324 meter høj ‘vindfanger’ skal producere grøn strøm til 80.000 hjem | Ingeniøren\nEn kunstnerisk fremstilling sammenligner størrelsen af en Wind Catcher-enhed med kendte objekter. Illustration: WSC\nAf Hjalte Josefsen 9. jun 2021 kl. 14:17 107\nEn enorm metalramme, der bærer over 100 små vindmøller, skal producere grøn strøm til 80.000 hjem. Systemet er opfundet af den norske greentech-virksomhed WSC, der har døbt det Wind Catcher. Det skriver Interesting Engineering.\nEn Wind Catcher-enhed er 324 meter høj, og ligesom en boreplatform er den placeret på en flydende platform i havet.\nIfølge WSC kan den producere fem gange så meget energi om året som en 15 MW havvindmølle – nok til at forsyne 80.000 hjem. Det skyldes blandt andet, at de små møller gør systemet i stand til at performe bedre ved høje vindhastigheder.\nDermed optager energiproduktionen med Wind Catcher-enheder mindre plads, og fem enheder skulle altså kunne producere samme mængde energi som 25 konventionelle vindmøller.\nDet er ikke kun systemets størrelse og energiproduktion, som WSC fremhæver. Ifølge virksomheden har det også en længere levetid end almindelige vindmøller – op til 50 år.\nSamtidig bliver driften nemmere, fordi de mindre møllevinger skulle være lettere at udskifte og vedligeholde. Der er nemlig ikke brug for specielle kraner eller skibe til at transportere og løfte dem.\nDer mangler dog endnu mange oplysninger omkring WSC’s Wind Catcher. Virksomheden har f.eks. ikke oplyst produktionsprisen på en enhed endnu.\nEndnu er der heller ikke fremstillet en prototype eller foretaget test. Det betyder, at det altså endnu er uklart, om Wind Catcher-enheden kan leve op til den forventede performance, eller hvad prisen pr. kilowatttime bliver. Prismæssigt forventer WSC dog, at energien kan konkurrere med eller endda slå de nuværende priser på elmarkedet.\n#1 Anders Krogsager 9. juni 2021 - 15:22\nJeg savner et link til\nJeg savner et link til virksomhedens hjemmeside. Er dette endnu et luftkastel? Jeg har ikke den store tiltro til fagligheden hos interestingengineering.com\n#2 Jakob Fredslund Kobbernagel 9. juni 2021 - 15:25\nRe: Jeg savner et link til\n#3 Kristian Glejbøl 9. juni 2021 - 15:43\nMindre for mere....\n#4 Steen Christensen 9. juni 2021 - 15:49\nIllustreret Videnskab igen.\nIllustreret Videnskab igen. Jeg græmmes.\n#5 Eik Rasmussen 9. juni 2021 - 15:56\nDet kan godt være at den er mere plads effektiv og sådan. Men den er fandme en øjebæ. Kan se ideen i at femdoble den effekt du kan spytte ud, hvis den fx bruges i havvindmølleparker, vel at mærke placeret langt fra land. Men den er helt utænkelig i landskabet.\nDerudover må service omkostningerne på den også være markant højere. De enkelte møller er selvfølgelig nemmer at servicere, da de er mindre. Men tænker at det høje antal hiver mere ned, end den lille bekvæmthed den mindre enkelt mølle giver.\n#6 Lone Bech 9. juni 2021 - 16:11\nTo lavthængende fly\ntæt på to høje, menneskeskabte kontruktioner af mulig væsentlig økonomisk betydning - distraherede lidt. Næppe intentionen, men jeg havde nok selv valgt nogle andre ting at skalere og signalere med.\n#7 Erik Vesti 9. juni 2021 - 16:14\nRe: Effektiv øjebæ\nMen den er helt utænkelig i landskabet.\nDen bliver nok også lidt svær at dreje op mod vinden hvis den monteres på land. :-)\n#8 Ernst Eriksen 9. juni 2021 - 17:59\nJeg udviklede for nogle år siden en cirkelmølle, bestående af en række master i en cirkel, som var fortøjet bagud. I mellem masterne var der 2 stålvire over hinanden med ca. 5 m. imellem dem. Imellem disse vire fasgøres en lodret drejelig profil ( udformet med en lille vindmodstand) hvorpå de små gearløse vindmøller fastgøres i mellem virene. Når det blæser vil møllerne (bagløbere) dreje omkring for at få vinden ind bagfra. Det hele er fastgjort som et cirkustelt, så derved bliver masterne stående. I deen kan måske bruges, men er sårbar hvis een af bardunerne springer, derfor gik jeg ikke videre med tanken. Lige nu har jeg et helt andet problem, idet jeg ikke længere kan få reservedele til min gamle VW transporter fra 1985. Så jeg har tænkt mig at hive benzin motoren ud, og sætte en DC motor (med mange omdrejninger) i på gearkassen . Jeg er bare i tvivl om jeg skal bruge bruge blybatterier eller lithiumbatterier. Vi kører ikke mere end 3-4.000 km. om året, så derfor har jeg overvejet blybatterier, som ikke kræver så meget elektronik.\n#9 Lars Andersen 9. juni 2021 - 18:27\nCirkelmølle Jeg udviklede for nogle år siden en cirkelmølle, bestående af en række master i en cirkel, som var fortøjet bagud. I mellem masterne var der 2 stålvire over hinanden med ca. 5 m. imellem dem. Imellem disse vire fasgøres en lodret drejelig profil ( udformet med en lille vindmodstand) hvorpå de små gearløse vindmøller fastgøres i mellem virene. Når det blæser vil møllerne (bagløbere) dreje omkring for at få vinden ind bagfra. Det hele er fastgjort som et cirkustelt, så derved bliver masterne stående. I deen kan måske bruges, men er sårbar hvis een af bardunerne springer, derfor gik jeg ikke videre med tanken. Lige nu har jeg et helt andet problem, idet jeg ikke længere kan få reservedele til min gamle VW transporter fra 1985. Så jeg har tænkt mig at hive benzin motoren ud, og sætte en DC motor (med mange omdrejninger) i på gearkassen . Jeg er bare i tvivl om jeg skal bruge bruge blybatterier eller lithiumbatterier. Vi kører ikke mere end 3-4.000 km. om året, så derfor har jeg overvejet blybatterier, som ikke kræver så meget elektronik.\nDen bliver aldrig synet.\n#10 Ernst Eriksen 9. juni 2021 - 18:31\nJeg glemte at skrive, at der kan være 5-10 møller mellem masterne, således at de kommer til at sidde som perler på en snor, hele vejen rundt i cirklen. Jo større cirklen er, des kraftigere skal viren være, og her kunne det evt. være en fordel at bruge tovværk af kunststof, som vejer en del mindre.\n#11 Tom Paamand 9. juni 2021 - 18:59\nDet ligner Tjernobyls Duga-radar\nRadaren skulle opdage indkommende missiler længere ude end horisonten, og atomkraftværket blev bygget til at drive dette gigantiske apparat, der lignede fjedre i enorme springmadrasser - 150 meter højt og 700 meter langt. Det virkede faktisk så godt, at oplysninger fra det afværgede et russisk modangreb,\nDen norske fantasi behøver Ingeniøren derimod ikke fortælle mere om, før der er fremstillet en fungerende prototype, tak.\n#12 Bent Johansen 9. juni 2021 - 20:02\nDet kan godt være at den er mere plads effektiv og sådan. Men den er fandme en øjebæ. Kan se ideen i at femdoble den effekt du kan spytte ud, hvis den fx bruges i havvindmølleparker, vel at mærke placeret langt fra land. Men den er helt utænkelig i landskabet\nJeg bliver altid lidt nervøs for det her samfund, når selv ingeniører som bør finde det nye og innovative interessant, straks betragtet et klimavenligt tiltag som et angreb på naturen og et ubærligt overgreb på planeten Jorden.\n#13 Chris Bagge 9. juni 2021 - 21:11\nnår selv ingeniører som bør finde det nye og innovative interessant, straks betragtet et klimavenligt tiltag som et angreb på naturen og et ubærligt overgreb\nDer er flere sider af dette. Det ene er det tekniske, det andet er det arkitektoniske. Hvis vi udelukkende ser på teknik så ville vi bare placere vindmøllerne på land. Der er masser af steder, selv i Norden hvor de kan placeres. Det er meget nemmere at håndtere og man bliver fri for det meget aggresive miljø for marine installationer. Når vi flytter møller ud til havs er det fordi vi ikke vil have den hvor vi selv er, "not-in-my backyard". Heri indgår i meget høj grad hvordan det ser ud. ellers var der ingen grund til at flytte vindmølleparker langt ud til havs. Så må man godt sige at den er en "øjebæ".\nDe fleste ingeniører laver nok et antal "slag-på-tasken" (SPT) beregninger når de ser nye ideer som denne. Heri indgår bl.a.\ndet at skulle servicere en 300 m høj konstruktion offshore er meget kostbar.\nDet er ikke muligt at sætte en mand ned med helikopter ovenpå den enkelte nacelle. Man skal klatre rundt inde i konstruktionen.\nDer er nogle startomkostninger for at vedligeholde den enkelte mølle, omkostning der nok stiger noget med størrelsen, men det er meget dyrere at vedligeholde mange små møller end få store. Konceptet her er vist med 81 individuelle møller, der skal overvåges hver for sig. Det er kostbart.\nKonstruktionen er vist med to-vingede møller, noget man for længst har fundet ud af ikke er en god ide.\nKonstruktionen tager ikke højde for at vidretningen kan variere ret meget ved en højdeforskel på 300m.\nDet er ikke muligt at krøje den enkelte mølle hvis den skal bringes til standsning.\nKort sagt, ingeniører er på ingen måde imod innovative løsninger, men da det er dem der skal få tingene til at virke i praksis så "vender de lige skråen en gang" når der kommer en ny fantasifuld ide. En begrænset analyse vil vise at denne konstruktion ikke er en hensigtmæssig løsning. Det er muligt at få meget mere vedvarende energi for færre penge med andre konstruktioner og det har intet at gøre med at ingeniører er bagstræberiske.\n#14 Ernst Eriksen 9. juni 2021 - 22:16\nJeg har ofte udrette noget, som andre sagde ikke kunne lade sig gøre. En elektroingeniør blev sur, da det lykkedes mig at ændre en 12 V. jævnstrømsmoter til at kunne køre lige så godt på 6 volt, uden energitab. I 1973 satte jeg oliefyret oppe i tagrummet, 6 meter over olietanken, og smedene sagde samstemmende, at det ikke vil fungere. Det gjorde bare, også da oliefyret hos underboen gik ud hele tiden en aften med storm. Jeg har mange ideer liggende i skuffen, men mangler kapital, for at kunne realisere dem.\n#15 Flemming Skovbjerg 9. juni 2021 - 22:51\nEr det ING der igen har sat en journalist praktikant til at udfylde lidt spalteplads\nErnst Eriksen 9. juni 2021 - 17:59 Cirkelmølle\ner det den "kloge" ingeniør skribent der der via sin uddannelse ( ensretning ) ikke evner at se nye muligheder .\nHvem laver Trolling af ovenstående ?\nMon svaret blæser i vinden ? ;o)\n#16 John Johansen 9. juni 2021 - 23:21\n(Heller) ikke min spidskompetance\nSom jeg husker det, udnytter en trevinget mølle en pænt stor del af den tilgængelige energi, i det bestrøgne areal?\nHvordan er virkningsgraden i den i artiklen beskrevede konstruktion, sammenlignet med en traditionel trevinget mølle?\n#17 Flemming Qvist 9. juni 2021 - 23:22\nStort, Grimt og Effektivt\nPrismæssigt forventer WSC dog, at energien kan konkurrere med eller endda slå de nuværende priser på elmarkedet. Jeg vil fokusere på 2 tekniske problemer som evt. kan spænde ben for projektet. Voldsomt uvejr med orkan og høje bølger kan måske overraske - selv om beregningerne siger OK. Et andet problem er princippet om: "Alle æg i een kurv". Såfremt den bærende konstruktion kollapser, eller een af pontonerne mister opdrift, så vil hele den store enheden forlise. Dette er en sårbarhed som forøger risikoen for det samlede projekt. Konstruktionen kan desuden ikke opstilles i områder hvor der er risiko for overisning. Projektets brug af opskalering giver stordriftfordele. Mange små effektive og billige enheder kan godt vise sig at være et konkurrencedygtigt koncept. Jeg forstår dermed ikke helt de mange kritiske kommentarer, som ikke er begrundet. Det kan skyldes overraskelsesmomentet ved et nyt og radikalt anderledes projekt. Det er en mulighed at opskaleringen bliver knap så voldsom. Måske begrænses hver enhed til "kun" 25 vindmøller.\n#18 Hans Henrik Hansen 10. juni 2021 - 00:04\nHvis vi udelukkende ser på teknik så ville vi bare placere vindmøllerne på land. Der er masser af steder, selv i Norden hvor de kan placeres\nplejer vi ikke at sige, at havvindanlæg kan opnå en væsentligt højere kapacitetsfaktor end tilsvarende landbaserede? Eksempelvis:\nOg så må vi ikke glemme sagens kerne, vinden, som blæser kraftigere og mere regelmæssigt ude på det åbne hav. Hywind Scotland har opnået en kapacitet på 65 % af dens maksimale 30 MW. Det lyder måske skuffende, men kun indtil man finder ud af, at de danske vindmølleparker det seneste år havde en kapacitetsfaktor på mellem 33 og 53 %\n#19 Magnus Thomsen 10. juni 2021 - 01:02\nRe: Stort, Grimt og Effektivt\neen af pontonerne mister opdrift, så vil hele den store enheden forlise. Dette er en sårbarhed som forøger risikoen for det samlede projekt. Konstruktionen kan desuden ikke opstilles i områder hvor der er risiko for overisning.