Alderens muligheder. Ældre Sagens Fremtidsstudie - PDF\nAlderens muligheder. Ældre Sagens Fremtidsstudie\nDownload "Alderens muligheder. Ældre Sagens Fremtidsstudie"\n1 ARBEJDE ARBEJDE ARBEJDE ARBEJDE ENNERNE FAMILIEN OG VENNERNE Alderens muligheder ELFÆRD VELFÆRD VELFÆRD Ældre Sagens Fremtidsstudie KVALITET HELBRED OG LIVSKVALITET\n2 Alderens muligheder Ældre Sagens Fremtidsstudie\n3 Ældre Sagen Nørregade København K Tlf Tekst: Rie Duun Redaktion: Michael Teit Nielsen Fotos: Thorkild Jensen Layout og tryk: Eks-Skolens Trykkeri ApS 1. oplag, stk. Trykt marts 2013 ISBN Angiv venligst kilde, hvis der citeres fra bogen\n4 Indhold Intro... 4 Forord... 7 Resume... 9 Fremtidsstudiet Om Fremtidsstudiet Alder Familien og vennerne At bo sammen eller alene Sociale relationer Praktisk hjælp fra familie og venner Økonomisk hjælp mellem generationerne Børn og arv Helbred og livskvalitet Helbred og sundhed Livskvalitet Velfærd Velfærdsholdninger Praktisk hjælp og personlig pleje fra det offentlige Arbejde Arbejdsmarked og erhvervsfrekvens Økonomi og tilbagetrækning Aldersdiskrimination Ny teknologi Frivilligt arbejde... 93\n7 Forord Vi bliver yngre Fremtidsstudiet og Ældre Sagen hænger tæt sammen. EGV-Fonden der i 1986 stiftede Ældre Sagen gennemførte i 1987 det første Fremtidsstudie. Her blev mennesker mellem 40 og 64 år stillet en række spørgsmål om deres nuværende tilværelse samt om deres forventninger og ønsker til fremtiden hvad angår bolig, arbejdsliv, familie og frivilligt arbejde og meget andet. Der var tale om et forløbsstudie, idet der blev fulgt op med spørgsmål til de samme mennesker ti og femten år senere. Vores Fremtidsstudier har gennem årene vist sig særdeles værdifulde. Vi har brugt dem til at udvikle Ældre Sagen, så foreningen hele tiden har taget bestik af de behov, drømme, bekymringer og udviklingstendenser, der kan spores i den ældre del af befolkningen. Derudover har resultaterne udgjort en fond af viden, som vi har spredt ud til samfundsinteresserede, forskere, virksomheder, studerende og til medierne. Et meget stort antal pressehenvendelser til Ældre Sagen har kunnet besvares ved at henvise til resultater fra Fremtidsstudiet. I 2010 besluttede vi i Ældre Sagen at påbegynde et nyt Fremtidsstudie, hvor vi også spurgte danskere over 80 år. Tidligere udgaver har i store træk vist, at hver ny generation af ældre har været mere aktive, bedre uddannede, med en bedre økonomi og et bedre helbred end tidligere generationer. I hvert fald gennemsnitligt set. Gør det sig stadig gældende? Mit svar er et rungende ja: Der er en klar tendens til, at vi»bliver yngre«. Jeg tror, at de fleste læsere vil glæde sig over, at livet efter de 50 er langt bedre end sit rygte at der med alderen er masser af muligheder. Bjarne Hastrup, adm. direktør i Ældre Sagen Intro Forord 7\n9 Resumé Livet og lykken Alder er noget vi planlægger. Vores syn på alder har ændret sig markant, og Fremtidsstudiet 2010 viser nogle af de nye veje, som fremtidens ældre vil gå. Først og fremmest lever vi længere. Middellevetiden er steget, og vi har flere raske år uden arbejde. Det betyder, at alderdommen er blevet en aktiv livsfase for mange. I Fremtidsstudiet 2010 har Ældre Sagen som en opfølgning på det oprindelige Fremtidsstudie fra 1987, 1997 og 2002 påbegyndt et nyt forløbsstudie med over svarpersoner. De interviewede er delt op i fire grupper: De årige, årige, årige og årige, som vi bogen igennem vil kalde de 50-årige, de 60-årige, de 70-årige og de 80-årige, selv om hver gruppe altså har et aldersspænd på 5 år. De yngste er født i perioden og de ældste i At tale om ældre som en homogen gruppe giver ikke mening, for samtidig med at vi bliver ved at være aktive langt hen i livet, vælger vi også lige så forskelligt, som vi har gjort tidligere i livet. Alligevel er der nogle fælles træk mellem de fire aldersgrupper, som Fremtidsstudiet omfatter. Familieliv og helbred er for alle aldersgrupperne det allervigtigste, når vi spørger, hvad der kan give en følelse af at være lykkelig. Lykke er et stort ord, der siger noget om, hvordan og hvornår vi oplever kvalitet i livet. Og på tværs af aldersgrupperne i undersøgelsen er familien og helbredet ikke overraskende de vigtigste elementer i den enkeltes oplevelse af lykke. Hos den næstyngste gruppe, de 60-årige, er helbredet topscorer, og næsten tre ud af fire angiver godt helbred som den vigtigste forudsætning for lykke. Familien er en vigtig lykkebringer for alle grupper, men allervigtigst er den for de yngste, nemlig de 50-årige. Intro Resumé 9\n10 Frihed til at vælge opfatter de yngste aldersgrupper også som en vigtig lykkefaktor, mens friheden ikke vejer så tungt for de ældste aldersgrupper, der som regel i højere grad kan disponere frit over deres tid. Økonomi spiller en mindre rolle, når det gælder lykkefølelse. Arbejdet kan i nogle tilfælde godt bidrage til lykke. Læsevejledning Vi har valgt at strukturere denne korte version af Fremtidsstudiet i fire kapitler, der til en vis grad følger den rækkefølge, de adspurgte har givet emnerne, når de sorterer dem efter lykkeværdi. Først kommer afsnittet om familien og vennerne, derefter helbred og velfærd og til sidst arbejdet. Forinden introducerer vi selve Fremtidsstudiet kort og giver et rids over aldersprofiler og aldersperspektiver. Som nævnt, har vi valgt bogen igennem at lade udtrykket 50-årige dække de årige, 60-årige de årige, 70-årige de årige, og når vi skriver om de 80-årige, gælder det de årige. Ved nogle af graferne summer tallene ikke altid præcist til 10 på grund af op- eller nedrunding af decimaltal. Der findes mere materiale fra Fremtidsstudiet på Ældre Sagens hjemmeside: Familie og venner Relationerne til familien i bred forstand er et af de væsentligste elementer i det gode liv, sådan som deltagerne i Fremtidsstudiet ser på det. Også venner og bekendte har en stor plads i hverdagen lige efter de nære familiemedlemmer. At holde kontakt og ses med venner og familie er noget, der både fylder og giver kvalitet i livet. Næsten alle deltagerne i Fremtidsstudiet har venner og bekendte, og en stor del forventer også at kunne modtage hjælp fra både familie og venner, hvis de får brug for det. At hjælpe familien og især ens egne børn og egne forældre er en vigtig aktivitet. 10 Intro Resumé\n11 Ny teknologi er noget, der hjælper med at styrke kontakten til dem, vi ønsker at være i kontakt med, og især de yngste aldersgrupper bruger teknologien til at holde kontakt. Helbred og velfærd Et godt helbred er noget, de fleste sætter stor pris på og allermest, når de er i 60 erne, viser Fremtidsstudiet. Meget glædeligt oplever mange, at deres helbred er godt. Nogle føler sig endda yngre, end deres personnummer viser. Hvis helbredet svigter, forventer langt de fleste, at velfærdssamfundet er der for dem. Når der er brug for hjælp til personlig pleje og praktiske opgaver, fordi helbredet svigter, er ønsket, at det offentlige kan træde til med hjælp. Der er med andre ord blandt alle aldersgrupper en massiv opbakning til og forventning om, at velfærdssamfundet fungerer og er til stede med hjælp og støtte, når behovet opstår. Familieliv og godt helbred bringer lykke Opskriften på lykken indeholder for de fleste familieliv og et godt helbred, mens økonomi ikke er så afgørende Helbredet Familielivet Venner Økonomi Arbejde Friheden til selv at vælge Andet Ved ikke år år år år Vægtet gennemsnit Vi har spurgt: Når du tænker på, hvad der gør dig lykkelig hvad tænker du så på? Det var muligt at afgive op til 3 svar. I alt har personer svaret. Intro Resumé 11\n12 Arbejde Arbejdet er en vigtig kilde til identitet for især den yngste aldersgruppe i 50 erne, som i vid udstrækning stadig er på arbejdsmarkedet. Arbejdsidentiteten er lidt vigtigere for mænd end for kvinder, og den aftager med alderen for begge køn. Fremtidsstudiet viser, at det især er indholdet i arbejdet og samværet med kolleger, som har betydning i arbejdslivet. Den del af de 70-årige, der har forladt arbejdsmarkedet indenfor de seneste 10 år, har økonomisk klaret overgangen fra arbejdsliv til pensionistliv uden de store ændringer i levestandarden. Sammenlignet med denne gruppe, har de 50- og 60-årige, der stadig er på arbejdsmarkedet, noget mere pessimistiske forventninger til levestandarden, når de går på pension. 