op til 3 uger. 19 % har en ventetid på mere end 3 uger. Figur 1, 2 og 3 viser ventetiderne på de tre typer træning. Ventetiden er målt fra kommunen kender borgerens genoptræningsbehov til borgeren påbegynder træning. Hertil skal lægges den tid, det tager fra borgeren er udskrevet fra sygehus, til kommunen kender borgerens behov. Borgerens oplevelse af ventetiden er altså reelt længere, end hvad undersøgelsen viser. 2 Kørsel og kørselsordning Det er utilfredsstillende, at ældre, der har brug for genoptræning, uden at de har været indlagt på sygehus, ikke er ligestillet med ældre, der har været indlagt på et sygehus. Det er frivilligt for den enkelte kommune, om de vil tilbyde en kørselsordning for de borgere, der ikke selv har mulighed for at transportere sig til og fra kommunal træning i forbindelse med sygdom/ handicap, der ikke kræver sygehusbehandling. Det er også frivilligt, om den enkelte kommune vil opkræve betaling fra borgerne for kørslen. Ældre Sagens undersøgelse fra 2014 viser, at i % af kommunerne tilbydes der overhovedet ikke kørselsordning til genoptræning (se figur 4). I 63 % af kommunerne er der egenbetaling til genoptræning. Størrelsen på egenbetalingen varierer en hel del (se figur ). 8\n9 Figur 4 Hvem er omfattet af kommunens kørselsordning til genoptræning efter Serviceloven? 0% 10% 20% 30% 40% 0% 60% 70% 80% 90% 100% Alle Hovedstaden Sjælland Syddanmark Midtjylland Borgere, der selv vurderer, at de ikke selv kan transportere sig til træning Borgere som visitationsenheden vurderer, ikke selv kan transportere sig til træning Borgere som en terapeut vurderer, ikke selv kan transportere sig til træning Andre Kommunen har ikke kørselsordning på området Ingen Ved ikke KILDE: ÆLDRE SAGEN 2014 Figur Hvad er egenbetalingen for borgere, der anvender kommunens kørselsordning til genoptræning efter Serviceloven? 0% 10% 20% 30% 40% 0% 60% 70% 80% 90% 100% Alle Hovedstaden Sjælland Syddanmark Midtjylland Nordjylland Der er ingen egenbetaling Maksimalt 1 kr. retur pr. træningsgang Maksimalt 2 kr. retur pr. træningsgang Ved ikke Maksimalt 3 kr. retur pr. træningsgang 3-0 kr. retur pr. træningsgang Over 0 kr. retur pr. træningsgang Ønsker ikke at svare KILDE: ÆLDRE SAGEN\n10 3 Kommunalt samarbejde Genoptræning tilbydes til mange forskellige diagnoser, lidelser og tilstande. Nogle typer genoptræning kræver en mindre specialiseret faglig tilgang, hvor andre typer genoptræning kræver specialiseret fagpersonale. I de specialrettede genoptræningstilbud, hvor der kræves særlig faglige forudsætninger for at kunne tilbyde et fagligt kvalitativt genoptræningsforløb uden unødvendig ventetid, bør kommunerne være bedre til at samarbejde med nabokommuner. I Ældre Sagens undersøgelse af genoptræningsområdet fra 2014 blev kommunerne endvidere spurgt om: Hvilke tiltag der skal til for, at kvaliteten af træning i kommunen forbedres. Her svarede kommunerne mange forskellige ting, eksempelvis tværfagligt samarbejde og fokus på forebyggelse. Men ingen foreslog tværfagligt samarbejde med nabokommunerne. Men det er tydeligt af figur 6, at de fleste kommuner ønsker at organisere de fleste tilbud selv. Figur 6 Hvordan er de specialrettede genoptræningstilbud organiseret i jeres kommune, fx tilbud til patienter med apopleksi, KOL eller ryglidelse? 