\nGår man ud fra et konstruktionen er kvadratisk, så skal konstruktionen kunne modstå en vindlast på ca. 6.000 ton uden overisning. Spændende hvordan man har tænkt sig at pontonerne/platformen skal modstå det.\n#20 Ernst Eriksen 10. juni 2021 - 09:00\nDet er åbenbart lettere at vende tommelen ned end opad. En række master placeret i en cirkel, monteret med 2 stålvire oven på hinanden, og med forholdsmæssige små gearløse bagløbbere imellem dem, kræver ikke mere materiale, end at det kan transporteres og placeres hvor som helst, på land eller hav. Når jeg har været lidt betænkelig ved projektet, har det været på grund af bardunerne, som holder det hele på plads, knækker bare een af dem kan det gå galt. Det kan også ske ved en skråstags bro, men det er da ikke sket endnu her i Danmark.\n#21 Flemming Rasmussen 10. juni 2021 - 09:11\nDet er åbenbart lettere at vende tommelen ned end opad\nNæh - det kræver nøjagtigt samme indsats at finde en 👎 og en 👍 på tastaturet.\nNår jeg tomler ned, at det fordi, det eksisterende mølledesign er optimeret - både mekanisk og økonomisk - gennem rigtigt mange år, og at jeg finder det særdeles usandsynligt at en privatpersons "skuffekonstruktion" skulle have blot den rigneste mulighed for at konkurrere med dette.\nBortset fra det skriger din konstruktion - i mine øjne - til himlen som uigennemtænkt - sorry.\nJeg har mange ideer liggende i skuffen, men mangler kapital, for at kunne realisere dem.\nOg min erfaring siger mig, at kan man ikke finde financiering til sit projekt - selv om det er VE, er det nok fordi, det ingen gang har på jord.\n#22 Martin Veicherts 10. juni 2021 - 09:48\nSkuffetanker om skuffekonstruktioner? - i hvert fald skuffende at høre fra en ingeniør.\nPS. Det kunne iøvrigt være interessant at høre om dine (Flemming Rasmussens) erfaringer med at finde kapital til egne skuffekonstruktioner - hvordan gjorde du?\n#23 Ernst Eriksen 10. juni 2021 - 10:05\nJeg har ikke søgt financiering til noget som helst, syntes bare at det er sjovt at opfinde og løse problemer. Flemming : er det ikke dig som sammen med H. Stiesdahl har udviklet og patenteret en ringgenerator uden at få noget ud af det økonomisk. Var jeg 30 år yngre, havde jeg flere kræfter, til at bevise at mine projekter kan bruges. For nogle år siden, havde en ing. i Frankrig sat en vindmølle på sin kameran båd, og så stod der, vist nok i sejlerbladet, at han kunne sejle imod vinden, hvilket jeg nægtede at tro på. Men Henrik Stiesdahl sagde , at det godt kunne lade sig gøre, hvordan vil jeg ikke nærmere ind på.\n#24 Flemming Rasmussen 10. juni 2021 - 10:11\nSorry - men det er (tom) retorik.\nBare fordi en eller anden en gang er kommet med en ide, som folk har dømt ude, men som senere viste sig at være genial, er det ikke det samme som, at alle skuffeideer har det potentiale. Så kunne du ligeså godt påstå, at det er rigtigt smart at spille lotto, for du har hørt om en, der vandt.\nNu var jeg jo ikke den eneste (ingeniør?), der tomlede ned på konceptet - tomlede du op?\nHvis ideen med det cirkulære modulære wirebaserede vindmøllesystem er plausibelt, burde det være let at sælge det til investorer - specielt i en tid, hvor alt, der lugter af VE bliver rost til skyerne. Jeg tror ikke på det - derfor min tommel. Og med de - ekstremt løse - betragtninger, der er bragt på bane om det, vil jeg ikke kalde det en skuffekonstruktion - men bare en meget løs (og meget lidt gennemtænkt) ide.\nNu har jeg hele mit liv arbejdet som ingeniør i det private erhvervsliv, og det har skabt nok udfordringer for mig, så jeg har ikke følt behov for at "opfinde" i min fritid også (bortset fra nogle år i CS, hvor andre var så venlige at funde). Så jeg har været så priviligeret, at mine arbejdsgivere har financieret de af mine "genialiteter", de har fundet, havde økonomisk gang her på jorden - og med stor success 😉\n#25 Flemming Rasmussen 10. juni 2021 - 10:17\nFor nogle år siden, havde en ing. i Frankrig sat en vindmølle på sin kameran båd, og så stod der, vist nok i sejlerbladet, at han kunne sejle imod vinden, hvilket jeg nægtede at tro på. Men Henrik Stiesdahl sagde , at det godt kunne lade sig gøre, hvordan vil jeg ikke nærmere ind på.\nAt det er muligt at sejle lige imod vinden med en mølle er bevist for meget lang tid siden - jeg har set tegninger til det i Populær Mekanik fra måske 50'erne - og har selv som dreng bygget en modelbåd efter konceptet. Selvfølgelig kan det lade sig gøre.\nMen igen: At noget kan lade sig gøre, er ikke ensbetydende med, at all mulige (eller umulige) koncepter er en god ide. Din mølle er ikke. Den kan helt sikkert bringes til at virke - men den kommer aldrig til at kunne konkurere med en traditionel vindmølle.\nJeg lader den ligge her - og venter på at se din mølle realiseret.\n#26 Bent Johansen 10. juni 2021 - 10:38\nDet er muligt at få meget mere vedvarende energi for færre penge med andre konstruktioner og det har intet at gøre med at ingeniører er bagstræberiske.\nJeg tænker det er lidt farligt at drage den konklusion når vi skal sammenligne en helt ny teknik som ikke engang er nået til prototypen med vindmøller som har eksisteret i over 100 år.\nDet jeg angriber er, at overskriften er "Effektiv Øjebæ". Underforstået; "den er grim, den vil vi ikke have noget sted på planeten overhoved, put ideen i skraldespanden".\nVi står med et gigantisk klimaproblem, og er altså nødt til at tænke lidt ud af boksen. Ingeniører bør gå foran, ikke sætte automatpiloten til med det samme. Også selvom det altid er populært bare at være imod, uden at komme med et alternativ. Enhedslistens motto.\n#27 Flemming Rasmussen 10. juni 2021 - 10:40\nJeg tænker det er lidt farligt at drage den konklusion\nJa, men så invester du dine pensionspennge i firmaet Bent 😉 - det er for mig lakmusprøven på, om folk tror på konceptet.\n#28 Ernst Eriksen 10. juni 2021 - 12:18\nDet er takket være sådanne nogle opfindsomme "idioter" som Ellehammer, at vi i dag kan flyve på ferie i Thailand.\n#29 Jens Østergaard 10. juni 2021 - 13:30\nGammelt koncept og afprøvet utallige gange\nDet har alle dage været et koncept, der har tiltrukket sig opmærksomhed og det har været forsøgt i utallige afskygninger.\nDet er square cube rule som man vinder på kombineret med ensartede mindre enheder.\nVestas sjove mølle ved Risø for år tilbage var en variant af ideen.\nMakani, der vistnok kæmper videre efter Google gav op, bruger også ideen med flere ens små turbiner.\nHvis ideen virker økonomisk betragtet, så har de intet patenterbart og vil lynhurtigt stå ansigt til ansigt med de store i branchen, så de finder næppe investorer.\n#30 Svend Ferdinandsen 10. juni 2021 - 14:36\nDet ligner noget disse indianske dream catchere skaleret vældigt op, og det er det måske også.\n#31 John Johansen 10. juni 2021 - 14:40\nDet ligner noget disse indianske dream catchere skaleret vældigt op\n#32 Rolf Mouritsen 10. juni 2021 - 15:29\nJeg vil gerne be' om lidt\nJeg vil gerne be' om lidt seriøs journalistik i et fagblad.\n#33 Kristian P Larsen 10. juni 2021 - 15:59\nDet skyldes blandt andet, at de små møller gør systemet i stand til at performe bedre ved høje vindhastigheder\nEr det nu ikke snarere vindmøller, der er i stand til at udnytte lavere vindhastigheder der er brug for? Når det blæser meget er der ofte rigeligt med vindenergi i nettet med lave priser til følge. Her kunne det tænkes, at der er brug for et radikalt anderledes design, måske a la disse legetøjsmøller, der snurrer ved det mindste pust.\n#34 Ernst Eriksen 10. juni 2021 - 18:05\nKristian : Så er vi over i vindroser, og de er tunge som bare pokker.\n#35 Ricky Rølle 10. juni 2021 - 18:17\nMed fare for at blive slagtet - men det går nok. Men jeg har altså lidt svært ved at se, hvorfor denne idé bliver haglet sådan ned. Er det fordi nogle gamle sure mænd siger, at en vindturbine absolut SKAL stå på en cylinder, og have 3 vinger?? Umiddelbart virker det da smart med den form for skalerbar modulopbygning, og de små møller vil kunne laves til en ret lav stykpris. Så er der rammen, jovist - den er måske ikke pæn, men er et kraftværk det? Og denne her kan stå langt ude til havs. Mht. service/udskiftning af enheder: Hvis konstruktionen hælder svagt bagud (som det faktisk ser ud til), så må enhederne kunne fires ned. Det er jo bare at finde løsningerne i stedet for kun at se begrænsninger. Hvis vi mennesker aldrig tænkte i nye utraditionelle baner, så kommer vi kun langsomt videre. Og modulopbygning har altså mange gange vist sit værd. Det ER måske smartere, fremfor bare at blive ved med at gøre de allerede absurd store møller endnu større (square cube reglen).\n#36 Jens Østergaard 10. juni 2021 - 18:32\nRe: Syg idé?\nOg modulopbygning har altså mange gange vist sit værd. Det ER måske smartere, fremfor bare at blive ved med at gøre de allerede absurd store møller endnu større (square cube reglen).\nSquare cube reglen slås konstant.\nFx vejer nacellen på SG15MW 500ton, hvorimod GE Haliade 14MW vejer 685ton.\nPer MW er det et fald fra 48.9ton til 33.3ton eller i procent 32%.\n#37 Svend Ferdinandsen 10. juni 2021 - 19:14\nNæ, de kan jo bare bygge det, så vi kan se om det virker.\n#38 Hans Henrik Hansen 10. juni 2021 - 20:31\nNæ, de kan jo bare bygge det, så vi kan se om det virker\n#39 Holger Skjerning 10. juni 2021 - 21:30\nJeg kan ikke se, hvordan de mange møller får vinden ind forf.ra . Det ser ikke ud som om hele fugleskræmslet kan krøjes, så det må være de enkelte møller, der kan krøje op imod vinden. Eller virker den kun i vestenvind??\nDerimod er det helt nyt, at den leverer strøm hele tiden! Vi læser: "En enorm metalramme, der bærer over 100 små vindmøller, skal producere grøn strøm til 80.000 hjem". - altså virker den også i stille vejr! (;-)\n#40 Flemming Kaa Madsen 10. juni 2021 - 21:52\nLucien Gambarota og Motorwave\nLucien Gambarota og motorwave har prøve at lave noget i samme design til "husstande": En masse små "møller" sat sammen på en ramme. Men så vidt jeg lige kan google kan det ikke købes idag. Så et godt bud er at det blev for dyrt.\n#41 Ricky Rølle 10. juni 2021 - 22:35\nRe: To spørgsmål...?\nHolger, hvis hver mølle skal kunne krøje, så bliver det da først rigtigt dyrt. De skriver at den er flydende, så mon ikke centerbenet er en tung dyb køl, og de to yderste ben er opdriftspontoner? Derved opnås ligevægt så den ikke vælter, og den kan dreje rundt som den vil. Centerbenet er så nok forankret i havbunden. Og mon ikke krøjningen bare varetages af en form for elektronisk styring?\n#42 Ernst Eriksen 11. juni 2021 - 08:58\nDa jeg så det 324 m. høje "vindfanger", tænkte jeg at der så var andre der kunne se potentialet i brugen af små møller. Det er 15 år siden jeg udviklede min "cirkelmølle" men droppede den, da jeg konkluderede at den var sårbar. Hele projektet kunne jo falde sammen ved brud på nogle "barduner", lige som et skråstagsbro. Jeg har interesseret mig for vindmøller siden 1970, og nævnte det for mine koleger under en julefrokost. Det lo de alle af, og mente jeg var bagstræberisk, for det hørte jo fortiden til. Jeg er fuld af beundring for det man kan lave i dag. 15 MW overgår min fantasi 100 gange. Når de er så store, hører de kun hjemme på havet. De er svære at transportere på land, og dette var årsagen til at jeg begyndte at tænke i alternativer, såsom mange små vindmøller samlet på en eller anden måde. Jeg har luftet min ide i dette forum, og det er der kun kommet noget negativt ud af. så det gør jeg ikke mere. Kan i hygge jer, med de nedadvendte tommelfingre.\n#43 Flemming Rasmussen 11. juni 2021 - 14:45\nCenterbenet er så nok forankret i havbunden. Og mon ikke krøjningen bare varetages af en form for elektronisk styring?\nPlatformen flyder - så krøjning er “bare” en begavet fastgørelse af ankerlinen. (Ligesom et ankret skib normalt ligger med stævnen op i vinden)\nSelvfølgelig skal de enkelte møller ikke krøje - fladen skal jo stå vinkelret på vinden for størst effekt.\nJeg er ikke i tvivl om, at konceptet er teknisk muligt, men jeg investerer ikke mine pensionsmidler 😉\n#44 Holger Skjerning 12. juni 2021 - 15:39\nTak for belæring...!