12 Intro Resumé\n16 Om fremtidsstudiet 2010 I Ældre Sagens nye Fremtidsstudie har over danskere mellem 50 og 84 år fortalt om deres liv, som de oplever det, og som de ønsker sig det. Vi har spurgt, hvad de forventer sig af fremtiden, og hvordan de forbereder sig på den. Ældre Sagens Fremtidsstudie er en unik undersøgelse, der giver et indblik i, hvordan fremtidens ældre ser ud, hvad de ønsker og forventer sig, og hvad de vil bidrage med. Fremtidsstudiet har en lang forhistorie og blev gennemført første gang i 1987 i form af interview med danskere i tre aldersgrupper: 40-44, og år. Ti år senere i 1997 blev studiet fulgt op med 907 interview af de samme personer suppleret med nye, yngre grupper: 40-44, 50-54, og år. I 2002 var de interviewede opdelt i 4 aldersgrupper: 45-49, 55-59, 65-69, og år, og der blev interviewet i alt personer. De tre første Fremtidsstudier var et forløbsstudie, hvor man kunne følge de samme mennesker gennem de tre studier og se, om deres forventninger holdt stik, og deres planer blev til virkelighed. Nye ældre er blevet ældre Med det seneste Fremtidsstudie fra 2010 har vi startet en ny type undersøgelse og et nyt forløbsstudie, som gennemføres af Danmarks Statistik. Igen arbejder vi med fire aldersgrupper: 50-54, 60-64, og år, men med mange flere besvarelser i hver gruppe. Målet har været at indhente svar fra personer i hver af fire forskellige aldersgrupper. I alt personer har besvaret spørgsmålene i Fremtidsstudiet Det er planlagt at fortsætte studiet ved at spørge de samme personer igen i 2015 og hvert femte år fremover, idet der løbende suppleres med nye svarpersoner i den yngste gruppe. Fremtidsstudiet Om Fremtidsstudiet\n17 Også aldersgrupperne har vi ændret på i erkendelse af, at vi bliver ældre, og at vi forholder os til det at blive ældre senere i livet, end folk gjorde i 1980 erne og 1990 erne. Siden det første Fremtidsstudie i 1987 er middellevetiden for mænd vokset fra 72 til 77 år og for kvinder fra 78 til 81 år. Vi har derfor som noget nyt valgt, at den ældste gruppe, som studiet omfatter, skal være de over 80-årige. De fire aldersgrupper, som optræder i det nye Fremtidsstudie, er de årige, de årige, de årige og endelig de årige. For nemheds skyld omtales de i denne publikation som henholdsvis de 50-årige, de 60-årige, de 70-årige og de 80-årige. Sådan har vi spurgt Livsvilkår, holdninger, ønsker og forventninger er stadig omdrejningspunkterne for Fremtidsstudiet, men vi har suppleret med nye spørgsmål og svarmuligheder. Endelig har vi tilpasset spørgsmål og svarmuligheder til en ny måde at indsamle svar på. De tre tidligere Fremtidsstudier blev gennemført som personlige interview. Den måde at interviewe på har vi valgt ikke at fortsætte med, og i stedet er interviewene gennemført enten over telefonen eller over internettet. Det har givet nogle begrænsninger i spørgeskemaets omfang, men til gengæld en mulighed for at indhente flere svar. Analyse og baggrund Selve analysemetoden har vi også opdateret. I de to foregående fremtidsstudier er talmaterialet blevet gennemgået og analyseret af en ekstern forsker ved Oxford University. Denne gang har fageksperter fra Ældre Sagens sekretariat analyseret og kommenteret talmaterialet for dermed at drage nytte af den viden, vi allerede har i organisationen, når materialet bearbejdes. Danmarks Statistik har stået for indsamling af data og sikret, at de er så repræsentative og statistisk valide, som det er muligt. Der er gennem en vægtning af tallene taget højde for blandt andet køn, alder, familietype, familieindkomst, herkomst, region og uddannelse. Det vægtede gennemsnit for de fire aldersgrupper kan bruges til at sammenligne de fire aldersgrupper og se, hvilke undergrupper der ligger 18 Fremtidsstudiet Om Fremtidsstudiet 2010\n18 over eller under gennemsnittet i de spørgsmål, vi belyser. Fremtidsstudiet kan som sådan ikke sige noget om befolkningen generelt. Med Fremtidsstudiet ønsker vi at tegne et billede af, hvad der sker, når vi bliver ældre, og når nye generationer af ældre kommer til. Fremtidsstudiet Om Fremtidsstudiet\n20 Alder Alder er ikke et entydigt begreb Hvis vi venter længe nok, kommer alderen af sig selv. I hvert fald den helt objektive, kronologiske alder, som alene afhænger af tiden, der går. Mere interessant er det derfor at se, hvordan den psykologiske alder udvikler sig, og hvordan vores biologiske alder skrider frem. Mennesker, som passer godt på sig selv og lever sundt, har større chancer for at opnå en høj kronologisk alder, uden at kroppen viser alvorlige tegn på aldring. Levealderen er stigende og levealder med antal gode leveår er også steget. Mange kan derfor klare basale daglige udfordringer uden hjælp, og de kan gøre meget af det, de gerne vil. Fx være sammen med familie og venner. Fremtidsstudiet viser, at otte ud af ti af deltagerne (8) føler, at de har et fremragende, et vældig godt eller et godt helbred. Helbredet holder Men til trods for det gode helbred oplever en tredjedel (35%) af deltagerne, at nutiden tilhører dem, der er yngre, end de selv er. Flere end fire ud af ti (44%) svarer meget diplomatisk, at nutiden tilhører alle aldersgrupper, men når en stor gruppe tilsyneladende oplever, at verden ikke længere er deres, afspejler det en kultur, der har et stærkt fokus på ungdommen. Vi lever i en kultur, hvor ungdom er utvetydigt positivt, og høj alder næsten udelukkende forbindes med tab, mangler og lav prestige. Frisk og erfaren Måske påvirker det også de svar, deltagerne har givet på spørgsmålet om de føler, at deres alder passer godt til dem. Hver tredje (36%) føler sig yngre end deres kronologiske alder. De oplever måske, at de kan mere og lever anderledes, end de forestiller sig, at man skal i den alder, de har. Fire ud af ti (46%) føler, at deres alder passer godt til dem, og jo ældre deltagerne er, jo bedre synes de, at deres alder passer til den person, de er. Fremtidsstudiet Alder 21\n21 Det ligger i tiden, at der er en frigørelsesproces på vej, hvor ældre tager afstand fra en kollektiv fornægtelse af aldring, der giver dem mulighed for at vælge mellem at lade som om, alderen ikke eksisterer, maskere den eller skamme sig over den. Mange ældre vil opleve alderen på nye og langt bedre betingelser på grund af sund livsstil, motion, indhold i tilværelsen, en god økonomi og et sundhedsvæsen, der kan mere og mere. De ved, at aldring er påvirkelig og afhænger af, hvordan man lever og ikke kun, hvornår man er født. Men ligegyldigt hvordan vi ser på det, er aldring også et spørgsmål om slid. Der kommer skader på kroppen samtidig med, at de mekanismer, som skal reparere skaderne, bliver mindre effektive. Skuespilleren Ingrid Bergmann udtrykte sit syn på aldring sådan her:»alder er som at bestige et bjerg. Man bliver nok lidt forpustet, men man får en langt bedre udsigt.«hver anden føler sig yngre end sin alder Vores kronologiske alder svarer ikke helt til den måde, vi oplever alderen på. 10 Ved ikke Jeg føler, min alder passer godt til mig Jeg føler mig meget ældre Jeg føler mig lidt ældre Jeg føler mig meget yngre Jeg føler mig lidt yngre år år år år Vægtet gennemsnit Vi har spurgt: Hvilke af følgende udsagn synes du passer bedst på dig, når det handler om din nuværende alder? I alt har personer svaret. 22 Fremtidsstudiet Alder\n23 Familien og vennerne\n25 At bo sammen eller alene Måden vi bor på afspejler, hvem vi gerne vil være sammen med, vores livssituation og hvad vi har råd til. Her i landet bor rigtig mange alene. Danmark, Sverige og Finland er de tre lande i verden, hvor der er flest singler. Fire ud af ti (42%) i de fire aldersgrupper, som er blevet spurgt, bor alene. Det gælder især de ældste kvinder, hvor mange er enker. Langt de fleste, som ikke bor alene, bor sammen med deres ægtefælle eller samlever. Her er intet nyt under solen i forhold til de tidli- Fire ud af ti bor alene God økonomi og kvinders uafhængighed og ligestilling er noget af baggrunden for, at Danmark er et af de lande i verden, hvor flest bor alene Ja Nej Ja Nej Mænd Kvinder år år år år Vægtet gennemsnit Vi har spurgt: Bor du alene? I alt har personer svaret. Familien og vennerne At bo sammen eller alene 27\n26 De fleste bor sammen i par De fleste, som ikke bor alene, bor sammen med deres ægtefælle eller samlever år år år år Vægtet gennemsnit Ægtefælle/samlever Ægtefælle/samlever samt hjemmeboende barn/børn Hjemmeboende barn/børn Forældre Voksent barn/svigerbarn evt. med dennes familie Andre Vi har spurgt: Hvem bor du sammen med? Spørgsmålet blev stillet til alle, der bor sammen med nogen. Det var muligt at give flere svar. I alt har personer svaret. gere Fremtidsstudier. Blandt dem, der bor sammen med nogen, er det størstedelen (79%) på tværs af de fire aldersgrupper, som bor sammen med deres ægtefælle eller samlever uden hjemmeboede børn. For de 50-årige gælder det, at en tredjedel bor sammen med både ægtefælle og hjemmeboende børn. COLA en ny samlivsform på vej En ny samlivsform er på vej. Det er modellen, hvor et fast par har valgt at have hver sin bolig eller med den amerikanske betegnelse: couples living apart, COLA. Hver fjerde af de 50-årige, som ikke bor sammen med ægtefælle eller samlever, har valgt denne måde at leve på, og set over de fire aldersgrupper er det 17%, som har en fast partner, de ikke bor sammen med. 28 Familien og vennerne At bo sammen eller alene\n27 Her er parforholdet valgt til, men det fælles hjem er valgt fra. I nogle tilfælde er det sikkert af praktiske årsager, men også fordi et fælles hjem med partneren ikke nødvendigvis er attraktivt. Man vil ikke risikere at skulle flytte igen, hvis forholdet går i stykker. Kvinders selvstændige økonomi er afgørende her, og nyere svensk forskning viser, at mange ældre singlekvinder trives rigtig godt med at bo alene, enten de er i parforhold eller ej *. Ny tendens. Ét par med to hjem Fast parforhold, men med en bolig til hver, er en samlivsform, som tæt på hver femte, der ikke bor sammen med ægtefælle eller kæreste, har valgt Ved ikke Nej Ja år år år år 17 Vægtet gennemsnit Vi har spurgt: Er du i et fast forhold, hvor I har hver jeres bolig? Spørgsmålet er stillet til alle, der ikke bor sammen med ægtefælle eller samlever. I alt har personer svaret. Vi bliver helst hvor vi er Parcelhuset er uden sammenligning den mest