0% 10% 20% 30% 40% 0% 60% 70% 80% 90% 100% 99 Alle Organiseret i egen kommune Købt på sygehuset Organiseret i samarbejde med andre kommuner Andet (notér) Ingen specialtilrettede tilbud i kommunen Ved ikke KILDE: ÆLDRE SAGEN\n11 Tiltag der kan forbedre træningen i kommunerne Som frivillig kan det være interessant at komme i dialog med din kommune om kvaliteten af genoptræningstilbuddet. I Ældre Sagens undersøgelse fra 2014 er kommunerne blevet bedt om at vurdere, hvilke tiltag der kan skabe forbedringer inden for træningsområdet i deres kommune. Figur 8 På en skala fra 1-10, hvor 1 er slet ikke vigtigt og 10 er særdeles vigtigt, bedes du vurdere vigtigheden af hver af følgende forhold, hvis kvaliteten af træningen skal blive endnu bedre i kommunen Bedre tværfagligt samarbejde 6,4 6,4 6,1 6,7 7,4 7, Flere medarbejdere Bedre fysiske rammer (herunder lokaler, redskaber) 4,9,1,2,7,8,8 6,2 6,2 6,4 6,8 6,6 6,7 Flere ressourcer til efteruddannelse 4,3,7 6,0,6,6 6,0 Bedre mulighed for at anvende ny teknologi 4,8 4,9 4,7,3,6 6,7 Bedre mulighed for at varetage genoptræning i borgerens eget hjem 3,2 3,8 4,2 4,2 4,3,4 Alle Hovedstaden Sjælland Syddanmark Midtjylland Nordjylland KILDE: ÆLDRE SAGEN 2014\n12 Øvrige fakta Genoptræningsplaner Landets sygehuse skal udfærdige genoptræningsplaner til patienter, hvor en læge har vurderet, at vedkommende har behov for genoptræning efter at være blevet udskrevet fra sygehuset. Men det er kommunerne, der betaler for genoptræningen og udfører planerne. Anvendelige genoptræningsplaner er forudsætningen for, at samarbejdet kan fungere. Dårlige genoptræningsplaner går ud over borgerne og medfører en dårlig udnyttelse af terapeuternes i forvejen sparsomme ressourcer. Når kommunerne bliver bedt om at vurdere anvendeligheden af genoptræningsplanerne fra sygehusene på en skala fra 1 til 10, så svarer 66 % af kommunerne ifølge Ældre Sagens undersøgelse fra eller derover. 30 % svarer 6 eller derunder, og efterlader altså plads til forbedring. Sundhedsaftaler Kommunerne og regionerne udarbejder sundhedsaftaler, hvor blandt andet samarbejdet om træningsindsatsen beskrives. Se henvisning under Mere information. Kvalitetsstandard Kommunen skal mindst en gang årligt udarbejde en kvalitetsstandard for genoptræning uden sygehusindlæggelse. I kvalitetsstandarderne opstilles der klare rammer for tildeling af ydelser. Rammerne synliggør det kommunale serviceniveau og de kvalitetsmål, som kommunalbestyrelsen har fastsat. Kvalitetsstandarden bør også være tilgængelig på kommunens hjemmeside. Figur 7 Hvor anvendelige er de genoptræningsplaner, som kommunerne får fra sygehusene i øjeblikket? Anvendeligheden vurderes på en skala fra 1-10, hvor 1 er ikke-anvendelige og 10 er fuldt anvendelige. 0% 10% 20% 30% 40% 0% 60% 70% 80% 90% 100% Alle Hovedstaden Sjælland Syddanmark Midtjylland Nordjylland Ved ikke Ikke-anvendelige Fuldt anvendlige KILDE: ÆLDRE SAGEN\n13 Spørgsmål til kommunalpolitikerne Når I skal i gang med at kigge nærmere på, hvordan det forholder sig med genoptræning i kommunen, så brug evt. disse spørgsmål som inspiration til at stille til kommunalpolitikerne. Kig også gerne på frivilligportalen, hvor man kan se oplysninger fra de kommuner, som har valgt ikke at være anonyme. Ventetid på maksimalt 1 uge Hvor mange dage stod borgere i gennemsnit på venteliste til genoptræning efter sygehusindlæggelse i foregående år? Hvor mange dage har borgere i gennemsnittet stået på venteliste til genoptræning efter sygehusindlæggelse i år? Har kommunen taget initiativer til at nedbringe ventetiden? Hvilke oplagte økonomiske fordele er der ved hurtig genoptræning? Hvordan oplyser din kommune om ventetider på genoptræning? Hvis ikke informationen ligger på hjemmesiden, kunne man så overveje at informere borgere her? Kørsel og kørselsordning Tilbyder kommunen kørsel til borgere, der skal til og fra eksempelvis genoptræningscenteret? Hvis nej: Hvorfor ikke? Hvilket beløb er rimeligt selv at betale, hvis man benytter sig af kommunens kørselsordning? Genoptræningsplaner Spørg træningsterapeuter i jeres kommune, hvorvidt de oplever genoptræningsplanerne som anvendelige i deres arbejde. Så har I et godt udgangspunkt til at diskutere, hvorvidt genoptræningsplanerne er brugbare. Tag kontakt til ledende embedsmænd eller politikere og fortæl, hvorvidt I oplever, at genoptræningsplanerne er brugbare. Spørg samtidig, om kommune og sygehus har en plan for, hvordan planerne gøres anvendelige. Indeholder genoptræningsplanen beskrivelse af: Tidligere funktionsevne? Funktionsevne og genoptræningsbehov på udskrivningstidspunktet? Hvilke begrænsninger i funktionsevnen genoptræningen skal rette op på? Seneste tidspunkt for bopælskommunens første kontakt til borgeren? Hvordan sygehus og kommune kan kontaktes? 