\nRicki og flemming: OK - den ligner bestemt ikke noget, der flyder! - Og hvis den skal stabiliseres vha pontoner, så skal de sidde foran og især bagved for at optage vindens påvirkning. Og når det er midtersøjlen, der skal optage hele kraften og momentet fra vinden, så skal det godtnok være en solid fundering! Vinden trykker jo både på møllerne og "stativet"!\nJeg foreslår, vi lægger den ned ned - før den bliver rejst! (;-) - Og så sparer Flemming og jeg vores pensionsmidler!\n#45 Jens Østergaard 13. juni 2021 - 16:01\nRe: Tak for belæring...!\nDet er et velkendt princip og de folk der er i ledelsen af WSC kommer fra Aker, så skal vi ikke bare konstatere at de ved, hvordan konstruktionen skal designes og kender kravene til søs.\nMin tvivl handler ikke om princippet eller udførelsen af princippet, men på vegne af WSC om de kan beskytte teknologien med IP og hvis ikke om de WSC kan fremstille deres teknologi billigere end hvad de store producenter kan fremtrylle, hvis de store virksomheder vurderer at deres hovedspor med store havvindmøller ikke bliver billigst.\nDen almindelige vurdering er at prisfaldet i offshore vind industrien er ved at klinge af, så havvind kun falder 50% frem til 2030, men der jo faktisk ingen garanti for at havvind ikke fortsætter den almindelige prisfalds takt i dette årti også.\n#46 Allan Olesen 13. juni 2021 - 16:21\nDet kan man da godt nøjes med. Hvis man kan nøjes...\nJeg må indrømme, at jeg finder det mere teknisk interessant, hvordan hele undervandsfastgørelsen gribes an. Som næsten-lægmand finder jeg det dybt fascinerende, hvordan man kan få så meget moment ført ned i en flydende konstruktion, uden at delen under vandet bliver enorm.\nAlt det over vandet er jo bare en væg af små vindmøller i en helt almindelig gitterkonstruktion. Det kan ikke rigtigt interessere mig. Hvis det kan gøres kommercielt levedygtigt, er det da fint.\n#47 Jens Østergaard 13. juni 2021 - 16:37\nHej Allan her kan du se tingene under vandet. https://windcatching.com/technology\nDet er en helt traditionel towing mooring, så den får blåt stempel hos DNV.\nOg her kan du se en fin lille rapport som nok er ganske velkendt for de fleste i vindenergi branchen som kan føre konceptet tilbage til 1976. https://www.sintef.no/globalassets/project...\n"100 rotor, multi-rotor system has 1/10th of weight and cost of rotors and drive trains compared to a single equivalent large rotor!"\nDet er square cube rule i funktion.\nFuldstændig endegyldig afslutning af fossil æraen kræver ikke mere end at vindenergi, solenergi og batteriteknologi klarer samme udviklingstakt som i de to foregående årtier i dette indeværende årti.\nDet er simpelthen temmelig svært at være pessimist, selvom lige præcis multirotor konceptet måske ikke ligner en killer.\n#48 Allan Olesen 13. juni 2021 - 17:01\nDet er en helt traditionel towing mooring,\n...og sådan en har jeg i et tidligere job faktisk leveret komponenter til, til et norsk offshore-projekt, så det er ikke helt ukendt for mig. Men den konstruktion, jeg dengang leverede dele til, skulle ikke overføre moment.\nHvis det er billedet midt på siden i dit link, jeg skal kigge på, kan jeg heller ikke få øje på noget, der vil kunne overføre moment.\nJeg er ikke i tvivl om, at det nok skal holde konstruktionen på plads, så den ikke blæser væk. Det er jo sådan set det, der ligger i ordet "mooring". Men jeg mangler stadig at forstå proportionerne på den del, der skal overføre momentet (eller måske rettere: skabe det nødvendige reaktionsmoment), så hele konstruktionen ikke blot blæser bagover og lægger sig ned i vandet.\n#49 Jens Østergaard 13. juni 2021 - 17:53\nhttps://www.floatingpowerplant.com løser det på samme måde, hvor towing mooring kablerne forbinder, så "tårnet" af sig selv svinger rundt.\nFlere andre som etablerer floating vindmøller der drejer efter vinden gør det på samme måde.\nJeg tror du overdriver momentet og eller problemet ved at vindmøller kommer til at gynge eller stå skråt bagud.\nKunne du ikke uddybe, hvor stort du tror momentet vil være?\n#50 Søren Laursen 13. juni 2021 - 18:11\nFra linket: "Utilizing the full energy in higher wind speeds and the multirotor effect, the Windcatcher generate 2.5x more annual energy per swept area than a conventional turbine."\nOmgangen med Betz' lov er omtrent lige så useriøs som vi så det med Viggofonen.\n#51 Jens Østergaard 13. juni 2021 - 18:38\nJeg er ikke specielt fortaler for princippet, men jeg mener nu godt, at man kan opstille forudsætninger, hvor udsagnet om 2.5x AEP per overstrøget areal er korrekt uden at snyde på vægten.\nDe skriver at de udnytter energien ved større vindhastigheder, så med andre ord er deres overstrøgne areal i forhold til generator kapacitet mindre.\nDet ville være helt idiotisk af dem at komme med påstanden uden at have noget at have den i.\n#52 Martin Veicherts 13. juni 2021 - 19:13\nHej Flemming - lidt mere til\nHej Flemming - lidt mere til dine "skuffetanker".: Uden at vide det konkret har jeg en fornemmelse af at 9 ud af 10 ideer ikke bliver til noget, - måske endda 99 ud af 100. Ved at give enhver ide man hører om et negativt automatsvar, får man altså ret omkring 9 ud af 10 gange eller måske endda 99 ud af 100 gange og det er da en ret flot statistik. Den ene fejl man så laver bør selvfølgelig ses i det sammenhæng. Men man behøver jo kke at fremstå som særligt forudseende og klog, medmindre selvfølgelig at det er det egentlige formål med kommentaren.\n#53 Allan Olesen 14. juni 2021 - 01:56\nVi kan jo starte med reaktionskraften. Den er nødt til mindst at være den producerede effekt divideret med vindhastigheden. Hvis reaktionskraften var mindre end det, ville møllen kunne danne grundlag for konstruktionen af en evighedsmaskine.\nNu er problemet så, at virksomheden faktisk ikke beskriver tingestens maks. effekt og den vindhastighed, den opnås ved. Så jeg laver et vildt gæt ud fra de hints, der er givet i tallene på hjemmesiden. Mit gæt: 75 MW ved 30 m/s. Hvis klokken ikke var så mange, ville jeg nok bruge Betz' lov til et sanity check her.\nMed disse gættede tal vil reaktionskraften mindst blive 75 * 10^6 W / 30 m/s = 2,5 * 10^6 N.\nDet var kraften. Til et moment skal også bruges en arm. Hvis fastholdelsen af konstruktionen foregår under vandet, og konstruktionen er 324 meter høj, må momentarmen mindst være 162 meter, selv hvis vi ser bort fra, at vindkraften vil være højere i toppen end i bunden.\nDermed kommer vi frem til et moment på mindst 162 m * 2,5 * 10^6 N = 405 * 10^6 Nm.\nFor at få noget, man kan forholde sig mere intuitivt til, skal vi nok regne momentet om i tonsmeter. Hvis min hovedregning er rigtig, må det blive noget i retning af 41000 tonsmeter. For at optage dette moment kan man f.eks. have en ponton på 410 m³ (plus et antal ekstra m³ for at kompensere for pontonens egen masse) placeret 100 meter bag møllen.\nJeg ser blot overhovedet ikke nogen nogen ponton af den størrelse i billederne.\nI dit andet link, som viser et andet firmas konstruktion, er der netop en sådan ponton. Det undrer mig lidt, at det ikke også undrer dig, at den mangler i konstruktionen her.\n#54 Magnus Thomsen 14. juni 2021 - 08:39\nPåvirkning på gitterkonstruktion skal ikke undervurderes. Se hvad 44 m/s medførte på 90 m høj jernbanebro. https://www.youtube.com/watch?v=V0VTxWiPCG4\n#55 Mogens Kjær (1000) 14. juni 2021 - 09:07\nTak for regnestykket, Allan. Selvom 410 m3 intuitivt ikke virker af ret meget, faktisk. Det er omtrent en stor villa (ny journalistenhed :D ).\nNederst på deres hjemmeside https://windcatching.com/ er der et billede hvor man kan se konstruktione fra siden (link længere nede i min post(zoom ind)). Der er helt klart ikke nogen ponton skudt bagud. Bare et par serviceskibe, hvor den burde have været. Det er svært at se på den tegning uden at tænke på hvordan de undgår at den vælter. Så kunne man forstille sig at de havde barduner fæstnet til ankerblokken både i bunden og længere oppe. Men sikke en voldsom bevægelse frem og tilbage det ville give i bølgegang. Nok til at den vil vælte forud på et tidspunkt, vil jeg tro.\nDet er helt klart et projekt, der kun er ude efter funding til yderligere powerpoints på nuværende tidspunkt (og måske nogensinde). Og det ligner ikke engang, at de har fået det trykprøvet hos en ingeniør. De får ikke mine penge. Det er helt sikkert.\nSå kan man spørge om sådan noget hører til i Ingeniøren? Tja, kommentarsporet giver da ihvertfald lægmand mulighed for at øge sin skepsis over for den slags projekter. Og det har jo en værdi i sig selv.\nPS. Ja, jeg er glad for paranteser (lidt for glad, måske).\n#56 Niels Vestergaard Jespersen 14. juni 2021 - 09:40\nDet er et velkendt princip og de folk der er i ledelsen af WSC kommer fra Aker, så skal vi ikke bare konstatere at de ved, hvordan konstruktionen skal designes og kender kravene til søs\nJa der er nævnt tre folk i firmaet på hjemmesiden. To med økonomuddannelse, som har været engageret hos bl. a. Aker Solutions (eller Kværner). Den tredje, Nils Asbjørn Nes, er opfinderen med et patent.\n"Referring initially to FIG. 1, the wind power plant comprises a platform 1 configured for floating on the sea S and comprising one or more hulls. In the illustrated embodiment, the platform comprises a main hull 2 and one outrigger 3 on each side of the main hull, in a trimaran configuration which per se is known. The trimaran platform is advantageously constructed from one large main barge and two smaller barges, one on each side of the large barge. The main hull is furnished with a stern (i.e. aft) side thruster 8. The three hulls (e.g. barges) are preferably connected by a deck structure 14 (see FIG. 2) having a certain width and height above sea level S. The deck height above sea level should preferably be of a magnitude so as to avoid wave forces on the deck.\nMooring lines 7 (or similar; e.g. fibre rope and/or chains) extend from a swivel connection 6 at the bow (i.e. forward) end of the main hull to one or more seabed anchors (not shown) of a type which per se is known in the art. The platform is thus 360° rotatable about the swivel and may weathervane with the wind and currents."\nHans uddannelse og baggrund er mystisk. Linket til LinkedIn virker ikke (!) og jeg kan ikke finde manden omtalt nogen steder. Han har ikke været ansat i Aker eller andre steder ser det ud til.\nHan beskriver nogle interessante vindturbiner (meget "primitive og defor billige) som kan udskiftes automatisk med et system som patentet også beskriver. Vindturbinerne kan styres ved at udtage mere eller mindre effekt via elektromagneterne han beskriver - og derved regulere vindkraften(!).\nHan nævner andre patenter med flydende vindturbiner, som han forbedrer med denne opfindelse - ifølge ham selv..\nDet nye i denne opfindelse er ikke så meget turret systemet eller den trimaranpontonkonstruktion (pramme kalder han dem) som understøtter konstruktionen. det er snarere vindturbinerne (enkle og med indbyggede mulighederfor dynamisk styring af effektudtaget), styringen af disse og endelig systemet til at installere og udskifte vindturbiner automatisk. Patentet beskriver også hvordan systemet kan udnytte højere vindhastigheder end andre offshore vindmøller.\nHvis det virker, vil det totalt udkonkurrere andre offshore vindturbiner...På grund af prisen og drift- vedligeholdsomkostningerne---\n#57 Henrik Olesen 14. juni 2021 - 12:19\n3 naive spørgsmål\nHvad sker der hvis havstrømmens retning og vindretningen ikke er ens?\nVil konstruktionen ikke "skygge" for vinden, i forhold til en fritstående vindmølle?\nEr vindhastigheden størst nær vandet eller højt oppe?\n#58 Flemming Rasmussen 14. juni 2021 - 12:24\nRe: 3 naive spørgsmål\nHvis der er så lidt vind, at det ikke kan "skubbe" konstruktionen på plads, er der næppe nok til at drive møllerne rundt. Konstruktionen er næppe tænkt til at ligge i (meget) strømfyldte farvande.\nAlle møller har jo til formål at høste så meget energi som muligt, så dermed skygger de.