populære boligform blandt alle aldersgrupper. Næsten halvdelen (48%) bor i parcelhus, og her er mændene i overtal helt op i den ældste af grupperne, mens der er en overvægt af kvinder, som bor i etagebolig. * Charlot Nymann (2011): Undersøgelse om ældre singlekvinders tilfredshed med livet. Umeå Universitet Familien og vennerne At bo sammen eller alene 29\n28 Det afspejler overvægten af kvinder, som bor alene i den ældste gruppe af de adspurgte, men måske også en anderledes præference hos kvinderne. Flere kvinder end mænd bor i rækkehuse eller i lejlighed. Her er naboerne tættere på, og der kræves mere hensyn. Kvinder vælger tilsyneladende gerne boformer med indbygget fælleskab, og lidt flere kvinder end mænd udtrykker også lyst til at flytte i bofællesskab som ældre. Kvindernes lidt ringere økonomi spiller selvsagt også en rolle for valget af bolig. Både blandt mænd og kvinder ejer et flertal deres bolig, men andelen af ejere falder med alderen mest for kvinderne. Blandt de 80-årige bor 41% af kvinderne i en lejet bolig. Boligen er et fast holdepunkt, som man helst ikke giver slip på. Godt en tredjedel af de 80-årige har boet i deres nuværende bolig i mere end 30 Vi vil helst ikke flytte Men lidt over en tredjedel af de yngste aldersgrupper i Fremtidsstudiet vil gerne forlade familieboligen og flytte i mindre og mere praktiske boliger år år år år Vægtet gennemsnit Nuværende bolig Mindre, mere praktisk bolig Bofælleskab Ældre- eller plejebolig Sommerhus/kolonihavehus Bolig i udlandet Andet Ved ikke Vi har spurgt: Hvordan vil du helst bo som ældre? Det var muligt at give op til 2 svar. I alt har personer svaret. 30 Familien og vennerne At bo sammen eller alene\n29 år, og ser man på de fire aldersgrupper under ét har næsten to tredjedele (63%) boet i deres nuværende bolig i mere end 10 år. Tæt på venner og familie Langt de fleste bor i nærheden af deres familie og deres venner. To tredjedele (67%) bor i nærheden af deres familie, og lidt færre (64%) siger, at deres venner bor i lige i nærheden. Hvad nærhed betyder, har svarpersonerne selv defineret, for det handler mere om, hvorvidt de finder det nemt at besøge hinanden end om, hvor mange kilometer der er. At være tæt på familie og venner er også af afgørende betydning, hvis man ikke længere kan klare sig selv helt og holdent. I Fremtidsstudiet 2010 har vi spurgt alle, hvordan de helst vil bo som ældre. Her er der ingen tvivl om, at langt de fleste bare gerne vil blive, hvor de er. Det hænger måske sammen med, at tæt på halvdelen i alle fire aldersgrupper føler sig yngre, end de faktisk er. De oplever, at de kan mere, end de havde forestillet sig, de ville kunne i den alder, de har. Men vigtigst af alt er, at ens identitet i høj grad er bundet i ens hjem. En bolig er noget fysisk. Et hjem er en følelse. Flyttelysten er størst i de to yngste grupper de 50-årige og de 60-årige. Her er det omkring hver tredje, der har en mindre og mere praktisk bolig på ønskesedlen, så noget tyder på, at det er i den gruppe, der er mobilitet. Ønsket er at skifte familieboligen ud med en mindre bolig, som kan fungere på en god måde i en ny livsfase som ældre. Ikke mange ønsker sig at flytte i bofællesskab. Her er det de alleryngste i 50 erne, som har mest mod på tanken. Kvinderne lidt mere end mændene. Hvis det kniber med at klare sig selv Ønskesedlen ændrer sig markant, hvis deltagerne forestiller sig en situation, hvor de har svært ved at klare sig alene. I den situation er der stadig mange, som gerne vil blive, hvor de bor (31%), men endnu flere vil flytte til en mindre og mere praktisk bolig (37%). På tværs af aldersgrupperne er det nu 15%, som godt kunne forestille sig en form for bofællesskab. De 50-årige er de mest positive over for fællesskabsløsningen. Stort set lige mange tænker på aldersblandede bofællesskaber og på seniorbofællesskaber i den forbindelse. Lidt over hver femte (22%) ser en ældre- eller plejebolig som en god ide, hvis de får svært ved at klare sig, 17% vil gerne bo i nærheden af deres Familien og vennerne At bo sammen eller alene 31\n30 familie, og 4% vil gerne flytte sammen med familien. Især de 50-årige og 60-årige lægger vægt på at bo i nærheden af familien. I gennemsnit vil kun knapt en tredjedel (31%) af deltagerne blive i den nuværende bolig, hvis de får svært ved at klare sig mod to tredjedele (66%), hvis de ikke forestiller sig, at de får svært ved at klare sig. Hvis det bliver svært Hvis det bliver svært at klare sig selv, ønsker mange sig en mindre og mere praktisk bolig og at familien bor i nærheden. 5 45% 35% 25% 15% 1 5% år år år år Vægtet gennemsnit Nuværende bolig Mindre, mere praktisk bolig Bofælleskab Ældre- eller plejebolig Sammen med familie I nærheden af familie Andet Ved ikke Vi har spurgt: Hvis det på et tidspunkt kommer til at knibe med at klare dig alene, hvordan vil du så helst bo? Det var muligt at give op til 2 svar. I alt har personer svaret. 32 Familien og vennerne At bo sammen eller alene\n31 Sociale relationer Vi elsker familien og holder kontakten Selv om familien gennem de seneste årtier har måttet stå for megen kritik som institution og samlivsform, og selv om mange kernefamilier opløses ved skilsmisse, så viser Fremtidsstudiet, at netop den nærmeste familie betyder allermest for alle aldersgrupper, når det drejer sig om identitet. Familien har også stor betydning, når det drejer sig om livskvalitet. Familien er noget af det, der oftest gør alle fire aldersgrupper lykkelige. Intet mindre. Familien har altså fortsat meget stor betydning for os. I Fremtidsstudiet har deltagerne svaret på spørgsmålet: Når du tænker på, hvem du egentlig er hvad er så vigtigst for dig? Svaret i alle fire aldersgrupper var for otte ud af ti familien, der tilsyneladende opleves som vigtigst i forhold til, hvem man er. Det gælder ikke kun vores identitet, men også vores praktiske hverdag. For der er en ret hyppig kontakt til familien, enten ved at man ses personligt, eller at man holder kontakt over telefon eller computer. I tæt kontakt med familien Kontakten til familien er en hjørnesten i tilværelsen for mange, og langt de fleste indgår i familierelationer, som har stor betydning i hverdagen. I de fire aldersgrupper har flertallet (87%) af de adspurgte børn. De fleste har ét eller to børn, og tre ud af fem har børnebørn og/eller oldebørn. Men ikke alle har en stor familie, og de børnerige familier er en sjældenhed. Derfor er der trods de mange, som har familie, også en gruppe, som ikke har. Mere end hver tiende (13%) har ingen børn og næsten fire ud af 10 (39%) har ikke børnebørn. For en del af den yngste gruppe, de 50-årige, skyldes det naturligvis, at de endnu ikke har fået nogen. Børnene og svigerbørnene er dem, som langt de fleste ser oftest og i hvert fald flere gange om måneden. Børnebørnene kommer på tredjepladsen over hvem, der oftest kommer på fysisk besøg. Der er ikke de store Familien og vennerne Sociale relationer 33\n32 Størst personlig kontakt til børn og venner Venner og bekendte ses de fleste oftere med end med deres børnebørn, men ellers topper børn og svigerbørn listen over, hvem man oftest ser personligt Forældre (986) Svigerforældre (837) Børn/svigerbørn (3.402) Børnebørn/ oldebørn (2.750) Den øvrige familie (3.632) Venner/ bekendte (3.941) Flere gange om ugen Flere gange om måneden Flere gange om året Sjældnere Aldrig Ved ikke Vi har spurgt: Hvor ofte ser du dine sociale relationer personligt? Spørgsmålet er stillet til dem, der har de pågældende relationer og ikke bor sammen med dem. For de enkelte relationer er antallet af svar vist i parentesen. forskelle mellem de fire aldersgrupper på, hvor ofte man ser familien og heller ikke mellem mænd og kvinder. Dog er der en tendens til, at kvinder ser børn og børnebørn lidt oftere, end mændene gør. Venskaber og bekendtskaber giver kvalitet Venner og bekendte fylder rigtig meget i den sociale kontakt, som de fire aldersgrupper har. Næsten alle deltagerne (97%) siger, at de har venner og bekendte. Lidt flere i den ældste gruppe end i den yngste siger naturligt nok, at de ikke længere har venner og bekendte. Det handler om mindre end hver tiende (8%) i gruppen af 80-årige. Venner og bekendte er dem, der næst-hyppigst kommer på besøg, og de overhaler snildt børnebørnene på dørmåtten. Målt på hvor meget kontakt, der er med venner og bekendte i de fire aldersgrupper, så indtager de også en vigtig rolle. Venner og bekendte er i dag en vigtig del af vores liv, og Fremtidsstudiet viser, at de spiller en vigtigere rolle end fjernere familiemedlemmer, når det drejer sig om praktisk hjælp i dagligdagen. 