13\n14 Kommunalt samarbejde Skal kommunen kunne udbyde alle former for genoptræning inden for egen kommune? Er der fordele forbundet med tværkommunalt samarbejde? Har kommunen tilbud om træning til demente? Tiltag der kan forbedre træningen i din kommune Oplever kommunen, at der udfordringer eller indsatsområder, som vil være relevante at arbejde med for at forbedre genoptræningen? Er der evt. igangværende arbejde med at forbedre kvaliteten? Mangler der f.eks. gode lokaler og træningsfaciliteter? Er der mulighed for at tilbyde genoptræning i borgerens eget hjem, når dette skønnes nødvendigt? Har kommunen mulighed for at leve op til de tidsfrister, som hospitalet fastsætter for at igangsætte genoptræning for borgere, som har lægefagligt behov for hurtig genoptræning? 14\n15 Mere information Lovgrundlag Sundhedsloven (LBK nr. 913 af 13. juli 2010) https://www.retsinformation.dk/forms/r0710. aspx?id=1304#k39 Serviceloven (LBK nr.810 af 19. juli 2012) https://www.retsinformation.dk/forms/r0710. aspx?id=141372#kap16 Bekendtgørelse om genoptræningsplaner og om patienters valg af genoptræningstilbud efter udskrivning fra sygehus (BEK nr. 1088, december 2014) https://www.retsinformation.dk/forms/r0710. aspx?id= Vejledninger Vejledning om træning i kommuner og regioner (2014), Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse https://www.retsinformation.dk/forms/r0710. aspx?id= Statistik Statens Serum Institut Sundhedsdata på genoptræning Sundhedsvaesenet%20i%20tal/Specifikke%20 omraader/genoptraning.aspx Danmarks Statistik Genoptræning og vedligeholdende træning, udgifter og effekt, efter indikator og område Ældre Sagens dokumenter Undersøgelser af det kommunale genoptræningsområde dokumentation/sider/kommunal-tr%c3%a6ningaf-%c3%a6ldre aspx Den Gode Genoptræning dokumentation/sundhed-og-velvaere/documents/ Den%20gode%20 genoptr%c3%a6ning%20-% pdf Værd at vide 201 Genoptræning vaerdatvide/sundhedsomraadet/traening/sider/ default.aspx Frivilligportalen om genoptræning (bl.a. tal for de kommuner, som ikke er anonyme) https://internfrivilligportal.aeldresagen.dk/ Nyheder/Sider/ventetid-paa-genoptraening.aspx Øvrige dokumenter Kommunernes Landsforening Det Nære Sundhedsvæsen Kommunernes Landsforening Kommunal stratificeringsmodel for genoptræning efter Sundhedsloven scope_0/imagevaulthandler.aspx Sundhedsaftaler mellem hver af de fem regioner og regionens kommuner planlaegning-og-beredskab/sundhedsaftaler/ sundhedsaftaler\n16 Nørregade 49 6 København K Tlf\nGenoptræning Håndbog for ældre- og sundhedspolitiske frivillige Indhold Forord...3 Når man har brug for genoptræning...4 Kom godt i gang...8 Mærkesager...13 Vær synlig...24 Bliv hørt...28 Litteraturliste...31