\n#59 Karsten Henneberg 14. juni 2021 - 12:34\nIkke nok med det - vinden ændrer retning så hurtig, at en fortøjret konstruktion ikke kan følge med i f.t. en krøjemekanisme\n#60 Flemming Rasmussen 14. juni 2021 - 12:46\nDen skal vi nok lige have underbygget - - -\n#61 Henrik Olesen 14. juni 2021 - 13:30\nHvis det er meningen at vinden skal kunne trække denne konstruktion "op i vinden", så tænker jeg at ankerpunktet må være temmelig langt væk fra vindfangeren. Det betyder vel at de ikke kan ligge så tæt på hinanden som de viser i deres eksempler. De kan vel heller ikke bruge et kabel til at fortøjre vindfangeren fordi så vil den risikere at flyde med vinden når retningen skifter indtil kablet stopper den, hvorefter kablet vil trække "næsen" nedad og risikere at den kæntrer.\nDet er skyggeeffekten af selve rammen rundt om, og skråstiverne foran, vindmøllerne jeg tænker på. De vil vel påvirke vinden på samme måde som f.eks. et fiskenet gør når det spændes op i vinden - dvs. reducerer vindhastigheden før den rammer rotoren og derved reducere effektiviteten. Det er vel derfor at rotoren placeres foran masten på almindelige vindmøller.\nHvis vindhastigheden er større hørere oppe, vil det vel give mening at undlade at placere vindmøller i bunden og i stedet for kun placere dem i toppen af konstruktionen.\n#62 Karsten Henneberg 14. juni 2021 - 15:37\nFR - det har været debatteret før bl.a. her: https://ing.dk/artikel/vindmoellepioner-op...\nse indlæg nr 9\n#63 Allan Olesen 14. juni 2021 - 17:33\nDer er helt klart ikke nogen ponton skudt bagud. Bare et par serviceskibe, hvor den burde have været.\nPå modsat side af skibene er der noget, der sagtens kunne være en stor ponton.\nNu kan jeg simpelthen ikke se på det billede, hvad der er er forud og bagud, men selv hvis pontonen vender fremad, kan det sagtens give mening. Så skal pontonens egenvægt blot være stor nok til at forhindre, at konstruktionen tipper bagover, og pontonens opdrift skal være stor nok til at forhindre, at egenvægten trækker konstruktionen forover.\nJeg kunne sagtens forestille mig, at det var lettere at stabilisere end en bagudvendt ponton - lidt i stil med en semi-submersible boreplatform.\n#64 Niels Vestergaard Jespersen 14. juni 2021 - 19:02\nJa, ifølge patentet som jeg henviste til i mit indlæg #56 med et link står der at man tænker sig pontoner i form af 3 pramme i en trimarangeometri. Ovenikøbet refererer patentet til en sideværts thruster indbygget i en trimaranpram(eller ponton). Pincippet med en "trimaranponton", som er fastgjort til en turret forankret til havbunden, er velkendt fra andre patenter med flydende vinmøller (som omtales i patentet).\nDer skulle ikke være noget i vejen for at man kan manøvrere kostruktionen omkring turr eten. Det er ikke det nye i denne konstruktion. Aker har lavet fuldskala konstruktioner med en flydende vindmølle som understøttes af pontoner anbragt i en trekant form. Her bruges også en turret til forankring såvidt jeg ved...\nAngående hurtigt skiftende vindretninger, strøm og bølger - så er det sikkert ikke noget større problem, da der er stor inerti i bevægelserne. Den indbyggede sideværts thruster, som patentet taler om, kan sikkert også hjælpe til med manøvrering ,hvis man synes det er nødvendigt. Ligesom man kan regulere effektudtaget (og dermed vinkræfterne på vindmøllerne) fra generatoren fastgjort til vindmøllerne. Se patentet\n#65 Holger Skjerning 14. juni 2021 - 22:25\nKan vi ikke være enige om, at det ikke er forklaret, hvordan "stativet" balanceret stabilt på havet. Vi kan diskutere og gætte meget længe, så jeg vil stoppe, til vi får mere konkret viden..\n#66 Allan Olesen 14. juni 2021 - 22:53\nHvad er et strømfyldt farvand? Betragter du f.eks. Kattegat som et strømfyldt farvand?\nJeg gør ikke. Alligevel er der ifølge FCOO lige nu strømme på op til 1,5-1,75 knob i retning mod sydøst.\nDet lyder ikke af så meget i forhold til vindhastigheden, som er 20-28 knob fra vest. Men når luftens densitet kun er cirka 1/1000 af vandets densitet, vægter disse 1,5-1,75 knob altså ret tungt i regnestykket.\n#67 Niels Vestergaard Jespersen 15. juni 2021 - 06:44\nRe: Dårlig beskrivelse...!\nDårlig beskrivelse...! Kan vi ikke være enige om, at det ikke er forklaret, hvordan "stativet" balanceret stabilt på havet. Vi kan diskutere og gætte meget længe, så jeg vil stoppe, til vi får mere konkret viden..\nDet står faktisk tydeligt at strukturen understøttes af tre pontoner eller pramme , som det siges i patentet. Pontonerne (prammene) arrangeres som man ser det i en trimaran. Klart nok kan det laves så det bliver stabilt - ligesom andre tilsvarende flydende vindmøller.\nAker har sammen med andre firmaer udviklet en flydende vindmølle, hvor tre søjler ("pontoner") er forbundet i et gitterværk. Vindmøllen er placeret over en af pontonerne. Hele arrangementet er forankret med liner til havbunden.\nDet er rigtigt at vi ikke har nok "detaljer" til at se hvordan man sikrer stabiliteten. Men det er da helt sikkert at selve gittekonstruktionen med vindmøller og generatorer over vandet er meget lettere end en "traditionel" flydende mono-tower vindmølle med tilsvarende effekt. Så mon ikke et "trimaran" arrangement kan sikre stabiliteten - med de hjælpemidler som nævnes i patentet (sideværts thrustere på prammen, regulering af effektudtag fra vindmøllerne). Det ville være interessant at se nogle dimensioner på trimarankonceptet - men det giver man jo nok ikke bare væk til konkurrenter, som så kan skønne over prisen ...\n#68 Flemming Rasmussen 15. juni 2021 - 07:00\nDu skal lige huske at regne forholdet mellem de eksponerede arealer med 😉\nOg nu er det jo også nævnt, at der er en truster til at manøvrere dimsen.\nOg ikke mindst: det er stadig et skrivebordsprojekt, som imho ikke nogen sinde bliver udsat for hverken vind eller strøm\n#69 Jens Østergaard 15. juni 2021 - 07:24\nDer er rigtigt mange flydende fundament projekter, så siden fundamentet intet som helst har med multirotor princippet, der har været kendt siden 1926, og som flydende siden 1976 og måske tidligere, så undrer det rigtigt meget at de ikke bare henvender sig til en af mange mulige samarbejdspartnere mht. flydende fundament og så designer og bygger en skala model ligesom FPP gjorde.\nKonklusionen er at deres IP er alt for spinkel og deres muligheder for at komme på markedet bygger på om de kan tappe resourcer og få en stor spiller til at købe projektet.\nNæppe sandsynligt, fordi de jager et moving target.\n#70 Allan Olesen 15. juni 2021 - 08:31\nDet indgik skam i mine overvejelser, bare rolig. Havde der ikke været denne arealforskel, ville der slet ikke have været nogen kamp mellem vind og strøm. Så ville strømmen bare bestemme.\nJa, men diskussion drejer sig om, om det ville være muligt at klare sig uden.\n#71 Allan Olesen 15. juni 2021 - 08:34\nDet står faktisk tydeligt at strukturen understøttes af tre pontoner eller pramme , som det siges i patentet. Pontonerne (prammene) arrangeres som man ser det i en trimaran.\nJaja, det har vi skam alle læst, og vi kan alle se de tre skrog.\nMen det forklarer jo kun den sideværts stabilitet. Det er stabiliteten på den anden led, der diskuteres.\nHer er det ikke nok at sige "trimaran", for en trimaran kan jo altså også vælte bagover, hvis du ikke enten gøre skrogene meget lange eller forskyder dem indbyrdes.\nDet er så ved fælles hjælp lykkedes at finde et lille gnidret billede, som tyder på, at der måske er en sådan forskydning af den midterste ponton. Ingen af os ved helt med sikkerhed, hvordan vi skal tolke det billede.\n#72 Jens Østergaard 15. juni 2021 - 09:12\nDet ville være interessant at se nogle dimensioner på trimarankonceptet - men det giver man jo nok ikke bare væk til konkurrenter, som så kan skønne over prisen ...\nTjah det ville undre super meget om de har noget banebrydende på et flydende fundament og under alle omstændigheder er det jo overhovedet ikke kritisk for funktionen omend jeg er med på at hvis argumentet om at multirotor systemet vejer mindre og er nemmere at industrialisere, så bliver fundamentet den største del af investeringen.\nFPP startede iøvrigt også med et multirotor design som blev testet med tre rotorer i 13 år nord for Nakskov.\n#73 Flemming Rasmussen 15. juni 2021 - 10:19\nFuldstændig enig - der er intet på billederne, der antyder (den krævede) stabilitet i den retning. Man kunne forestille sig noget (dybt) under overfladen, der så reguleres med mere eller mindre opdrift, men det virker kompliceret, men er nok den eneste farbare vej, da et vægtstangssystem med en flydende stabilisatorplatform langt til læ (eller luv) - eller meget lange pontoner vil have særdeles uheldig egenskaber i bølger - det vil få det lodrette mølleplan til at oscillere frem og tilbage i vinden.\nIgen: Vi sidder og gætter (deler uvidenhed 😉) på en pressemeddelelse, der (tilsyneladende) udelukkende handler om fundrising.\nPS: Hvis det er noget under overfladen med en lang vægtstang, må jeg nok give dig, at strøm kan blive en orienteringsfaktor, men man kan gøre rigtigt meget med geometrier og fastgørelse af anker i forhold til de to Cp. Hvis man f.eks. fastgør ankerlinen i det våde Cp og placerer det luftige Cp langt bag dette punkt, vil strømmen gansk vist flytte rundt på dimsen, men den vil stadig vende vindret.\n#74 Jens Østergaard 15. juni 2021 - 12:34\nIngen af os ved helt med sikkerhed, hvordan vi skal tolke det billede.\nKorrektion. Du ved det ikke, men antager at WCS heller ikke ved det .\n#75 Jens Østergaard 15. juni 2021 - 12:47\nDet er så ved fælles hjælp lykkedes at finde et lille gnidret billede, som tyder på, at der måske er en sådan forskydning af den midterste ponton\nHer er et billede. https://www.windpowermonthly.com/article/1...\nEn af investorerne Ferd er også investor i Hexagon, Vestas og Nextwind, så ikke fremmed for hverken flydende fundamenter eller vind energi. https://ferd.no/invest/\nNorth Energy som også er investor har gennemført 15 olie prøveboringer.\nSelvom hverken du eller jeg har meget fidus til konceptet, og jeg for min del ikke forstår at Ferd med investering i Hexagon, der også er multirotor baseret ikke bare bruger deres fundament, så begynder jeg nu alligevel at tro at ledelsen enten er vildt gode til PowerPoint eller faktisk har noget.\n#76 Niels Vestergaard Jespersen 15. juni 2021 - 18:23\nNej, billederne er ikke gode. Der tales om en pram som er i front. De to andre er placeret "bagud". Det giver stabilitet - prammene (pontonerne) sidder på hjørnerne af en trekant.\n#77 Allan Olesen 15. juni 2021 - 19:26\nInden du korrigerer, bør du nok læse det, du korrigerer. Jeg har givet klart udtryk for mine motiver til at rode i det her.\nJeg har ingen antagelser om, hvad WCS ved. Jeg har heller ikke givet udtryk for nogen antagelser i den retning.\n#78 Niels Vestergaard Jespersen 15. juni 2021 - 20:54\nher er der vist klare figurer\nMan ser en main hull med to hulls anbragt på hver side - ligesom i en trimaran. Med diverse klare tegninger af hovedideen i opfindelsen - vindmøllen og arrangementet der kan udskifte vindmøller. Opfinderen meenr ikke den kommer med noget nyt i selve understøtningen og fortøjningen. Han refererer til andre opfindelser med lignende flydende strukturer, men siger udtrykkeligt at patentet ikke er ment som en forbedring af understøtning af flydende vindmøller (turret, weather waning, hulls eller pontoner)\nMain hull ser meget lang ud - længden omtrent som højden på "vindfangeren" se figur 6 og 7.\n#79 Jens Østergaard 15. juni 2021 - 22:53\nDet er virkeligt dårlig stil at gætte løs og så derefter så usikkerhed om informationer som du bliver givet.\nDu har fået links du har fået billeder og du vil bare ikke indrømme.\n#80 Allan Olesen 16. juni 2021 - 01:23\nJeg skriver, fordi jeg er langt mere interesseret i den konstruktion, der må befinde sig under vandoverfladen, end den konstruktion, vi kan se over vandoverfladen.\nKonstruktionen over vandoverfladen finder jeg teknisk set dybt kedelig. Man har delt en kendt konstruktion op i flere mindre kopier med henblik på at gøre den billigere og forbedre ydelsen. Det er fint, hvis det fungerer, og de kan få økonomi i det.\nMen konstruktionen under vandoverfladen pirrer min nysgerrighed. Den problematik, den skal løse, finder jeg fascinerende. Og derfor er jeg skuffet over, at vi ikke får mere at vide om den.\nJeg har ikke på nogen måde forsøgt at så tvivl om konceptet. Det har jeg ingen forudsætninger for. Det foregår alt sammen i dit hoved.