34 Familien og vennerne Sociale relationer\n33 Forholdet til vennerne siger noget væsentligt om den sociale sammenhængskraft, der ikke kun har rødder i familien, og som er med til at styrke livskvaliteten og endda helbredet. Flere nyere undersøgelser viser, at gode sociale relationer hænger sammen med, hvor godt man kan bevare helbredet sent i livet. Fx vil depression ofte hænge sammen med en følelse af ensomhed, og evnen til at komme til hægterne efter sygdom afhænger meget ofte af, om der er venner eller familie til at hjælpe og opmuntre *. Computer og mobiltelefon skaber kontakt Ny teknologi har givet nye, flere, hurtigere og billigere kontaktmuligheder. Computere, smart phones, mobiltelefon og ikke mindst internet er Elektronisk kontakt binder generationerne sammen Forældrene er den gruppe der næst-hyppigst efter børnene snakkes og skrives med elektronisk. På tredjepladsen kommer venner og bekendte Forældre (986) Svigerforældre (837) Børn/svigerbørn (3.402) Børnebørn/ oldebørn (2.750) Den øvrige familie (3.632) Venner/ bekendte (3.941) Flere gange om ugen Flere gange om måneden Flere gange om året Sjældnere Aldrig Ved ikke Vi har spurgt: Hvor ofte er du i elektronisk kontakt med dine sociale relationer? Spørgsmålet er stillet til dem, der har de pågældende relationer og ikke bor sammen med dem. For de enkelte relationer er antallet af svar vist i parentesen. * Bl.a. Social Relations and Mortality (2010) i Journal of Health Psychology Familien og vennerne Sociale relationer 35\n34 med til styrke relationerne mellem familie, venner og bekendte også over lange afstande. De nye hjælpemidler gør det lettere at følge med i hinandens liv, og for nogle er mobiltelefonen og internettet med til at skabe tryghed. Helt generelt er de fleste af deltagerne mest i elektronisk kontakt med dem, de kender og ser fysisk, men kontakten er hyppigere end den personlige kontakt. Kvinderne bruger elektroniske kontaktmåder fra telefonsamtaler og sms til og skype oftere end mændene. I Fremtidsstudiet dækker begrebet elektronisk kontakt over meget telefonsamtaler, men også s, skype og facebook. Næsten alle, der har børn (94%), svarer på tværs af alder, at de er i elektronisk kontakt med deres børn og svigerbørn i hvert fald flere gange Tre ud af fire har tilpas kontakt med familie og venner Hver fjerde kunne ønske sig mere kontakt med primært børnebørn Mere kontakt Kontakt som nu Forældre (986) Svigerforældre (837) Børn/svigerbørn (3.402) Børnebørn/oldebørn (2.750) Den øvrige familie (3.632) Venner/bekendte (3.941) Vi har spurgt: Hvad synes du alt i alt om kontakten til dine relationer? Spørgsmålet er stillet til dem, der har de pågældende relationer. Kun meget få procent ønsker mindre kontakt eller svarer ved ikke på spørgsmålet om kontakt. Derfor er de to svar udeladt her. I alt har personer svaret. 36 Familien og vennerne Sociale relationer


VEJBY-TIBIRKE ÅRBOG - PDF\nDownload "VEJBY-TIBIRKE ÅRBOG 1968-69"\n1 STUEBJERGGÅRDS HISTORIE Bidrag til matr.-nr. 6 a af Tisvilde Ved P. K. Hofmansen. STUDEBJERGGÅRDS HISTORIE 1\n2 STUEBJERGGÅRDS HISTORIE Bidrag til matr.-nr. 6 a af Tisvilde Ved P. K. Hofmansen. Næsten alle gårdene i Tisvilde by, Tibirke sogn, hørte ved udskiftningen under Kronborg Rytterdistrikt, og bønderne i Tisvilde var således fæstere under kongen. Stuebjerggård havde efter udskiftningen 1787 nr. 4 i Tisvilde, og på gården boede fæsteren Hans Larsen, der ifølge folketællingen 1787 var 71 år gammel, og hans kone Gunild Larsdatter var 62 år. På gården var der to børn hjemme, nemlig Niels Hansen, der var 28 år gammel, og Margrethe Nielsdatter, 24 år gammel. Om der har været flere børn vides ikke, da kirkebøgerne fra tiden før 1814 er brændt. Desuden var der en treårig sønnesøn af Hans Larsen, hvis navn var Lars Andersen, men hans forældre kendes ikke. Gunild Larsdatters gamle moder Karen Hansdatter, der var 96 år gammel og enke efter andet ægteskab, boede hos dem som aftægtskone. Til hjælp ved gårdens drift havde Hans Larsen to karle og een pige. Endnu i 1789 var Hans Larsen ifølge hartkornsspecifikationerne for samme år fæster på gården og nævnes da som»gamle«hans Larsen, idet der på samme tid boede en yngre Hans Larsen i Tisvilde. Gården havde da følgende hartkorn: 4 tdr., 6 skp., 1 Fdk., 13/20 alb.; men det var dog ikke alene nr. 4, qer havde dette hartkorn, thi det var det samme for alle gårdene i byen, så sandsynligvis har gårdene i Tisvilde ved udskiftningen i 1787 fået samme hartkorn. Sønnen Niels Hansen er uden al tvivl blevet fæster af gården omkring 1790, da faderen på dette tidspunkt allerede var en meget gammel mand. Da de var fæstere under kongen, der ejede gården, har de uden al tvivl haft det meget godt, og senere efterretninger roser også både Niels Hansen og hans fader som dygtige bønder. Men i 1801 er Niels Hansen ifølge folketællingen blevet gift med Margrethe Andersdatter, der er 25 år gammel, og de har fået en søn, Hans Nielsen, der er tre år gammel. Gamle Hans Larsen er sandsynligvis død; men Niels Hansens moder, Gunild Larsdatter, bor endnu som gammel aftægtskone på gården. På gården findes nu kun een karl og een pige. STUDEBJERGGÅRDS HISTORIE 2\n3 Ifølge rentekammerets resolutionsprotokol har beboerne på Frederiksborg og Kronborg distrikter ifølge resolutioner af 12. juli 1786 og 6. juni 1788 fået håb om efter visse foregående betingelser at opnå arvefæste på de steder, de har i fæste af Hans Majestæt Kongen, imod at der påhæftes disse i stedet for landgilde, tiende og hoveripenge bestemte forhøjede afgifter, der svares af de efterfølgende besiddere og efter visse moderate priser reduceres til korn, som betales med penge efter middeltallet af de ti foregående års kapitelstakster, samt at der ved hver følgende forandring af arvefæste erlægges en vis bestemt recognition. I overensstemmelse hermed har også efterhånden en mængde af beboerne på disse distrikter fået arvefæsteskøder på deres gårde. Dog har fæsterne i Tisvilde by på det kronborgske distrikt endnu ikke fået sådanne skøder, da indtagelsen af en del af deres overdrev til den indhegnede flyvesand og udskiftningen af Adserbo overdrev, som dog nu er tilendebragt, hidtil har forhindret skødernes udfærdigelse, endskønt fæstene for længst har ønsket at få sådanne og er også kvalificerede dertil i almindelighed. Omkring 1810 dør Niels Hansen og hans kone fra fire små børn, hvoraf den ældste, Hans Nielsen, kun er 12 år gammel, og gården nr. 4 bliver fæsteledig. Ifølge samme resolutionsprotokol hedder det da, at Niels Hansen og hustru efterlader sig fire børn, og der er indkommet en ansøgning, som kongen har ladet indstille til afgørelse af to gårdmænd fra distriktet, om at overlade gården til bestyrelse på de umyndiges vegne, indtil en af dem selv kunne overtage den. Men da børnene endnu er så unge, har amtmanden og amtsforvalteren ment, at det ikke var rådeligt at forbeholde disse gården, da det var usikkert, hvorvidt en administration af denne i så lang tid ville være den eller børnene gavnlig. Ligeledes kunne vel børnene hjælpes på anden måde. Gården blev derfor efter amtmandens og amtsforvalterens forslag den 14. oktober 1811 opbudt ved offentlig auktion til bortsalg til arvefæsteejendom i det væsentligste under lige betingelser, hvorpå arvefæsteskøderne for distriktets beboere sædvanligvis udstedes, og hvorefter den forhøjede jordebogsafgift af denne grund er bestemt til fra indeværende års begyndelse at udredes med 5 tdr., 5 skp. rug, lige så meget byg og lige så meget havre samt 16 skilling i penge og for resten STUDEBJERGGÅRDS HISTORIE 3\n4 under følgende vilkår: Med gården skal følge anordningsmæssig besætning, samt alt gårdens utærskede korn og hø af indeværende års afgrøde og den ved gården liggende gødning, samt at købesummen erlægges til næstkommende januar, og at køberen udreder alle ved auktionen, skødets udstedelse og tinglæsningen faldende omkostninger. Ved denne auktion blev kaptajn Schou i Helsinge, der tidligere i en ansøgning, som kongen havde ladet tilstille rentekammeret til afgørelse, havde anholdt om at få denne gård overdraget underhånden i fæste eller arvefæste imod moderat pris, den højstbydende med rdl. Dette bud fandt såvel amtmanden som amtsforvalteren i alle henseender antageligt og indstillede derfor til approbation. Straks efter auktionen indkom en skrivelse, dateret Frederiksborg, fra en mand, der underskrev sig S. Nielsen. I denne skrivelse tilkendegav han, at hans vogn var gået i stykker, og at han således var blevet forhindret i at indfinde sig ved auktionen, og han spurgte, om der skulle holdes flere auktioner over gården, da han havde bestemt at ville give ikke så lidt mere end som det, der ved den afholdte auktion blev højeste bud, og i det tilfælde, hvor en ny auktion fandt sted, ville tilbyde en hvilken nogenledes højere købesum, der måtte bestemmes. Men da amtmanden, som rentekammeret anmodede om at indhente førnævnte S. Nielsens nærmere erklæring, om han var villig til at stille antagelig sikkerhed for et ikke ubetydeligt højere bud ved en ny,auktion end det allerede skete, har meldt, at denne S. Nielsen er ham ganske ubekendt, og at byfogden i Hillerød uagtet den nøjeste undersøgelse ej heller har kunnet finde ham hverken i Hillerød eller Frederiksborg Nyhuse, og ej heller fandtes en sådan mand på Frederiksborg distrikt, så vilde der altså ikke kunne tages hensyn til hans andragende. Desuden havde amtmanden, i betragtning af at den sidste fæster som og før ham hans fader var agtede mænd, der dyrkede jorden godt og holdt bygningerne i god stand, så de næsten kunne betragte gården som deres ejendom og således var kvalificerede til at få arvefæste, indstillet, at den halve del af den for gården budne købesum skulle tilfalde Børnene som gave eller arv efter deres forældre, der på grund af deres tidlige død ikke havde opnået at få arvefæste. På denne måde skulle børnene kunne STUDEBJERGGÅRDS HISTORIE 4\n5 hjælpes lige så godt som i den førnævnte ansøgning om at forbeholde