De bedste hovedtelefoner til slåning græs / Shareoflancaster.com\nHvordan du forny køkkenskabe\nHvordan man opbygger halvdelen af kælderen som et soveværelse\nHvordan man opbygger en sammensatte maskine\nDet er tid til at klippe græsset igen. Du har fået din hat, dine solbriller og selv kold drink at nippe til, mens du tilbringe timer uden for i den varme sol forsøger at manicure din plæne. Mens du gør denne kedelige akkord er den sidste ting du behøver brøl af plæneklipper motor wracking din hjerne. Prøv at bruge støjreducerende hovedtelefoner næste gang du klippe græs.\nDigital Larmen Aflyser Hovedtelefon\nDette produkt, lavet af Sony, vejer omkring 7 ounce og kommer med en indbygget Lithium-ion batteri sammen med to AA-batterier. Også inkluderet i pakken er en AC-adapteren til at oplade det interne batteri. Ifølge Sonys hjemmeside bruge MDR-NC500D hovedtelefon digital teknologi til at reducere 99 procent af omgivende støj når canceling kredsløb er slået. Hovedtelefonerne har en over-the-head design og en 4,9-fods ledning. Dette produkt koster omkring $400.\nHvis du ønsker at lytte til musik, mens du arbejder, kan du prøve QuietComfort 15 Akustik Larmen Aflyser hovedtelefonerne. Dette produkt, fremstillet af Bose, er lavet til at reducere udefrakommende støj og giver en klar lyd til musik. Disse øretelefoner har en komfortabel, omkring-the-ear fit og vejer omkring 7 ounce. Ifølge selskabets hjemmeside, disse hovedtelefoner kan bruges til rejse, arbejde og hjem og kan bruges til at overdøve lyde, selv når du ikke lytter til musik. Dette produkt koster omkring $300.\nDisse hovedtelefoner reducere støj af 92 procent, ifølge Panasonics hjemmeside. En vægt på omkring 7 ounce, Panasonic RP-HC700-S koster ca $200 og kommer med en 4,9-fods ledning.


Den meget populære Bali rundrejse på f.eks. 16 dage\n...Han var helt fantastisk. Han forklarede og fortalte om "sin ø" med stor viden og engagement.\nKirsten, Dorte & Hanne\nEfter morgenmaden afhentes I på Jeres hotel og kører til landsbyen Sedang. Herfra skal I på en ca. 2 timers ”trekking” tur hvor I vil besøge rismarker og lære om risdyrkning, vandingssystemer og opleve de lokales arbejde på en rismølle. I skal også besøge en lokal kaffeplantage og prøvesmage de forskellige typer kaffe som dyrkes på Bali. På turen vil I også besøge et traditionelt marked og opleve de lokale handle ind til dagens gøremål. På hjemturen skal I besøge en almindelig balinesisk familie i landsbyen Sengguan og opleve deres hjem (compound). Derefter går turen hjem til Jeres hotel i Ubud. En spændende udflugt hvor I vil opleve balinesernes dagligdag, kultur og natur på tætteste hånd.\nFra Ubud til Lovina\nPå turen mellem Ubud og Lovina skal I bla. besøge seværdighederne: Taman Ayun Templet (Royalt Familietempel), Ulun Danu Bratan Templet samt opleve Gitgit-vandfaldet og besøge et lokalt marked.\nDelfin udflugt i Lovina\nTidligt om morgen sejler I med en af de lokale fiskebåde (outrigger) ud fra stranden. Samtidig med at I nyder den fantastiske solopgang kan I opleve delfinerne lege i vandet ved siden af bådene.\nPå turen fra Lovina til Sanur skal I igen på sightseeing og bla. besøge Singaraja, som var Balis tidligere hovedstad. I skal også opleve seværdighederne Medruwe Karang Templet og Penulisan Templet, sidstnævnte er Balis højest beliggende tempel. Turen går også til Kintamani med udsigt over Batur floden og – bjerget, det spændende Tampaksiring Temple, Sebatu som er en traditionel landsby og til sidst de utrolige smukke risterrasser ved Tegallalang.\nF.eks. 4 nætter Ubud * 3 nætter Lovina * 7 nætter Sanur – fra 11.690 kr.\nDenne meget populære rundrejse giver Jer: Et utroligt indblik i Balis spændende kultur, dens imødekommende befolkning, øens smukke og betagende natur, kombineret med masser af tid til afslapning og badeferie.\nI besøger 3 meget populære områder på Bali. Rundrejsen starter i den centrale del af Bali i byen Ubud. Derefter skal I opleve den nordlige del af Bali, hvor I skal bo i Lovina. Den sidste del af rundrejsen skal I bo på den sydlige del af Bali, i byen Sanur (eller alternativ by).\nTuren inkluderer 2 spændende udflugter og 2 heldags sightseeingture med privat guide og chauffør.\nLovina – Aneka Lovina Villa & Spa – Cottages Room\nLovina – Puri Bagus Lovina – Superior Villa