\n#81 Michael Jakobsen 16. juni 2021 - 07:40\nPå en vindmølle er der et\nPå en vindmølle er der et system til at sikre kablet inde i tårnet ikke blivet snoet for meget. Og man kan sno kablet ud ved hjælp af krøjemotorene. Hvad gør man egentlig når det er en konstruktion der flyder og denne konstruktion følger vindens drejen om et ankerpunkt?\nSådan over tid er der nok drejet flere gange den ene vej end den anden.\nDen konstruktion det her handler om er jo ikke en konstrution der bare skubes rundt og drejes på plads igen.\n#82 Flemming Rasmussen 16. juni 2021 - 09:59\nRe: På en vindmølle er der et\nHvad gør man egentlig\nJeg vil tro, man laver et drejeled på ankerkæden / ankerblokken.\n#83 Flemming Rasmussen 16. juni 2021 - 10:07\nRe: her er der vist klare figurer\nMain hull ser meget lang ud\nJa men meget forskellig fra grafikkerne på deres hjemmeside.\nKonceptet med det meget lange skrog vil også få konstruktionen til at "hugge" i bølgerne med stor oscillation for vindflowet i specielt de øverste møller. Hvis I nogensinde har prøvet at sidde i toppen af en sejlbådsmast på kryds i sø, vil I vide, hvad jeg taler om 😉\nJeg tror på en (dybt nok til at være uden for bølgepåvirkning) submerged stabilisator.\nSom sagt går patentet jo ikke på fartøjet men på det modulære koncept.\n#84 Michael Jakobsen 16. juni 2021 - 10:14\n"Jeg vil tro, man laver et drejeled på ankerkæden / ankerblokken."\nJa. Det var så godt nok elkabel / elforbindelsen jeg lige så en udfordring i.\n#85 Flemming Rasmussen 16. juni 2021 - 10:31\nUps - sorry - det burde jeg have indset. Ingen ide - men dette er jo ikke det første koncept med flydende møller, såeh - - -\n#86 Søren Lund 16. juni 2021 - 11:17\nPrøv at regne!\nDet undrer mig at ingen har prøvet at regne på påstandene i artiklen:\n"Ifølge WSC kan den producere fem gange så meget energi om året som en 15 MW havvindmølle"\nOg i artiklen, som ing.dk linker til:\nAccording to WCS, just one of its "Wind Catcher" systems would have over double (2.5 times) the swept area of the world's biggest wind turbine, the 15MW Vestas V236."\nRammen har cirka samme bredde som højden fra vandoverfladen, dvs ca 325 m, opdelt i 13 kolonner á 25 m med 9 rotorer i hver kolonne = 117 rotorer.\nHver rotor har samme diameter som kollonnebredden, altså et samlet bestrøget areal på 117 x 491 = 57.432 m²\nTil sammenligning har Vestas V236-15.0 et bestrøget areal på 43.744 m²\nAltså ikke 2,5 gange så stort, men 1,3 gange så stort areal!\nHar WSC en forklaring på hvordan man lige høster 5 gange så meget energi ud af et 1,3 gange så stort bestrøget areal?\n#87 Søren Lund 16. juni 2021 - 11:44\nDe konkrete flydende møllekoncepter, jeg kender til, har alle 3 ankre pr mølle, så møllen bliver på stedet og nacellen krøjer på almindelig traditionel vis, netop ad hensyn til kablet.\nVejrsystemer har det med at rotere i samme retning, og vinddrejninger sker derfor oftest med samme rotationsretning, og får derfor skibe til at rotere 360 grader om ankeret, hver gang de passerer.\nDet er næppe hensigtsmæssigt at have både et kabel og en ankerkæde involveret i det scenarie, med mindre man kan udtænke en fancy spindel-løsning, nede ved ankerblokken (som nok skal bliver interessant at servicere).\nI en tid, hvor kapital er billig og rigelig, og verden skriger efter VE-løsninger, er dette blot endnu et eksempel i den lange række af fantasi-løsninger, som aldrig når længere end til kulørte CAD-visualiseringer, i håb om at hive lidt kapital op af lommerne på naive finansfolk og støttepuljer.\nDet ærgerlige er at ing.dk præsenterer dem ukritisk som game changere, hver eneste gang!\n#88 Niels Vestergaard Jespersen 16. juni 2021 - 14:01\nDu har vist ikke set tegningerne , som findes i patentet. Se https://patents.google.com/patent/US104510...\nHer ser man en turret i forenden af det der kaldes main hull (eller pram), som ligger midt mellem to mindre stabiliserende pramme (hulls) - ligesom en trimarande tre hulls i en trimaran. Hele arrangementet snurrer rundt om turret, som tillader hele arrangementet at weather vane som det kaldes.\nDet problem du taler om eksisterer derfor ikke.\nTil gengæld er det jo interessant se på hvad ydelse et sådant monstrum kan præstere. Flere kommentarer ovenrofr har set lidt på dette.\nHer er hvad der står i patentet - bemærk specielt at man forudser meget højere vindhastigheder ved maks effekt sammenlignet med andre flydende offshore møller. (20 m/sek - mod 13 m/sek maks for traditionele monotower vindmøller påstås det):\n"The invented power plant may be built very large. For example, the sail 4 may have a surface area of 200×200 meters (i.e. 40 000 m2) or more. The invention shall, however, not be limited to such dimensions. The invented power plant is operational and capable of producing electrical energy under all conceivable weather conditions. Power generation in prior art wind power plants generally peaks at wind speeds of 11-12 m/s and ceases when the wind speed exceeds 20 m/s. With the invented power plant, however, having a sail surface area described above, may according to the inventor's calculations maintain full production and fully utilizing the wind energy out up to a wind speed of 20 m/s, then level off and generate a constant production at even higher wind speeds. Calculations shown that the invented power plant (with a 40 000 m2 sail surface) may generate approximately 100 MW at a wind speed of 20 m/s."\nI kommentar #86 (Søren Lund) efterlyses en forklaring:\n"Har WSC en forklaring på hvordan man lige høster 5 gange så meget energi ud af et 1,3 gange så stort bestrøget areal?"\nForklaringen ligger lige for da effekten rundt regnet skalerer med vindhastigheden i tredje potens. Hvis maks. ydelse kan opnås ved 20 m/sek vindhastighed for denne konstruktion, hvor den regningsmæssige maks vindhastighed er ca 13 m/sek for andre monotower flydende vindmøller (ifølge patentansøgningen) er det jo en faktor på (20/13)^3x1,3= 4,9 man kan regne med- eller rundt regnet 5 gange så meget energi, som det påstås.\n#89 Lone Bech 16. juni 2021 - 15:17\nbliver svimmel, når jeg forsøger at overskue selve 'stativet': hvor sidder hvad? https://www.illustrationhistory.org/images...\nMåske uretfærdigt, men alligevel. Desuden: hvis møllerne måtte sidde i samme plan, ville vingespidserne da vist ramme hinanden, eller være ekstraordinært fint synkroniserede?\n#90 Allan Olesen 16. juni 2021 - 18:28\nRe: Prøv at regne!\nMisforholdet mellem bestrøget areal og produceret energi blev diskuteret i #50 og #51.\nJeg har svært ved at forholde mig til, om den del holder vand. Man skal jo i hvert fald finde en lokation, der har så meget højhastighedsvind, at en en konventionel mølle ville stå stille eller være droslet ned en stor del af tiden.\nJeg undrer mig nok mere over, hvordan man får økonomi i at optimere efter at hente ekstra produktion ud, når det blæser rigtigt meget. Det er jo som regel på disse tidspunkter, at elprisen er drevet i bund, fordi de møller, der ikke er stoppet, producerer mere el, end man har brug for.\n#91 Søren Lund 16. juni 2021 - 20:12\nJeg har svært ved at forholde mig til, om den del holder vand.\nHvis man dimensionerer møllen efter en middelvindhastighed på ~20 m/s, kan man sikkert opnå 2,5x AEP med samme bestrøgne areal.\nProblemet er bare at finde et sted på planeten, med sådan en middelvindhastighed.\nDer er en grund til at de førende havmølleproducenter dimensionerer efter 10-11 m/s.\n#92 Niels Vestergaard Jespersen 17. juni 2021 - 00:27\nMan kan simpelthen ikke klare større vindhastigheder end ca 13 m/sek før møllen bliver overbelastet i de traditionelle monotower vindmøller vi kender fra offshore Effektkurven som funktion af vindhastigheden flader ud over ca 13 m/sek. Og vindmøllerne stoppwe med at producere over 25 m/sek ca!\nDet er slet ikke nødvendigt for disse mindre simple mølletyper som patentet beskriver indgående . De kan sagtens klare meget højere vindhastigheder,\n#93 Michael Jakobsen 17. juni 2021 - 07:54\nEffektkurven som funktion af vindhastigheden flader ud over ca 13 m/sek.\nHvis møllen er dimensioneret så maks generatoreffekt opnåes ved 13 m/sek skal den jo flade ud. Dette opnåes jo som bekendt ved vinge pitch.\nHvad skulle nu være anderledes ved at placere et antal vindmøller i en ramme? Disse vindmøllers maks generatoreffekt opnåes jo også ved en eller anden m/sek.\nOpgaven med at fastlægge ved hvilken vindhastighed man vil kunne opnå maks generatoreffekt forsvinder ikke fordi de placeres i en ramme. Vild overdimensionering af generator er selvfølgelig en mulighed.\nMen tårnet er da taget ud af konstruktionen.\n#94 Niels Vestergaard Jespersen 17. juni 2021 - 09:04\nDe store traditionelle vindmøller kan ikke klare mere vind end ca 13 m/sek - hvis man da ikke skal lave meget dyrere og stærkere vinger, naceller etc. Det er simpelthen et spørgsmål om skalering og økonomi. Jo større vinger er - jo større bliver kræfterne.\nDe mindre vindmølleri opfindelsen, som ikke krøjer i rammen, styres meget simpelt med effektregulering og er beregnet til at stalle ved ca 20 m/sek siges det.. Du kan jo selv se tegningerne og beskrivelsen i patentet jeg flere gange har henvist til. https://patents.google.com/patent/US104510... -her er der både vist mange figurer og flere konfigurationer af vindmøllerne. De har vinger som er fastgjort til en ydre ring der roterer med vingerne. Vingerne kan ikke pitche.\nDer er måske flere problemer som den opmærksomme vil se. Men ikke alt er vel vist i detaljer....\n#95 Mogens Kjær (1000) 17. juni 2021 - 09:25\nDet der undrer mig mest\ner at websitets powerpoint-tegninger er dummet så meget ned. Patentet og dets tegninger, ligner noget der kan bygges og serviceres. Strømkablet er vist den største joker. Om det så kan konkurrere er en anden sag.\nPowerpointet ligner noget, som umuligt kan realiseres uden temmeligt store justeringer. Eller ihvertfald efterlader det store spørgsmål. Som denne tråd tydeligt viser.\nHvad får dog et opstartsfirma til den slags? Fremfor at lade powerpointet være baseret tættere på patentets mere gennemarbejdede illustrationer? Appellerer det mere til folk uden forstand, som investerer Andre Folks Penge?\nOm noget får det mig til at tro, at den funding de søger, mere skal gå til direktionens opsparinger end til at bygge et firma, som faktisk leverer grøn strøm en masse. Tilliden kan ligge på et meget lille sted.\n#96 Flemming Rasmussen 17. juni 2021 - 09:38\nDe store traditionelle vindmøller kan ikke klare mere vind end ca 13 m/sek\nHvis de med klare mener, at den ikke øger sit output ved højere vindstyrker, er det korrekt.\nDe kan dog sagtens klare mere vind og har typisk en cut out på omkring 25 m/s. (storm) Se f.eks. data for en Vestas V164-8.0\nOg ikke mindst: Mon ikke der er en grund til, at de makser ud ved 13 m/s ? - det kunne jo være, at det er lige der, man får den største årsbaserede energi ud af møllen i forhold til investeringen. 😉\nDet kan selvfølgelig sagtens lade sig gøre at lave en traditionel tårnmølle, der kan fungere tilfredsstillende op til 50 m/s - det har vi bare ikke så ofte.\n#97 Niels Vestergaard Jespersen 17. juni 2021 - 09:51\nJa, som jeg skriver er det økonomiske begrænsninger der fastlægger grænserne for vindhastighed for de traditionelle møller. Større vinger giver meget større belastninger etc etc. som koster.\nTil gengæld er det ret sjovt at man kan lave så primitive vindmøller som den der er vist i flere varianter i patentet. Det er jo i princippet "det omvendte" af det man kender fra axial flow fans med en ydre ring hvor vingerne er fastgjort :\nMan slipper for generende vortices ved vingespidserne (som jo giver effekttab m m for de tradtionelle vindmøller) og får mindre slid og fatigue. Win win.\n#98 Niels Vestergaard Jespersen 17. juni 2021 - 10:02\nRe: Det der undrer mig mest\nJamen det er jo vist tydeligt i patentet med tegninger og forklaringer, som "people skilled in the trade" skulle kunne forstå, som også siges i patentet. Grunden til man er vagere på hjemmesiden er vel at man ikke vil hænges op på noget specifikt...det er da meget naturligt.