gården ved bestyrelse, indtil et af børnene blev myndig. - Der er dog næppe nogen tvivl om, at samme kaptajn Schou og amtmanden har haft meget sammen, så kaptajn Schou fik overdraget gården. - Rentekammeret anser det da også for en gevinst for kaptajn Schou, at arvefæsteskødet kan overdrages ham, blot fordi fæsteren døde, før han opnåede at få arvefæstet. Der skrives videre, at det må være meget tungt for fæsterens fire efterladte fader- og moderløse børn således at få sig denne fordel berøvet, og gås også ind for, at børnene skal have udbetalt halvdelen af købesummen for gården. Niels Hansens efterladte børn får da udbetalt 5535 rigsbankdaler, men mister alle rettigheder til gården, som kaptajn Schou i Helsinge nu ejer eller har fået lovning på at få arvefæsteskøde på. Han får nemlig ikke udstedt dette arvefæsteskøde med det samme, og den 11. april 1813 oprettes der en købekontrakt imellem kaptajn O le Schou i Helsinge og gårdmand Jens Pedersen. I denne købekontrakt står der ifølge skøde- og pantebogen for Kronborg distrikt, at Ole Schou, der er kaptajn og befalingsmand samt ejer af gården nr. 4 i Tisvilde, tilstår at have solgt og afhændet, ligesom han herved tilstår og afhænder for ham og hans arvinger den i Tisvilde beliggende gård til Jens Pedersen, Laugø, og arvinger. Gården står for hartkorn ager og eng 4 tdr., 6 skp., 1 fdk., 13/20 alb. og skal med alt dens tilliggende i mark og eng samt overdrev undtagen det stykke af Adserbo overdrev, som ved udskiftningen tilfaldt gården, afhændes til køberen. Til besætning leverer han fem heste, otte kvæghøveder, otte får med lam, en plov, en jernharve og en træharve, et par høstlætter, en vogn, en kakkelovn samt alle mur- og nagelfaste ting, således som de forefindes for tiden. Desuden forpligter han sig til at levere alle påbudne leverancer af rug, byg, havre, hø og halm, samt at fremskaffe den sæd af byg, havre, ærter og vikker, som skal lægges i jorden samme forår, og tillige sørge for at få den sået. Køberen skal tiltræde gården den første juni 1813 imod, at sælgeren har fri tilladelse til at blive i gården til udgangen af juni måned og benytte den øverste stue til ophold, samt have fri adgang til ildstedet. Køberen skal betale alle de kongelige skatter, som er påbudte eller herefter påbydes for indeværende år 1813, imod at få godtgø- STUDEBJERGGÅRDS HISTORIE 5\n6 relse for al den leverance, som allerede er leveret af sælgeren, og som er påbudt at skulle leveres. Køberen, Jens Pedersen forpligter sig til at betale 5000 rigsbankdaler sølv værdi, hvoraf han betaler 833 rdl. 2 skl. til førstkommende 11. juni termin, 1666 rdl. til 11. december termin og de øvrige 2500 rdl. til 11. juni termin Køberen tilstår ligeledes sælgeren fri græsning til sine kreaturer til juni måneds udgang s. å. Køberen giver til afdrag i kapitalen eller købesummen på hånden 83 rdl. 2 ski., og skulle enten sælgeren eller køberen finde for godt at afslå købet, da taber køberen den nævnte sum, og sælgeren betaler i lignende tilfælde en lignende sum. Sælgeren tilskøder køberen gården, så snart han selv har modtaget sit ved gårdens køb efter auktionskonditionerne lovede skøde. Alle udgifterne ved købet blev de enige om at betale hver halvdelen af. - Dog forandredes der noget ved kontrakten, idet der for de resterende 2500 rigsbankdaler udstedes en panteobligation i den solgte gård og ejendomme, så snart det kongelige skøde var udstedt, lydende på sølvværdi og årlig rente 31/2 Ofo, som tager sin begyndelse samme år. Det var den 17. november 1813, at dette blev skrevet. Først den 2. marts 1819 fik kaptajn Schou det ham lovede arvefæsteskøde, det blev læst den 15. marts Dette skøde måtte han nu aflevere til Jens Pedersen, der havde købt gården i 1813; men samme Jens Pedersen var på dette tidspunkt ikke mere på gården, der brændte ca og nu ikke var blevet genopbygget. Jens Pedersen var borte, og kaptajn Schou havde stadig penge stående i gården. Den 10. august 1818 blev gården ifølge skøde- og panteprotokol for Kronborg distrikt igen opbudt til auktion efter forudgående bekendtgørelse i aviserne samt på plakater. Som vidner var sognefogeden Hans Hansen og strandfogeden Ole Nielsen, begge fra Tisvilde. Som rekvirent mødte overkrigskommissær Hark og fremlagde konditionerne, der lyder således: Offentlig auktion opbydes mandag den 10. august til absolut salgt til fyldestgørelse af panthaverne gården nr. 4 i Tisvilde med tilhørende jorder af hartkorn 4 tdr., 6 skp., 1 fdk., 13/20 alb., således som den tilfaldt kaptajn Schou den 14. oktober 1811 under løfte om at få arvefæste, dog med undtagelse af de STUDEBJERGGÅRDS HISTORIE 6\n7 til gården tillagte lodder i Tisvilde overdrev og det såkaldte Adserbo overdrev. Disse lodder er afhændet til Lars Andersen i Tisvilde og oberst Tscherning på Frederiksværk. Gården sælges i den stand, den nu er og forefindes samt med byrder og forpligtelser, som fremkommer ved auktionen såvel som ved det lovede arvefæste-skøde, der endnu ikke er udstedt, og som køberne selv må lade udfærdige. Med bygningerne følger alle mur- og nagelfaste dele, hvorunder hører kakkelovne og de på jorden bjærgede afgrøder af sæd og græs, hvoraf der dog skal svares såsæd til: Herr. Lorentzsen i Helsinge kro 2 tdr. havre, gårdmand Lars Nielsen i Ludshøj 3 tdr. havre, husmand Lars Hansen i Tisvilde 2 tdr. korn, gårdmand Anders Jørgensen, Skjærød 1 td. byg, smed Ole Nielsen og Ole Sørensen af Tisvilde til hver 11/2 td. vikker, 11/2 td. korn, 1 skp. havre, Peter Svendsens fraskilte hustru 2 skp. korn, der erlægges in natura eller med penge efter Frederiksborg torvepriser efter køberens valg inden mikkelsdag_ Ligeledes følger nuværende besætning med gården. Da gårdens bygninger efter den ildebrand, som har hærget den, ikke alle er opførte, og dens forrige ejer Jens Pedersen har fået den fulde assurancesum udbetalt mod selvskyldner kaution af gårdmand Anders Jørgensen, Skjærød, så må denne være pligtig til den af det kongelige danske kancelli bestemte tid at opføre bygningerne til gården, indtil Landets Brandforsikring måtte være tyldestgjort, dog efter overenskomst med ejeren på hvilket sted og hvorledes bygningerne efter hans ønske hensigtsmæssig opføres. Alle på ejendommen og dens fulde hartkorn hvilende skatter, afgifter og byrder af hvad navn nævnes kan såvel som hæftelsen til rigsbanken og renter deraf må udredes af køberen. Hvis køberen ikke opfylder alle pligter, går gården til auktion efter 14 dages frist. Så snart hammerslaget er givet og approberet, kan ejendommen tiltrædes. STUDEBJERGGÅRDS HISTORIE 7\n8 Anders Jørgensen i Skjærød blev efter adskillige bud og overbud den højstbydende med 2925 rigsbankdaler, hvorpå der med Herr. overkrigskommissær Harks samtykke og i overensstemmelse med konditionerne blev givet hammerslag dog under den betingelse, at såvel den solgte ejendom som køberens gård,»hyldegård«i Skjærød, skal være inkassators pant, indtil købet i det hele er opfyldt. Kaptajn Schou, der var tilstede ved auktionen, havde også for sit vedkommende samtykket i det givne hammerslag og erklærede sig villig til at modtage en panteobligation efter et af ham forfattet koncept for den del af gårdens købesum, der kunne tilkomme ham. Jens Pedersen er sikkert kommet i stor gæld og har måttet gå fra gården. Den nye ejer, Anders Jørgensen, er født i Lavø 1780 og var søn af gårdmand Jørgen Christophersen og har sandsynligvis været i familie med Jens Pedersen, da de er fra samme by og er kommet en del sammen. Den 12. januar 1813 købte Anders Jørgensen gården»hyldegård«i Skjærød af Lau Johansen, der havde arvefæsteskøde af 28. januar Her var Anders Jørgensen imidlertid blevet gift med Kirsten Larsdatter, og den 17. november 1814 _lev Lars Andersen født i Skjærød og døbt anden juledag samme år i Ramløse kirke ifølge kirkebogen for samme sogn. Den 13. maj 1816 blev deres søn Peder Andersen født i Skjærød, døbt 23. juni samme år. I 1819 sælger Anders Jørgensen sin gård i Skjærød og flytter ind på Stuebjerggård. Straks han kom til gården solgte han en lille lod, kaldet Byemosen, til husmand Søren Pedersen i Tisvilde. Lodden var på 2 skp. og lå ved Søren Pedersens hus. Købesummen var 80 rdl. - Den 5. februar 1821 havde han den store sorg at miste sin hustru, hun blev begravet i Tibirke den 13. februar kun 35 år gammel. Allerede den 30. november samme år holdt han bryllup igen med Karen Rasmusdatter, der da var 49 år gammel, medens Anders Jørgensen kun var 40 år gammel. Hun var enke fra Udsholt. Endelig den 14. maj 1823 fik Anders Jørgensen skøde på gården. Anders Jørgensen solgte flere små parceller fra gården, den 30. august 1826 et lille stykke til Rasmus Larsen i Tisvilde og et stykke til Lars Hansen i Tisvilde. Den 12. november 1836 overtog sønnen Lars Andersen gården og STUDEBJERGGÅRDS HISTORIE 8\n9 samtidig blev der skrevet en aftægtskontrakt, hvorefter Anders Jørgensen og kone skulle have 50 rdl. årlig i aftægt. Lars Andersen var imidlertid blevet gift med Kirsten Olsdatter, der var født i Lille Lyngby sogn omkring Ifølge folketællingen 1845 havde Anders Jørgensen et lille hus, så der er nok i mellemtiden blevet bygget et aftægtshus. Anders Jørgensen døde den 4. maj 1856 i Tisvilde og blev begravet den 10. maj 1856, 75 år gammel. På det tidspunkt var konen allerede død. Ifølge folketællingen 