\nHvorfor i al verden skulle strømkablet være en joker. Du skalvære opmærksom på at hele konstruktionen roterer om en turret, der fastgjort til den midterste pram (ponton) fremme foran. Så man har ikke noget problem med snoede kabler som flere vist synes at mene. Problemet er jo det sammme for tradtionelle vindmøller som krøjer - såvidt jeg kan skønne har man fundet en løsning på det problem for de traditionelle vindmøller...\n#99 Søren Lund 17. juni 2021 - 10:15\nNej, det er ikke en misforståelse. Med udgangspunkt i det du skrev:\nDet indebærer m.a.o. at du har en 4,9 gange så stor mærkeeffekt på samme rotorareal, i princippet svarende til at sætte en 1 MW generator på en Vestas V25-200 kW, forudsat strukturen kan holde, og vingeprofilet er optimeret til maks effektivitet ved 15-20 m/s i stedet for 10-13 m/s - hvilket så betyder at profilet er mindre optimalt ved de lavere vindhastigheder, og næppe i stand til at generere energi ved under 6-7 m/s.\nPå den måde kan du generere 4,9 gange så meget effekt ved 20 m/s, samme effekt ved skæringspunktet (14-15 m/s), og væsentligt mindre effekt ved vindhastigheder derunder.\nPå en placeing med 11 m/s, k-faktor=2, høstes 80-90% af energien i områden 6-14 m/s, og ganske kun få % ved 20 m/s og derover, så rotoren skal ikke være ret meget mindre effektiv under 14 m/s, før gevinsten ved 20 m/s er opsluges.\nDu kommer derfor ikke i nærheden af hverken 4 eller 5 gange så stort energiudbytte (AEP), ved at 5-doble rotorlasten. Du lander nærmere omkring samme AEP, eller lidt over, hvilket betyder at din kapacitetsfaktor er reduceret med en faktor 4-5.\nSå i stedet for 50-60% CF får du 10-15% CF.\nFor at levere samme energiudbytte, skal ilandføringskabel og tilslutningspunkt være dimensioneret til 5 gange så stor effekt, som den så kun vil yde i få % af tiden, hvor markedet i forvejen er mættet af vindmøllestrøm, mens den kun er i stand til at levere en brøkdel ved vindhastigheder under 8 m/s, hvor strømmen er mere efterspurgt.\nSå nej, det forklarer ikke hvordan man høster 5 gange så meget energi (AEP) ud af et 1,3 gange så stort rotorareal - altså med mindre du kan finde en placering, hvor middelvindhastigheden er 20 m/s, og den placering finder du som sagt ikke her på planeten.\n#100 Søren Lund 17. juni 2021 - 10:34\nPatentet er 6 år gammelt, og adskiller sig markant fra designet på de illustrationer, de præsenterer i dag.\nRotorerne er placeret mere frit i rammen, med større indbyrdes afstand, og pontonerne er neddykket/forankret under vandoverfladen.\nDet tyder på at de i mellemtiden har forstået lidt mere om hvordan Bets lov fungerer, og måske opdaget at selv 300-400 m lange skrov, ligger alt andet end roligt, når de flyder i overfladen - især ved 20 m/s og derover.\nHvordan de så får pontonerne til at ligge stabilt/vandret, mange meter under overfladen, hvis de samtidig kun er forankret i ét punkt ved stævnen af den midterste ponton (for at kunne "krøje"), kræver endnu en forklaring.\n#101 Michael Jakobsen 17. juni 2021 - 10:53\nProblemet er jo det sammme for tradtionelle vindmøller som krøjer - såvidt jeg kan skønne har man fundet en løsning på det problem for de traditionelle vindmøller...\nNej problemet er ikke det samme. I en vindmølle hænger kablet ned i tårnet og kan sno nogle få omgange. Når grænsen nåes pitches vinger, møllen stopper og krøj snoer kabel ud som ønsket. Så sættes møllen i drift igen.\nHvad gør denne konstruktion? Ja jeg har spurgt om næsten det samme længere oppe ved at nævne udfordringen. Jeg ved ikke hvordan det laves.\nEn slæberingsløsning på turret er måske løsningen. Men 100MW, xx kV og omgivet af fugtigt miljø.\nSelvfølgelig kan det løses. Det er vel prisen det kommer an på.\n#102 Niels Vestergaard Jespersen 17. juni 2021 - 12:50\nJamen, hvem siger at det de præsenterer på hjemmesiden er det de har på tegnebrættet?\nJeg går ud fra patentet, hvor vi nu har fået klargjort hvad vindmøllerne består af. De ligner slet kke en almindelig krøjende vindmølle med pitchkontrol etc etc. De er mindre (måske 20 m i diameter? at dømme ud fra skitser) , forsynet med en ring yderst hvor vingerne er fastgjort, ( smart da det gør møllen stabil og brýder de vortexer som almindelige vindmølelblade jo plages af) - samme princip man ser i nogle axial flow fans vist her med lidt forklaring https://www.whizz-wheel.com/how-it-works/.\nPontoner, pramme neddykket under overfladen eller ej er ikke væsentlige for patentet som går på vindmøllen og de muligheder man har for at udskifte/vedligeholde de enkelte møller i rammen (automatisk!). Det er helt klart billigt og effektivt i forhold til konventionelle møller. Patentet citerer andre flydende understøtninegr for vindmøller og siger udtrykkeligt at man slet ikke prøver på at forbedre denne del af et flydende vindmøllekoncept. Det er slet ikke det patentet drejer sig om - bortset fra en turret og thruster som udtrykkeligt nævnes i forbindelse med weather vane princippet som er en integreret del af opfindelsen.\nOm pontoner er neddykkede, pramme (med stabilisatorer?) etc etc er ligegyldigt - patentet forbedrer intet på de patenter man allerede kender emd den slags flydende understøtninger. Specielt er det at man har en turret hvor den midterste ponton(pram) forankres til havbunden - samt en thruster anbragt bag på den midterste ponton (pram) , så man kan manøvrere hvis det skulle være nødvendigt.\nJeg kan ikke se det ikke skulle kunne lade sig gøre med ovenstående flydende understøtning af prammene (pontonerne) med vindmøller i rammen. Der er mange andre flydende vindmøller med patenter der citeres i indledning til patentansøgningen for dette koncept. Husk også et vægten er meget mindre for dette koncept hvad angår selve mølledelen (rammen med vindmøller). Så hvad er problemet egentlig som du kan se sammenlignet med andre flydende løsninger? - Kender du vægten af ramme og vindmøller f. eks.? Hvis ikke , kan du jo spekulere som du vil naturligvis.....\n#103 Niels Vestergaard Jespersen 17. juni 2021 - 13:04\nJamen det er da rigtigt - og holder også for konventionelle flydende vindmøller. ...\nOpfinderne snakker da vist også om PtX et sted . Oplagt med de "pramme" eller pontoner som godt kunne bruges til noget sådant.\nDu glemmer måske også at vindhastigheden er megt større i højden. Hvis strukturen er flere hundre meter høj får man god vind som kan udnyttes meget bedre af de øverste møller i rammen. Hvordan finder du data som kan bruges for at finde en middelvindhastighed i 200-300 m højde (karakterisitik for denne ramme) med de vindhastigheder man har i et Vindatlas f.eks? Her vil man ikke lukke møllen ned i stærk storm nødvendigvis, hvor man får virkelig valuta for pengene. Modsat almindelige møller.\n#104 Søren Lund 17. juni 2021 - 13:48\nDet ændrer ikke på at det kun er ganske få procent af tiden, vindhastigheden er i nærheden af 20 m/s, selv på de allermest vindrige placeringer i verden.\nDet er energiudbyttet (AEP), der betaler møllen (også selvom du involverer PtX), ikke en maks effekt, som kun leveres i en lille procentdel af tiden.\nDu glemmer måske også at vindhastigheden er megt større i højden.\nØh - nej, jeg er ikke helt grøn ud i vindkraft.\nCenteret af det bestrøgne areal på kontraptionen, er ca 175 m over havoverfladen. Det svarer til en navhøjden af en 236 m rotor med ~50 m frigang mellem rotor og havoverfladen, så ingen forskel der.\nVindstrømmen er laminar, så hastigheden stiger hurtigst i de første meter over havoverfladen. Fra 200 til 300 m, har havets i forvejen ringe ruhed meget lille indflydelse, så forskellen er ikke stor i den højde.\nEt kvadratisk rotorareal, med kun 25 m frigang over havet, har derimod en fhv stor del af arealet nede i en højde, der er svært hæmmet af ruheden, og ikke mindst svært udsat for slitage fra saltpartikler.\n#105 Niels Vestergaard Jespersen 18. juni 2021 - 10:05\nNej, givetvis er du ikke "grøn i vindkraft"... Til gengæld er det jo et spørgsmål om du ikke fortolker lidt lovligt meget på patentet-\n1- Der står at man kan få 5 gange mere effekt i sammenligning med en traditionel vindmølle. Det er naturligvis rigtigt ved en given vindhastighed på 20 m/sek (som er der hvor effektkurven flader ud for denne opfindelse) hvor traditionelle møllerseffektkurve flader ud ved 13 m/sek (eller mindre!) - Så det er da rigtigt at man kan få 5 gange mere effekt ud ved vindhastigheder på 20 m/sek(svarende til 72 km/timen) eller højere. Du mener at man skal tale om den totale energi som produceres. Men det er så din tolkning. Iøvrigt vil jeg gerne se hvordan du regner på tingene hvis du tager en fordeling af vindhastighederne med i beregningerne. Effekten skalerer jo med vindhastighed i tredje protens så man får virkeligt noget for pengene i det område hvor vindhastighederne er høje. Kan du præstere en sådan beregning? Det skulle være enklet hvis du har en statistisk fordeling af vindhastigheder. Med specielt hensyntagen til meget høje vindhastigheder hvor du muligvis skal bruge en anden fordeling af hastighederne.\nOpfindelsen ser helt klart ud til at være billigere - både i anskaffelse og drift. Vægten af rammen med møller er meget lavere end for en tilsvarende flydende monotower vindmølle. Hertil kommer det som patentet klart siger er det egentlige - vindmøllemodulet selv (med styringsmekanismen, der regulerer vindkraften på platformen) og opfindelsen af et system som automatisk kan udskifte/installere enkelte møller efter behov. Møllemodulerne opbevares på dækket hvor man efter behov kan servicere/ udskifte dem. det er på alle måder simplere og billigere end det man kender fra andre offshore vindmøller.\nEffekten er 5 gange større ved hastigheder over 20 m/sek\nDer produceres mere energi totalt måske det dobbelte af en traditionel vindmølle når man regner lidt på det.\nRammen med møller er lettere og billigere end en tilsvarende traditionel vindmølle.\nHele konceptet er billigere i anskaffelse og vedligehold end en traditionel vindmølle\n#106 Søren Lund 18. juni 2021 - 11:36\n1- Der står at man kan få 5 gange mere effekt i sammenligning med en traditionel vindmølle. Det er naturligvis rigtigt ved en given vindhastighed på 20 m/sek (som er der hvor effektkurven flader ud for denne opfindelse) hvor traditionelle møllerseffektkurve flader ud ved 13 m/sek (eller mindre!) - Så det er da rigtigt at man kan få 5 gange mere effekt ud ved vindhastigheder på 20 m/sek(svarende til 72 km/timen) eller højere. Du mener at man skal tale om den totale energi som produceres. Men det er så din tolkning.\nNej - enten fatter ikke en bjælle af en ellers enkel og utvetyding formulering, eller også har du ikke lært at skelne mellem begreberne "energi" og "effekt"!\nI artiklen, står der:\n"Ifølge WSC kan den producere fem gange så meget energi om året som en 15 MW havvindmølle – nok til at forsyne 80.000 hjem."\nBemærk at der står ENERGI OM ÅRET, altså AEP!\nTil det spørger jeg i #86 (inklusiv fremhævning):\nSkal vi ikke bare konstatere at du ikke har den forklaring jeg efterspørger, og at den ikke ligger lige for.\nWSC får i bedste fald ca 1,3 gange så meget energi ud af et 1,3 gange så stort rotorareal, men fordelt på uhensigtsmæssige tidspunkter ift den traditionelle vindmøllers produktion. At den i få timer om året, kan generere 5 gange så meget effekt, er hamrende ligegyldigt, da det ikke er værd at installere aftageeffekt (hvad enten det er PtX eller transmissionskabler) for.\n#107 Søren Lund 18. juni 2021 - 11:58\nNej! - for dertil er der alt for få timer over 13 m/s i en kfaktor=2 (eller lavere) fordeling, når middelvindhastigheden er 11 m/s.\nSelv hvis rotoren var ligeså effektiv ved vindhastigheder mellem 4-13 m/s, hvor langt det meste af energien produceres, ville det langt fra være nok til dobbelt energi.\nMen da man ikke kan optimere en rotor til både at maksimere ved 20 m/s, og være ligeså effektiv i 4-13 m/s, som de rotorer der i dag maksimerer ved 13 m/s, så kan du i bedste fald regne med samme AEP.\nOg HVIS den endelig producerer mere, vil det være på tidspunkter hvor alle andre møller i forvejen genererer maks, og det vil næppe kunne betale sig at installere (5x) kapacitet til at aftage så meget effekt i disse få timer.\nDer er med andre ord gode grund til at moderne vindmøller, efter 50 års intens udvikling, er optimeret til at maksimere ved de vindhastigheder - de gør, ligesom dybe tallerknerner, har den dybde, de har!