1850 har Lars Andersen og Kirsten Olsdatter taget et plejebarn, den nu fem år gamle Ole Erlandsen, der er født i Lyngby sogn og er Kirsten Olsdatters brodersøn. Samme år har de een karl og to tjenestepiger. Ifølge folketællingen 1860 har de taget endnu et plejebarn, det er Poul Bendt Pedersen, der er født i Tisvilde den 4. september 1858 og døbt hjemme den 20. oktober samme år. Ifølge kirkebogen er hans moder indsidder Karen Olsdatter i Tisvilde, og faderen er Poul Bendt Pedersen, der er gift i Ramløse. Endelig den 30. december 1883 overtager Poul Bendt Pedersen ejendommen efter sin plejefader Lars Andersen, hvis hustru på dette tidspunkt er død. Lars Andersen kom derefter på aftægt, og Poul Bendt Pedersen blev gift med Karen Marie Pedersen fra Vejby. Poul Bendt Pedersen og Karen Marie er den nuværende ejer, Karl Christian Pedersens forældre. Karl Pedersen overtog ejendommen 1936 efter sin fader. Stuebjerggård havde oprindelig som før nævnt nr. 4 i Tisvilde by, men ved den nye matrikulering 1844 fik den matrikulsnummeret 6 a, som den har den dag i dag. --- Til arkivar Hofmansens fremstilling fra 1946 kan gøres nogle tilføjelser. Stuebjerggårds bygninger lå før udskiftningen 1786, og indtil de brændte ca. 1818, hvor nu haven til Tisvilde Bygade 9 er beliggende. Af auktionsbetingelserne af kan det formodes, at Anders Jørgensen allerede inden auktionen har påbegyndt opførelsen af byg- STUDEBJERGGÅRDS HISTORIE 9\n10 ningerne på deres nuværende sted. Allerede 1819 må de være taget i brug, idet Anders Jørgensen da sælger sin gård i Skærød. - Det siges, at stuehuset er det ældste bevarede stuehus til en udflyttergård på Sjælland. Det ser ud til, at dagligstuen i 1826 da Anders Jørgensen giftede sig anden gang, har fået en oppudsning og dermed den skikkelse, hvori den har stået til nutiden med panel værk, inskriptioner, tallerkenrække og malmknager af Frederiksværk-arbejde. Inskriptionen over døren fra stuen til sovekammeret vidner om begivenheden: Anders Jørgensen - Karen Rasmusdatter Over bordendesbænken blev malet verset: Min Ager mig føder, mig klæder mine Faar. Her søger jeg væren, som Huset formaaer. I Anders Uhrskov: To Nordsjællandske Erindringer, 1921, side 131, findes gengivet Kr. Kongstads tegning af dagligstuens østende. Lars Andersen, der var født 17. november 1814 (hans konfirmationsattest angiver dog 1813) døde den 4. og blev begravet den 12. februar Han var medlem af sogneforstanderskabet for Vejby og Tibirke sogne i årene 1852 til En af de brandlinier, der i forrige århundrede blev anlagt i Tisvilde hegn for at begrænse brandfaren, er opkaldt efter ham. Lars Anders Linien går fra Stuebjerggårds sydvestlige hjørne over Frøbakkes top til et punkt på skovgærdet ca. 600 m vest for Slotsporthus. Poul Bendt Pedersen, der var født 1858 og døde den , knapt 59 år gammel, blev som sin plejefader en anset mand i sognet og fik betroet adskillige tillidshverv. Han var b1. a. vurderingsmand for Den almindelige Brandforsikring for Landbygninger, medlem af sognerådet, hvor han fra til var formand, efter at den første sognerådsformand i V ejby- Tibirke kommune, gårdejer Anders Christensen, 0rby, havde trukket sig tilbage efter 38 års funk- STUDEBJERGGÅRDS HISTORIE 10\n11 tionstid. En årrække var han formand for andelsmejeriet 0rekilde, og sognefoged i Tibirke sogn fra til sin død. I mange år drev han foruden gården Tisvilde skolelod. Der foreligger forpagtningskontrakter fra 1893 til Poul Pedersens hustru, Karen Marie Bendtsen (16/ / ), der var datter af gårdejer Bendt Jensen, Dyndmosegård, Vejby, sad nu som enke på gården til sin død i 1936 med sin ældste søn Karl Kristian Pedersen (24/ /9 1967) først som bestyrer, senere som forpagter. Karl Pedersen blev 5/ gift med Elisabeth Christiansen (f. 10/5 1888). Efter moderens død overtog Karl Pedersen og hans tre søskende ejendommen i fællesskab, idet Karl Pedersen som medejer drev den videre till 961, da resten af dens hovedlod solgtes til vekselererfirmaet Lønborg og Waagensen til udstykning. Ved dette salg forbeholdt Karl Pedersen og hans hustru sig boligret på gården i deres levetid. Fru Pedersen blev efter sin mands død boende på gården till. juli Ved sin bortrejse overdrog hun i overensstemmelse med sin mands ønske det gamle inventar fra gårdens dagligstue til VejbyTibirke Selskabet. En fortegnelse over gaven anføres nedenfor. Stuebjerggård havde ved udskiftningen 1786 et tilliggende af 91 tdr., 10/12 skp. ld., nemlig: Hovedlodden 80 tdr. 3 11/12 skp. ld. Tørvelod i Enghaven 1 tdr., 3 skp. ld. Englod i Enghaven 3 tdr., 7 1/12 skp. ld. 3 Englodder på Tisvilde Ry 5 tdr., 2 10/12 skp. ld. hvortil kom andele i det såkaldte Asserbo overdrev og i Tisvilde overdrev. Matriklen af 1844 angiver derefter arealet til ca. 104 tdr. Id., ansat til hartkorn 6 tdr., 1 skp., 3 fdk., 1/4 alb. Kaptajn Schou sælger dog allerede mellem 1811 og 1813 sin andel i Asserbo overdrev (Ryagervej) til inspektør på Frederiksværk, oberst Eilert P. Tscherning, og den følgende ejer, Jens Pedersen, solgte andelen i Tisvilde overdrev (grundene ved nordvestsiden af Hegnsvej), der var blevet udskiftet i 1815, til Lars Andersen på Dyrekærgård i Tisvil- STUDEBJERGGÅRDS HISTORIE 11\n12 de. Foruden disse lodder blev der i løbet af det 19. århundrede frasolgt en halv snes parceller, et par englodder og nogle arealer langs Tisvilde Bygade fra Vognhaven (Kastanievej) bag om Fogedgården og Kroen til Tisvilde skole. De første sommerhusgrunde udstykkedes Det var Skovporten 5, Xylografensvej 8 og Margot Nyholms Vej 10. Der udstykkedes i årene 1905 til 1920 ialt 19 grunde. Fra 1920 til 1936 solgtes 40 grunde. Derefter tog udstykningen yderligere fart, indtil den var tilendebragt i slutningen af året Gårdens samlede areal er derefter opdelt i ca. 325 parceller, og matrikelnummer 6 a omfatter nu kun nogle vejarealer, en del af Stuebjerg Alle med sideveje. Forvandlingen fra produktionsområde til»sommerland«var dermed fuldbyrdet. --- STUDEBJERGGÅRDS HISTORIE 12\n13 EN KORT OVERSIGT OVER DE VIGTIGSTE DATA I STUEBJERGGÅRDS HISTORIE Efter udskiftningen i 1786 ejedes gården af kongen, og fæsteren på gården hed Hans Larsen. Efter ham fulgte omkring 1790 sønnen Niels Hansen som fæster af gården. Denne døde førend han havde fået arvefæsteskøde, og gården solgt ved offentlig auktion den 14. oktober 1811 til kaptajn og befalingsmand Ole Schou i Helsinge, idet han får lovning på arvefæsteskøde. Den 11. april 1813 sælger kaptajn Schou gården til gårdmand Jens Pedersen i Lavø og skal overlade ham skødet, når det udstedes. Jens Pedersen går sandsynligvis fra gården, og den sælges igen ved offentlig auktion den 10. august 1818 til Anders Jørgensen, der ejer gården Hyldegård i Skjærød by, Ramløse sogn. - Endelig den 2. marts 1819 får kaptajn Schou det lovede arvefæsteskøde, og den 14. maj får Anders Jørgensen skøde på sin gård. Den 12. november 1836 tilskøder Anders Jørgensen sin søn, Lars Andersen, gården, og den 30. december 1883 får Poul Bendt Pedersen skøde på gården af sin plejefader Lars Andersen. Fra 1917 til 1936 sidder Poul Pedersens enke Karen Marie Pedersen på gården med sønnen Karl Pedersen som forpagter. Fra 1936 overtages ejendommen af Karl Pedersen og hans tre søskende, indtil resten af hovedlodden i 1961 sælges til vekselererfirmaet Lønborg & Waagensen til udstykning. Derefter er kun de tre englodder på Tisvilde Ry endnu i familiens eje. --- STUDEBJERGGÅRDS HISTORIE 13\n14 Fortegnelse over gave til Vejby-Tibirke Selskabet fra fhv. gårdejer af Tisvilde, Karl Pedersen og hustru Elisabeth Pedersen. 1. Diverse skøder, pantebreve m.v. 2. Gl. bog. Madtz Pedersøn Rostock: Bordskik, København Stuebjerggårds historie. Udarbejdet af Slægtsgårdsarkivet. København Et stolpeskab, 1841, med messingmorter og to lysestager. 5. Et bornholmerur. 6. To omhængssenge fra 1826 med kappe, sengetøj m.v. 7. Et chatol med overskab, to messinglysestager og en kobberkedel. 8. Fire gamle stole fra ca Et gammelt klapbord. 10. En skrivepult med skrivetøj, to kaneklokker. 11. En vingestol. 12. To hængelamper af messing. 13. To spejle. 14. Et billede, grundlovens givelse. 15. Et billede af gårdens avlstyr. 16. To gamle portrætter af Lars Andersen (død 1890) og hustru Kirsten Olsdatter musselmalede tallerkener. 18. Tre ostindiske tallerkener. 19. Fire malmknager med skjolde. Fremstillet på Frederiksværk. 20. Et stort spisebord med langbænk. 21. Et foto af gdr. Karl Pedersen og hustru. 