Priscilla Kjær var kun 14 år, da hendes mor uventet døde i en alder af 38. Men hun har fået stillet diagnosen i tide og er nu i forebyggende behandling for at undgå samme skæbne.\nEgentlig havde Priscilla Kjær, 26, set i øjnene, at det godt kunne være, at hun måske ikke ville blive så gammel. Hun var 14 år, da hendes mor døde. Hun var ellers sund og rask, hun hverken røg eller drak, og hun cyklede hver dag. Alligevel faldt hun omkuld og mistede livet – i en alder af blot 38 år.\nEn obduktion kunne ikke præcist fastslå, hvad hun var død af – udover at det sandsynligvis var »sportshjerte«, som kan føre til pludselig, uventet død for unge ellers friske mennesker.\n»Jeg tænkte ikke så meget på, om det eventuelt kunne være arveligt. Man håber selvfølgelig på, at det med uventet, pludselig død er noget, der rammer naboen. Men ellers så vi sådan på det, at det var som om, at kvinder i vores familie bare ikke blev særligt gamle,« fortæller Priscilla Kjær.\nAlt tyder dog på, at hun nu kan lægge de tanker og den frygt bag sig.\nVed et tilfælde hørte hendes far gennem medieomtale om en enhed for arvelige hjertesygdomme på Rigshospitalet. De tog kontakt »for en sikkerheds skyld«, og efter omfattende undersøgelser har såvel Priscilla som hendes storesøster fået konstateret, at de lider af en sjælden, arvelig hjertesygdom, Langt QT-syndrom.\nSygdommen giver en øget risiko for, at hjertet kan »løbe løbsk« og føre til, at man dør i en ung alder. Det var med noget nær 100 procent sikkerhed også den sygdom, der i sin tid kostede deres mor livet, og søstrene er nu sat i en forebyggende behandling med beta-blokkere, som skal få hjertet til at slå i en normal rytme hele tiden.\n»Jeg er utroligt taknemmelig for, at det er blevet opdaget i tide. Det er næsten ikke til at holde ud at tænke på, hvordan det ville have været, hvis jeg først havde fundet ud af det, når jeg faldt omkuld, og det måske havde været for sent,« siger Priscilla Kjær.\nKlar til at få børn\nI dag lever Priscilla Kjær et helt almindeligt liv uden nævneværdige begrænsninger. Hun har fået at vide, at hun ikke må dyrke ekstremsport og for eksempel løbe maraton – »men det har jeg heller aldrig haft planer om« – og hun skal også holde sig fra de vildeste forlystelser i Tivoli.\nMen ellers kan hun passe sit job som sosu-assistent på et plejehjem i Slagelse og løbe en tur, hvad hun glad og gerne gør flere gange om ugen, når vejret er til det.\n»Jeg opfatter mig ikke som syg. Jeg tager min medicin. Det er den eneste forskel. Ellers er mit liv, som det hele tiden har været,« fortæller Priscilla Kjær.\nHun har netop fået konstateret, at hun er gravid og har således ikke tænkt sig at holde sig tilbage med at få børn, selv om der er en risiko for, at de vil få samme sygdom. Hos nogle ville man gennem undersøgelser af fostret eller fertilitetsbehandling kunne have sikret, at hun ikke fødte et barn med samme genfejl som hende selv. Den mulighed findes ikke for Priscilla Kjær og hendes søster, da deres gen-variant ligger uden for de 60 procent, man kan teste for.\n»Jeg vil godt have børn. Det betyder, at jeg skal tjekkes og følges inde på Rigshospitalet under graviditeten, og at jeg også skal føde dér. De vil kunne se, om barnet har samme hjertefejl og vil så kunne sætte ind med forebyggende behandling med det samme.«


Passionskoncert - DR Koncerthuset - Læs mere og køb billet\n18. mar '18 kl. 16:00\nSom optakt til påsken præsenterer DR VokalEnsemblet og chefdirigent Marcus Creed en samling bevægende passionsmusik fra fire århundreder, som fremmaner mørket og det menneskelige drama i kirkeårets vigtigste højtid.\nVed denne koncert i Garnisons Kirke kan du opleve Brahms’ smukke motetter sammen med stærk kormusik af Poulenc, MacMillan og Gesualdo, skrevet til de berømte Tenebrae-tekster.\nTenebrae er en gammel katolsk gudstjenesteform knyttet til passionstiden, med et særpræget ritual: for at symbolisere Kristus’ død slukkes alle kirkens stearinlys, så mørket, tvivlen og lidelsen virkelig kan mærkes.\nOplev Tenebrae-teksterne sat i musik af bl.a. den berømte og berygtede italienske renæssance-prins Gesualdo di Venosa, side om side med to moderne og sviende intense musikalske greb om den voldsomme Passions-historie skrevet mere end fire århundreder senere af franskmanden Francis Poulenc og skotske James MacMillan.\nEt mildere indslag i koncerten er Johannes Brahms’ tre motetter – udtryksfulde, melankolske og baseret på gamle koraler – som kaster et introspektivt blik i retning af to 1600-tals komponister, som Brahms beundrede intenst: Giovanni Gabrieli og Heinrich Schütz.\nFire motetter til bodstiden\n3 Motetter (op 110)\nKoncerten sendes på P2 den 20. marts klokken 19.20


Det tomme sæde ved Det Kongelige bryllup var ikke for Prinsesse Diana, men det fulgte en anden britisk Tradition | New Place\nbeklager, at det tomme sæde ved Det Kongelige bryllup ikke var for Prinsesse Diana – det var for en anden\nunder prins Harry og Meghan Markles bryllup den 19.maj bemærkede ørneøjne seere, at der var et tomt sæde ved Det Kongelige bryllup ved siden af prins Vilhelm, Hertugen af Cambridge. Mange medier og seere spekulerede i, at sædet blev holdt tomt for Prinsesse Diana, men det viser sig, at det ikke var tilfældet. Senere lørdag den 19. maj bekræftede Daily Mail royals reporter Rebecca English via kvidre, at Buckingham Palace sagde, at stolen blev efterladt tom af en anden grund: Det var til Dronning Elisabeth II.\njeg har set nogle rapporter om prins Vilhelms reservesæde i kapellet som efterladt til minde om Prinsesse Diana. Det var ikke tomt af den grund. Sædet foran dronningen står altid tomt, jeg får at vide af BP\n“BP” i det kvidre står sandsynligvis for Buckingham Palace, residens for dronningen af Det Forenede Kongerige.\nen anden kvidre bruger ved navn @theroyalboksblog spurgte engelsk, “Hvorfor er sædet foran dronningen altid tomt?”og engelsk svarede:\n” hun har brug for at blive set — og det sæde, hun sad i dag, er tilsyneladende hendes yndlingssæde i det kapel!”\nselvfølgelig ville dronningen få de første dibs på sædevalget til sit barnebarns bryllup. Hun er trods alt dronningen.\nrygter om den tomme stols symbolik cirkulerede hele morgenen, hvor mange seere blev følelsesladede over, at prins Harry sørgede for, at sædet var åbent for sin afdøde mor, Prinsessen af Danmark. Så rørende som den hyldest ville have været, ser det ud til, at den tomme stol blev efterladt på den måde af en helt anden grund.\nmen den afdøde prinsesse Dianas tilstedeværelse blev bestemt følt under bryllupsceremonien for prins Harry og Meghan, nu officielt betegnet som hertugen og hertuginden af Susseks. Ifølge People håndplukkede prins Harry Meghans buketblomster fra haverne omkring Kensington Palace, og han inkluderede Dianas yndlingsblomst: glem mig ikke. En anden af Dianas yndlingsblomster, haveroser, blev brugt på skærmen uden for St. George ‘ s Chapel, hvor brylluppet fandt sted, ifølge People.\nDianas slægtninge var også til stede ved brylluppet. Tidligere på måneden meddelte Kensington Palace, at Prinsesse Dianas søster Lady Jane-kolleger var indstillet til at give en læsning under ceremonien efter anmodning fra hertugen og hertuginden af Susseks. Den 4. maj erklæring fra Paladset læses:\nalle tre søskende til Diana, Prinsesse af Vales vil være til stede, og Lady Jane kolleger vil give læsningen. Prins Harry og Fru Markle føler sig begge beærede over, at Lady Jane vil repræsentere sin familie og hjælpe med at fejre mindet om den afdøde prinsesse på bryllupsdagen.\nDianas søskende Lady Sarah Mccorkodaleog Earl Charles Spencer var også til stede ved brylluppet. Den afdøde prinsesses nære ven Sir Elton John deltog også i brylluppet og optrådte ved frokostreceptionen. Kensington Palace udsendte en erklæring lørdag den 19. maj for at bekræfte Johns kongelige bryllupsreception:\nSir Elton John har optrådt ved Frokostmodtagelsen for gæster, der fejrer brylluppet mellem Prins Harry og Fru Meghan Markle.\nprins Harry bad Sir Elton om at optræde i receptionen, som var vært for Hendes Majestæt Dronningen i St. George ‘ s Hall.\nSir Elton optrådte for det nygifte par som anerkendelse af den tætte forbindelse, han har med prins Harry og hans familie\nden legendariske musiker sang angiveligt flere af sine klassiske sange, herunder “Tiny Dancer”, “I’ m Still Standing”, “Your Song” og endda “Circle of Life” fra The Lion King soundtrack, ifølge den britiske publikation The Mirror.\nsenere den 19.maj rejste prins Harry og Meghan til aftenbryllup i Frogmore House, ifølge Kensington Palace. Ifølge People blev Meghan set iført en akvamarinring, der engang tilhørte Prinsesse Diana.\nså mens stolen måske ikke har været en hyldest til Prinsesse Diana, blev hendes tilstedeværelse bestemt følt gennem det kongelige bryllup.\nkontrol af tekststørrelse


Drænpumper Service ➜ Få et Godt Tilbud på en Serviceaftale her\nDrænpumpen er et vigtigt værktøj i kampen mod skybrud\nDerfor er det vigtigt at den efterses jævnligt, så vi kan forebygge defekter allerede inden opstår. Det sparer dig for vand i kælderen – og en lang række uforudsete udgifter.\nSådan fungerer eftersyn af drænpumper\nVi åbner din pumpebrønds dæksel, så vi kan komme ned til pumpen og efterse, om den virker optimalt – eller om den trækker vand. Drænbrønden spules ren og TV-inspiceres ved mistanke om svigt i drænsystemet.\nHerefter udskiftes eventuelle defekter med reservedele, så drænpumpen er klar til brug, til næste servicetjek. Driftproblemer kan være tegn på fugt i kælderen ud over det normale – og derfor er det årlige servicetjek et vigtigt pejlemærke.\nHvor tit skal jeg bestille service af drænpumpe?\nGenerelt skal alle pumpeanlæg jævnligt kontrolleres, så både fejl og slid kan opdages, inden det bliver til dyre skader. Derfor anbefaler vi et årligt tjek, så du kan få mest muligt ud af din drænpumpe de næste mange år.\nBestil drænpumpeservice hos Farum Kloakservice\nVi tilbyder et fast årligt abonnement på eftersyn af din drænpumpe, inklusiv eventuelle reparationer den måtte få brug for. Du kan også altid kontakte os på vores døgnvagt, hvis du får brug for akut service.


Hvis du synes, det er svært at få pengene til at række, så kan du overveje at søge legater. Der er flere, der specifikt støtter enlige mødre. Når du går i gang med at lede efter legater, vil du opdage, at der er legater til alle formål, f.eks. til babyudstyr, og jule- og konfirmationshjælp.\nDet er meget forskelligt, hvem fonden har valgt, at de vil støtte. Der er f.eks. legater til uddannelsessøgende fra Sulsted-Aistrup Sogn, til efterkommere af Anna Elisabeth Dorthea Meincke, f. Falch – og også til hel generel støtte. Der er støtte til ferierejser, til enlige, ugifte fruentimmere og til værdigt trængende enlige mødre.\nP.S. EnligMor.dk er en privat side, der handler om at være enlig mor. Siden råder IKKE over legater eller ferieophold, og du kan derfor ikke søge legater her.


Kom i gang med dit nybyggeri med et kampagnehus - Bolig og hus\nHjemHusKom i gang med dit nybyggeri med et kampagnehus\n6. februar 2021 Tobias Ehlig Hus 0\nStår du og overvejer at købe nyt hus eller har du allerede købt en grund? Så skal der selvfølgelig planlægges en masse.\nKøber man en grund med formål at få bygget sit eget hus, så er det et større projekt man skal i gang med. En af de vigtigste ting man skal finde ud af er, hvordan man gerne vil have sit hus til at se ud, hvordan rummene skal dimensioneres og hele projekteringen skal laves.\nSpar penge ved at vælge et kampagnehus\nNår man vælger at få lavet sit eget nybyggeri, så kan det hurtigt blive en dyr fornøjelse, hvis man skal have projekteret hus og lavet plantegninger helt fra bunden af.\nEn måde at mindske udgifterne en lille smule på, er ved at vælge et kampagnehus. Kampagnehuse er husmodeller, hvor planløsningen er fastlagt på forhånd og kan ikke ændres. De fleste husbygningsfirmaer har også flere forskellige kampagnemodeller at vælge imellem, så man kan vælge den man synes bedst om.\nDa der ikke længere er behov for at beslutte en planløsningen og man slipper for flere iterationer af nye plantegninger, hvis der er noget der skal laves om, så kan man spare penge med et kampagnehus frem for at skulle designe det hele fra bunden af.\nMed et kampagnehus kan man så tilkøbe flere forskellig ting, såsom indvendigt udstyr eller specielt materialevalg.\nHusk det vigtigste – byggetilladelse fra kommunen\nHar man valgt at bygge nyt hus, så er der mange ting der skal huskes. Men det vigtigste af det hele er, at der skal søges om byggetilladelse ved kommunen.\nDet er ekstremt vigtigt, da man ikke må bygge uden tilladelse og bygger man uden tilladelse fra kommunen kan man i værste fald ende med at skulle rive ned igen.\nDerfor kan det være en god ide at få tilknyttet en byggesagkyndig, som ved hvilket dokumentation der skal sendes ind i forbindelse med en byggeanmodning. En anmodning kan nemlig godt afvises hvis der ikke er tilstrækkelig dokumentation med i ansøgningen.\nOg bliver en byggetilladelse først afvist, kan det betyde at man skal skyde hele projektplanen længere tilbage i tiden, hvilket hurtigt kan koste mange penge, når arkitekter og byggefolk skal stå på standby indtil man på et tidspunkt får sin tilladelse.\nMen når byggetilladelsen først kommer, og alt andet også er på plads, så kan du glæde dig over at se dit hus blive bygget!


Pressemeddelelse - NY anbefaling fra verdensledende gynækolog - Femarelle\nJeg gider ikke være hot – sådan fik jeg hedeturene til at forsvinde UDEN hormoner! Af Jeanette Hylleborg\nBehandling af kvinder, der IKKE ønsker hormoner\nDet gode liv – Overgangsalderen kan tackles helt naturligt\nDet sker der med dig, når du går i overgangsalderen – af Camilla Falkenberg\nHvor blev de af? – Beautyblog af Lise Grosmann\nPressemeddelelse – NY anbefaling fra verdensledende gynækolog\nSund Livsstil – Messe i Øksnehallen 2018\nAften med Team Rynkeby og Middelfart Apotek\nKøbenhavn den 18. oktober 2017\nNY anbefaling fra verdensledende gynækolog:\nFarvel til hormoner som førstevalg til kvinder i overgangsalderen\n18. oktober er ”World Menopause Day” og dagen fejres med en bemærkelsesværdig ny anbefaling til verdens kvinder i overgangsalderen. Formand for Den europæiske Gynækologforening, professor Andrea Genazzani, anbefaler at kvinder med symptomer på overgangsalder, vælger det aktive stof DT56a, som førstevalg i stedet for hormonbehandling. Studier har bevist at DT56a udmærker sig ved at have en stimulerende effekt på østrogenreceptorer i hjernen – uden, som tilfældet med hormoner, at påvirke underliv og brystvæv.\nMange tusind danske kvinder lever hver eneste dag med overgangsalderens mange livskvalitetsnedsættende symptomer, bla. svedeture, manglende sexlyst og humørsvingninger. Hormonbehandling er en velkendt behandlingsform som med sine bivirkninger bla. tilknyttes til brystkræft. Netop derfor har både kvinder, læger og gynækologer i årevis efterspurgt alternative og veldokumenterede behandlingsformer.\nPå den netop afholdte 12. kongres i European Society of Gynecology, kom endelig det gennembrud for alternativ behandling i overgangsalderen, som verdens kvinder har ventet på. I en ny anbefaling, præsenteret af professor Andrea Genazzani som også er formand for Den europæiske Gynækologforening, opfordrer han lægeverdenen til at ændre deres tilgang til overgangsalderen og i stedet anbefale det plantebaserede, hormonfri og veldokumenterede alternativ DT56a som førstevalg til kvinder i overgangsalderen.\n”Overgangsalderen er forbundet med store forandringer i det endokrine system. Disse forandringer har stor indvirkning på flere funktioner i hele den kvindelige organisme. Det hører med til vores rolle som gynækologer, at behandle og afhjælpe det ubehag og de problemer, som fører til en dramatisk reduktion af livskvalitet for kvinder i overgangsalderen. I østrogenreceptorerne, som ikke længere bliver stimuleret, ligger kernen til hormonforandringerne – i hjernen, i skelettet, i huden og i det reproduktive system. Uden østrogen forårsager disse receptorer en kæde af hændelser, som har stor indvirkning på kvinders livskvalitet”.\n”Med anbefaling af DT56a tilbydes kvinder et mildere og hormonfrit førstevalg. Det aktive stof er veldokumenteret, videnskabeligt funderet og giver den nødvendige effekt ved at være målrettet østrogenreceptorerne, samtidig med at risiko for bivirkninger minimeres. DT56a er hormonfrit og påvirker hverken underliv eller brystvæv”, siger professor Andrea Genazzani, formand for Den europæiske Gynækologforening.\nBaggrunden for den nye anbefaling, er naturligvis en stor usikkerhed forbundet med konventionel østrogenmedicin. Frygten for bl.a. brystkræft har ført til, at rigtig mange kvinder vælger at gå udenom hormonbehandling og tackle problemerne på egen hånd – med alle de gener og ubehag, der følger med i overgangsalderen og senere i livet. Med anbefaling af DT56a kan verdens kvinder med god samvittighed endelig vælge et veldokumenteret alternativ.\nDT56a er veldokumenteret og bag den nye anbefaling ligger mere end 20 publicerede studier. Studier der viser, at DT56a har samme gode effekt som hormonbehandling. Et sammenligningsstudie viste bl.a. at DT56a har en tilsvarende indvirkning på det neuroendokrine system i hjernen og øger niveauet af endorfin og allopregnanolon, som ligner effekten af østrogen. Desuden har DT56a vist sig at øge knogletæthed (BMD) gennem ny knogledannelse og at afhjælpe vaginal tørhed. Gener som blot er nogle af dem kvinder i overgangsalderen døjer med.\nI Danmark findes DT56a kun i kosttilskuddet Femarelle. Du kan læse mere om de tre produkter her på siden.\n”Femarelle har i årevis været de norske og svenske kvinders foretrukne tilskud i overgangsalderen. I år er serien lanceret på det danske marked og vi er naturligvis ekstremt beærede over, at professor Andrea Genazzani nu vælger at blåstemple og anbefale DT56a, som er den aktive og veldokumenterede ingrediens i Femarelle, som førstevalg til behandling af kvinder i overgangsalderen”, siger Charlotte Ringgaard Andersen, ansvarlig for Femarelle i Danmark.\nCopyright 2016. Nordic Consumer Health Denmark. Telefon: 026-42 42 45.\nCopyright 2016. Nordic Consumer Health Denmark. Telefon: +45 26 42 41 45. | Vores integritetspolitik »\nHer kan du se fødevarestyrelsens kontrolrapporter »\nVi anvender cookies for at give dig den bedste oplevelse af femarelleline.dk / femarelle.dk. Hvis du fortsætter med at anvende webtjenesten antager vi, at du godkender dette samt vor integritetspolitikOk


Stadig pladser til årgang 2015 og 2016\nAbbetved Børnegård - det naturlige valg\nForside\tadmin\t2018-11-08T11:13:46+00:00\nVi ønsker at tilbyde en dynamisk børnehave, som tager udgangspunkt i den aktuelle børnegruppes forudsætninger og motivation, og derved styrker barnets alsidige udvikling.\nEn børnehave hvor børn, forældre og personale altid føler sig velkomne, og hvor tillid og tryghed er kodeordene.\nI Abbetved Børnegård elsker vi det vi laver. Flere har været ansat i mange år, og andre er for nylig kommet til. Der er aldrig nogen som har mistet lysten til at lege og lære med vores børn. Vi er gensidigt afhængige af hinanden, og er hinandens sparringspartnere.\nDet er essentielt for os at have et godt samarbejde med forældrene og ligeledes forældrene imellem. Vi ser det som et fælles ansvar, at barnet får gode og indholdsrige børnehave år. Vi har en velfungerende bestyrelse som sammen med det pædagogiske personale er med til at drive børnehaven i den rette ånd.


Højvangen - Skanderborg STU\nSkanderborg STU kollegiet\nEt botilbud på kollegiet retter sig mod unge voksne, 18 – 25 årige, som i forbindelse med et skoleforløb på Skanderborg STU, har behov for bolig og ekstra støtte til bo-træning med mulighed for at udvikle sine livskompetencer.\nSom hovedregel er det en forudsætning at man er indskrevet på Skanderborg STU for at få en plads på kollegiet. Denne boform bliver, når den unge flytter ind, en integreret del af den unges undervisningsforløb på STU.\nFor de unge der bor på kollegiet bliver undervisningen på STU tilrettelagt i samspil med basisfag, praktik og bo træning.\nDe unge får et fælles udviklende skoleliv og der arbejdes med det sociale fællesskab. Dagligdagen organiseres på en sådan måde, at fællesskabet tilgodeses. Nye relationer og opbygning af et netværk samt udvikling af venskaber får herved gode vækstbetingelser.\nMålgruppen er kendetegnet ved, at de unge enten står overfor at skulle flytte hjemmefra, fraflytte efterskole ophold eller andet, og som har behov for yderligere bo træning.\nDet kan være ensomme unge, som i høj grad mangler netværk og som generelt er bange for at møde tilværelsen og de krav som stilles. De kan have vanskeligheder ved at overskue sociale samspil og relationer generelt, dels på grund af manglende kognitiv formåen og dels på grund af mangel på sociale strategier.\nDe unges kognitiv profil ligger i området ”middel/ lettere mental retardering.” Derudover kan der være depressivitet eller anden psykiatri diagnose. Tendens til nedsat evne til at bedømme egne ressourcer og udfordringer, samt svært ved fleksibilitet og mangel på problemløsnings strategier.\nDe unge kan have nedsat selvindsigt, lavt selvværd og de kan af forskellige årsager mangle overskud til selv at tage initiativ, sætte sig selv i gang og vedholde en given opgave. De kan have svært ved at se og overskue handlemuligheder og har, som følge heraf, svært ved at indgå i en læringsproces og derfor har de et stort behov for guidning og tæt opfølgning.\nDet er mobile unge med behov for pædagogisk støtte og træning, dog som udgangspunkt ikke hele døgnet. Perspektivet for de unge er udvikling og fremtidssikring til et meningsfuldt liv med god sammenhængskraft og livskvalitet, samt et afklaringsforløb for den unges fremtidige bostøtte behov.


Find det rette kommunikationsudstyr til virksomheden - Trendsonline.dk\nHjemSponsoreret indholdFind det rette kommunikationsudstyr til virksomheden\nudgivet den 20. nov, 2017 på 2:24 pm\nSom virksomhed er det vigtigt at have det helt rette udstyr, så kunderne kan få den bedste service uden problemer eller forstyrrelser. Det kan dog være svært at finde det helt rigtige kommunikationsudstyr, da markedet er stort. Den populære virksomhed Globe Systems A/S kan dog hjælpe dig på rette vej, hvis du er i tvivl om noget.\nNår der skal kommunikeres med kunder, skal der helst være styr på det, så den bedste oplevelse og service kan gives. Kommunikationsudstyret skal derfor være i orden, så man undgår, at kunderne oplever forstyrrelser eller dårlig kommunikation. At finde det helt rigtige udstyr kan dog være en kompliceret opgave, hvis ikke man er sikker på, hvad man skal gå efter. Markedet er stort, og det kan være svært at finde rundt i de forskellige tilbud. Derfor kan Globe Systems A/S nemt hjælpe dig på rette vej, hvis du står og har brug for noget nyt udstyr.\nVirksomheden leverer løsninger til mange af de danske virksomheder\nEr man selv i tvivl omkring udstyr, kan man roligt spørge virksomheden om hjælp. De leverer nemlig løsninger og udstyr til en femtedel af de danske virksomheder, og de er derfor meget populære, når der skal nye løsninger til. Med en positiv kundevækst siden 2006 kan man være 100 % sikker på, at man har søgt hjælp hos de rette fagpersoner.\nVirksomheden har mange forskellige løsningsforslag men forhandler især med headsets. De betegnes af Plantronics danske distributør som nogle af de bedste og mest kompetente headsetspecialister. De udvikler og producerer derudover også egne Globe produkter og kan derfor tilbyde mange forskellige løsninger, så enhver virksomhed kan få opfyldt ethvert krav eller ønske om det rette kommunikationsudstyr.\nFind mere information omkring virksomheden og deres løsninger online\nI dag kan man gøre rigtig mange ting på nettet, og det er derfor også muligt at finde meget mere information omkring virksomheden, og hvad de tilbyder, hvis du går online. På deres hjemmeside kan du både læse generelt om virksomheden men også omkring deres visioner og værdier, hvor du også nemt og hurtigt kan finde deres produkter og eventuelle løsninger.