22. Gamle køkkengrej er (kartoffelstøder, sennepslod). STUDEBJERGGÅRDS HISTORIE 14\n15 LIVET PÅ HEATHER HILL Af Dagny Galler Det vrimlede ikke ligefrem med millionærer her til lands for 40 år siden. Jeg ved ikke, om der på disse nordsjællandske kanter egentlig var mere end to, og de var tilmed naboer, i alt fald i sommertiden. Den dengang vidtbekendte direktør for NESA, direktør Petersen, Hellerup, og direktør for Maypole Dairy (bl.a. import af Medova Teen), Vincent, der den meste tid af. året boede på sin store ejendom Bussock Wood House i England. Begge disse matadorer havde på den tid allerede i flere år haft deres sommerresidenser, bestående af en landbrugsgård, en stor privatvilla og med et stort areal med lang kyststrækning og strandret, ved Vejby Strand. Min mand blev for mr. Vincent forpagter af Klitgården med et tilliggende på 110 tdr. land og med opsyn af Heather Hill i efteråret Mr. Vincent var lille af skikkelse, men med den fødte forretningsmands hurtige blik og opfattelse af alt omkring sig. Typisk engelsk i påklædning, væsen og hele fremfærd. Venlig, lynsnar i alt, var det indtryk man fik og bevarede. Mrs. Vincent var dansk, havde haft ansættelse på hans kontor i det københavnske firma. Deres adoptivdatter, Edith, var flere år forinden blevet gift med den engelske flyveingeniør Walmsley. Deres søn Peter var 5 år. Mrs. Walmsley var den juridiske ejer af Vincentdomænet på det tidspunkt, men familien tilbragte samlet sommermånederne på Heather Hill, og mr. Vincent bestemte rent praktisk over ejendommene. Så længe vi var der, antog jeg det kvindelige personale til sommerresidensen. En kokkepige, stuepige, en barnepige og en konehjælp. Personalet blev godt betalt, og det var et eftertragtet sted at være ansat, men mellem herskab og personale var afstanden følelig. Den bar præg af den gamle indstilling: herskab og tyende. Hele egnen kendte Vincent for hans på den tid imponerende Rolls Royce. Mr. Vincent kørte aldrig selv. Deres privatchauffør var som hr. V. selv englænder, hed Schnell, en sympatisk ung mand, gift i England, men hvert Livet på Heather Hill 1\n16 år på Heather Hill. Han havde værelse i den store garagebygning ved Klitgården, der endnu findes. I denne bygning havde tidligere en rideknægt haft et tilstødende værelse. I garagebygningen var der desuden boxe til rideheste. Tidligere havde såvel Mr. Vincent som mrs. Walmsey haft deres rideheste med hver sommer, og som sagt rideknægt. Chaufføren spiste altid i villaen, skønt den lå en halv kilometer fra Klitgården og garagen. Villaen havde ligesom gården sit eget vandværk. Særlig villaens motor var meget drillende og upålidelig. Chaufføren klarede den i sommertiden, men da der kom rengøringskoner forud for indflytningen om sommeren, så villaen kunne stå helt i orden og indbydende, skulle der jo bruges vand. Der var kommet brev, at Vincent s kom lige efter pinse, og et par koner var i gang selve pinsedags formiddag. Pumpen strejkede, den blev startet med håndsving som en gammel bil. Min mand kom hjem med en vældig flænge i panden, hvorfra blodet strømmede. Dr. Børge, Helsinge, kom trods pinsen så omgående, han kunne, og fik sat klemmer i. Intet kunne være mere gedigent og i orden end alt på Heather Hill. Egetræsparketgulv og paneler i den store spisestue. Yndige tapeter og skønne porcelains vandkummer med ophøjede rosenrnotiver i hvidt porcelain. Alle vaskekummer omgivet af ægte hollandske fliser. Villaen var fuldt monteret med alt i porcelain, sengetøj o.s.v. Alt gik aldeles herskabeligt og stiligt til. Der spistes sen middag som i England, og selvom ikke een gæst var til stede, var alle klædt om i den helt store stil. Master Peters fødselsdag var i sommertiden. Vore to børn og to hunde, Tro og Fox, var til fin fødselsdag. Peter var en smuk og dejlig dreng. Sct. Hansaften havde familien på Heather Hill og vi på Klitgården bål på stranden neden for villaen. Vincentfamilien så helst ikke nogen som helst uvedkommende på strandbredden. Ville helst have, at min mand inspicerede, så ingen fremmede færdedes på hele det store areal. Efter bålet var vi gæster i villaen. Jeg personlig fik flere breve fra dem, når de var i England, og altid fik vi gaver til jul og dejlige gaver hvert år, når de ankom. Men et år skrev de, at de tog på jordomrejse. Det var dengang mere omstændelige og langvarigt, end det nu behøver at være. Jeg fik flere breve fra den tur, bl.a. et fra Madagaskar. Der gik sjældent mange dage hen, uden at vi tilså Heather Hill, når de Livet på Heather Hill 2\n17 ikke boede der. Det blev en yndet lille tur hen til villaen, når vi havde gæster. Slægt og venner syntes, det var morsomt at gå med en rundtur i det store hus. Nede hvor vejen mellem Vejby og Rågeleje går forbi, var indkørslen til Heather Hill. En stor portlåge af træ var altid aflåset. Familien holdt af fred og ro på dens enemærker. Vi havde altid vort store nøglebundt med, når vi gik til villaen. På en skrænt nær villaen fandtes et smukt lille hus af træ, kaldet tepavillonen. Det blev undertiden benyttet som gæstehus. Vort første efterår på Klitgården stod i efterårsstormenes tegn. Kattegat var storslået og skøn i al sin frådende vælde. De sortblå, høje bølger fnyste med hvide skumtoppe, og de høje skrænter ud mod stranden var fra tå til top dækket af hvidt havskum, et fantastisk syn. Det var umuligt at stå oprejst på skrænterne. For at se ud over det oprørte hav, måtte man lægge sig ned på den græs- og marehalmbegroede sandjord. Kom man inde fra landet en sådan stormdag, kunne man, så snart man nåede uden for Vejby by, få skumklatter fra det oprørte hav i ansigt og på tøj. Som hvide sommerfugle fløj de kilometerlangt i luften. Det blev en lang og streng og noget isoleret vinter for min mand, børnene og mig. Vinteren satte ind den 16. december og fortsatte uden ophør mange måneder. Al transport foregik pr. kane. Langs vejene var kæmpebarrikader af sne, kastet op med håndkraft og skovle. Al snekastning påhvilede dengang ejendomsbesidderne. Min mand og en karl forestod mod betaling mrs. Walmsleys snekastningspligt. Megen kanekørsel foregik den vinter inde på markerne, hvor sneen enkelte steder ikke havde tårnet sig så højt op. En af mine søstre havde bryllup den 15. januar. På vej til brylluppet sad min mand, børnene og jeg i bil i snestorm fast på bakken ved Lavø by i halvanden time. Endelig observerede man hos gdr. Chr. Nielsen vor situation, og et par flinke mænd kom med skovle og fik gravet os fri. For resten måtte brudepar og alle gæster blive natten over hos mine forældre. Det var ikke vejr til at vove sig ud før dag. I mange uger sad en masse skibe, vi talte 40, i alle størrelser fastfrosne ude i Kattegat ud for vor strandgrund. Det lød som vilde kæmpedyrs brølen, når de brugte deres sirener, og vor lille pige græd ofte af skræk, når det stod på. Hun var jo ikke gammel nok til at forstå, hvor de rædsomme brøl kom fra. Radio var lige kommet frem og på mode dengang, og den var vi meget Livet på Heather Hill 3\n18 glade for. Jeg særlig for torsdagskoncerterne, men presse, skuespil, Familien Hansen o.s.v. var alt sammen aktuelt og underholdende og bragte os i forbindelse med omverdenen. Ofte har jeg tænkt på, at det dengang ret ensomme sted med havet, skrænterne og mosedragene gaven mystisk stemning som i»stormfulde Højder«. Med frostblændede, isblomstrende ruder, stormens vilde sang og sneens pisken mod rudernes glas var man i en verden helt for sig selv. Vi var ikke mere isolerede, end at vi en enkelt gang pr. kane kunne besøge mine svigerforældre på Drageroldgård i 0rby eller vore gode naboer, forpagter Olsens på ingeniør Petersens gård og familien Peter Hansen på GI. Strandbjerg. Juletræsfesterne for hele sognets beboere var noget, vi med stor glæde var med til. Jeg lærte beboerne i Vejby sogn at kende som en venlig, ligetil befolkning, som den i min barndomsegn ved Arresø. Forsommeren blev skøn og spændende. Nu kunne vi rigtig nyde den storslåede natur og fik travlt i mark og have. Nu lærte vi de få københavnere at kende, der havde sommerhuse i nærheden. Dengang kun på Salgårdshøjterrænet. Det var særprægede, fine mennesker, bl.a. flere professorfamilier. Professor Jørgen Jørgensen, dengang den yngste professor ved Københavns Universitet, og hans søde, nylig afdøde fru Christa, der ikke ville kaldes professorinde, men var så ligetil og holdt så meget af en lille visit hos mig på gården og til gengæld inviterede os i deres sommerhus. Deres lille datter, Inge, en mørk skønhed som sin mor, på alder mellem vore børn, var daglig gæst på gården. Den noget ældre professor Marke boede også i nærheden. Professor Richard Ege havde i de år Enstensgården, nærmere ind mod Vejby, men kom hver dag med sin familie i bil til stranden ad vejen mellem selve gården og garagebygningen. Vor søn, Kjeld, havde fået lov til at få en ged, da vi flyttede dertil. Den fik to kid og professor Ege havde betinget sig det ene, når det kunne undvære sin mor. Professoren kom en dag, jeg var ene hjemme, for at afhente kiddet. Han havde nogle af sine børn med sig i bilen. Geden og dens kid befandt sig helt ovre på skrænterne ved Heather Hil1. Professoren spurgte, om jeg ikke nok ville køre med over at hente kiddet. Det blev en fuldkommen rutsjebanetur op og ned ad skrænterne, til vi endelig fandt ged og kid. Professoren kørte uanfægtet som var det lige vej, jeg var helt søsyg, da han og børnene glade kørte af sted med det brægende kid. Om efteråret Livet på Heather Hill 4\n19 fik Kjeld kiddet tilbage og opdrættede efterhånden en hel gedebesætning, solgte kid hver forsommer til forskellige sommerhusejere, og modtog dem igen, når ferien var forbi. Han fik en lille vogn, som han kørte med forspændt to geder. Hans lillesøster eller deres legekammerater kørte han nok så stolt af sted med. Gederne havde rigtigt læderseletøj, syet af en gammel mand, Svenske Andres kaldet, der havde et gammelt hus ude bag moserne. Min mand hentede brænde o.1. hjem for ham, og han påskønnede det ved at glæde vor dreng. Der blev smuglet sprit i den tid ved kysten. I vintertiden egnede den på denne årstid ret øde strandstrækning sig udmærket til det. I den første tid, vi boede der, sagde jeg undertiden til min mand, at jeg syntes, der kørte biler om natten. Min mand sagde, at det sikkert bare var noget jeg drømte, men da han nede på strandbredden fik set spor efter spritdunke, og da tilmed pigtrådsindhegningen ved villaen var klippet over, og der var bil spor på vejen ned til stranden, så var han klar over situationen. Men hvor meget min mand og hr. Malmdorf end forsøgte på det, lykkedes det aldrig at få opklaret, hvem det var, der havde med smugleriet at gøre. Vi havde meget travlt i sommertiden, for der kørte ikke vogne ud med mælk, grøntsager o.1. dengang. Vi solgte både mælk, æg, fjerkræ, grøntsager o.s.v. til de omkringboende. Efterhånden blev der mere bebygget, og desuden lejede vi selv ud hele sommeren til forskellige københavnske familier. Dog således, at lejerne selv lavede deres mad. Vi har haft mange rare mennesker boende hos os. Familien Trane i fem somre i træk og vist lige så længe fabrikant Johansens, Nørrebrogade. På den måde mærkede vi ikke den strenge landbrugskrise lige så forfæ rdende. Vi fik for resten også krisehjælp, som man kaldte det, hele 75 kr. På den tid solgte vi en slagteko, den fik vi 45 kr. for. Fru sadelmagermester Didriksen fortalte mig en dag, at de på samme tid gav 45 kr. for en kohud. Vi købte ved en lejlighed 2 pattegrise og gav 28 kr. pr. stk., og da vi afleverede dem som slagtesvin, fik vi på slagteriet 42 kr. pr. stk. Der var liv på Klitgården i sommertiden. På regnvejrsdage ikke stort mindre. Alle børnene fra de omliggende sommerhuse kom og legede med vore og vore lejeres børn. Så blev der spillet teater og leget cirkus i loen og på stænget, i hø og halm. Grethe Holmer var 5-6 år på alder med professor Jørgensens Inge, hun boede hos teaterdirektør Lindes i det, så vidt jeg Livet på Heather Hill 5\n20 husker, første sommerhus i den nærliggende plantage, der ejedes af gårdejer Christen Christensen, Vejby. 'Travlheden i sommertiden kunne undertiden blive enerverende nok, jeg husker min mand en brandvarm sommerdag, hvor vi tilfældigt mødte hinanden i farten ude ved garagebygningen, sagde: Ved du hvad, der kunne være rart? En rigtig snevejrsdag, syntes han. Dette ønske havde nær gået i opfyldelse i august måned samme år. Vi var på vej, min mand, en karl, børnene og jeg ud til marken ved Hedegården, en lille, hyggelig landejendom, indrettet til sommerbolig for Vincents gode venner, arkitekt Gundestrups. Det blevet rædsomt haglvejr, som jeg aldrig før eller siden har oplevet mage til. Vi søgte ly i et drivhus, tilhørende et lille gartneri i mosens udkant; men haglene slog, så børnene græd af forskrækkelse, og vi ventede hvert øjeblik at få glasskår fra drivhusvinduerne ned over os. Uvejret rasede, som hvert glas skulle splintres, og da vi endelig kom ud, lå der flere steder snedrivelignende samlinger af hagl. På Tisvildeleje skønne badehotel, det som vi, der kendte det, aldrig glemmer, var mange ruder knust, læste vi næste dag i avisen. Oh! Alle de dejlige mennesker vi traf i disse år. Kumbel - PIET HEIN var purung, han holdt ferie hos professor Jørgensens. Med mine børn ved hånden færdedes han tit i staldene og på marken, selv en stor, glad og god dreng. Dengang var det endnu ikke blevet moderne med skæg, men en sommer lagde professoren og Piet Hein skæg an til stor forbavselse for alle. På Klitgården fulgte vi alle skægvæksten fra første fæ rd. En aftenstund frk. Gundestrup hentede mælk, kom hun som sædvanlig et smut ind hos mig, hun sagde: Det er et par rigtige teltboere, Deres mand taler med ude i gården. Vi lo begge meget, da jeg fortalte hende, at det var professor Jørgensen og Piet Hein, som hun ellers udmærket kendte. Professoren måtte dog lade sit skæg falde, før ferien var forbi. En professor, jeg husker ikke hvem, var død efter på cykel at være blevet påkørt af en bil. Professoren syntes ikke, han kunne overvære begravelsen med fuldskæg. Den interessanteste sommer blev det år prins Harald med familie boede på Heather Hill og musikprofessor Erik Abrahamsen med frue og 6-årige datter, Nan, på Klitgården hos os. Det var den sommer, Vincents foretog den store verdensrejse. Professoren og fruen kom en dejlig solvarm majdag Livet på Heather Hill 6\n21 og lejede sig ind hos os for et tidsrum af to og en halv måned. De kom spadserende fra Tisvildeleje, og da de så vort skilt, syntes de, alt så så hyggeligt ud, det lave, hvidkalkede stuehus med blåmalede døre og vinduer, med stråtag og dengang med hyggelig have foran. Vi blev hurtigt enige om lejemålet. De syntes så godt om egnen og købte en dejlig grund på Salgårdshøj, hvor de byggede sig et herligt sommerhus næste år. Yndige fru Oda, betroede mig snart efter deres ankomst, at de ventede sig en baby ved juletid. De fik også en lille pige til. En søndag i maj, kart efter lejemålet med professorens ringede telefonen. Det var prins Harald:»Er det fruen på Klitgården?«Prinsen fortalte, hvad Vincents havde meddelt as, at han havde lejet Heather Hill for sommeren og ville gerne bede min mand, am at kamme am eftermiddagen med nøgler ag vise ham og prinsessen villaen. En tid efter flyttede Prins Harald med familie ind på Heather Hill. Til daglig var man i alt 12 personer. Prinsens vogn med den kongelige krone holdt i garagen ved gården som Vincents vogn. For resten stod der for det meste den sommer to vogne med kroner. Der var ofte gæster. Prinsens privatchauffør var ungarer af adelig slægt, von Olgevay. Han boede, som chaufføren plejede, i garageværelset. Han var en mørk, flot mand og meget livlig, han kaldte vor lille datter "Prinsesse Guldhår«, til gengæld var hun meget glad for ham og råbte, så snart hun så ham: Olle-Olle! En dag skulle prinsen til en stor militærparade, chaufføren havde glemt et eller andet i garagebygningen, vi fik derfor lejlighed til at se prinsen i sin fornemme gallauniform som kavalleriofficer. Prinsen tog elskværdigt smilende til sin fjerbesatte hat og gav sig tid til at tale med min mand, der havde været garder og ofte gået vagt på Sorgenfri. Prinsesse Helene var en enestående husfrue, omsorgsfuld ikke alene for sin egen familie, men også for sine tjenestepiger, der ikke havde lovord nok om hende. Pigerne, særlig den ene, afhentede æg o. 1. på gården. Vi havde en snes får, der gik løst omkring ved villaen, iblandt dem var et eneste sort, meget gammelt, næsten tandløst og så tamt, at det, når det så sit snit, kom hen ved stuehusets lave vinduer og kiggede ind og brægede lidt, til jeg kom. Vædderen var særdeles krasbørstig at møde, den havde horn og satte panden parat, når man kom fårene for nær. Den ene af de unge piger hos prinsens var bange for selv at gå hjem over bakkerne, hvis det var ved at mørkne, en kæp i hånden måtte hun have parat. Prinsesse Feodora skrev, før de forlod Livet på Heather Hill 7\n22 villaen, med en diamantring på ruden i sit soveværelse:»farvel mit kære Heather Hill En dag, de badede, forliste hun på strandkanten et halssmykke, et kors, en gave fra hendes farmor, dronning Louise, Fr. d. VIII's dronning. Von Olgevay kom og lånte en haverive hos os, og jeg tror, man fandt smykket mellem grus og sten. Prinsesse Alexandrine Louise var den sommer til sit første voksne bal et fashionabelt sted ved kysten nærmere inde ved byen. Så nær Rågeleje, som vi boede, var vi naturligvis med til de dengang traditionelle bølgebryder fester. I skønt vejr tog vi mod aften af sted, min mand, von Olgevay, professorens dygtige unge pige, frk. Eriksen fra en stor gård i Jylland, vore børn og jeg. Da børnene blev trætte, kom de ind hos vore bekendte, fisker Laurits Hansen, af alle kaldt Franse Laurits og hans rare kone. Der sov børnene trygt og sødeligt, mens vi svingede os i dansen, på den åbne danseestrade i den lyse sommernat lige ud til den friske, skønne strand. Vi kom i selskab med ingeniør Petersens sønner og andre bekendte fra egnen, og som vi dansede den nat ved havet! En varm eftermiddag havde jeg lige fået min lille pige op af middagssøvnen og sad med hende på skødet i færd med at give hende lidt tøj på. Det bankede på døren. Uden at rejse mig sagde jeg kom ind! Det var prinsesse Helene og en dame, hun præsenteredes som prinsesse Cecilie. Dronning Alexandrines søster altså, enke efter kejser Wilhelms søn. Jeg ville rejse mig. Bliv nu siddende med Deres lille pige, fru forpagter, sagde prinsesse Helene. Vi sætter os lidt. Og de to prinsesser satte sig på hver en køkkenstol, for det var i køkkenet, det foregik. Siden så vi dyrene, og prinsesserne beundrede den rigt blomstrende og duftende terose ved bryggersdøren ud til haven. Professor Abrahamsens rejste senere end prins Haralds. Den sidste aften, før de skulle rejse, fulgtes de og deres lille pige, vi og vore to børn og hundene til Heather Hill. Vi medbragte alt tilbehør til et lille festligt kaffebord. Så sad vi der, som søde fru Oda sagde, og spillede millionærer for en aften, på den herlige villa med den skønne beliggenhed. Der havde kun været en skygge over denne sommer, skoleskibet Københavns forlis, skibet der forsvandt sporløst. Men den anden verdenskrig med dens rædsler var endnu ikke tonet frem. Vi sad og nynnede, en yndig sang fra Politik ens søndag:»sig min ven, at ingen anden sommer er så skøn som den, der venter her«. Ja, så skøn en sommer, men Livet på Heather Hill 8\n23 min mand nåede ikke 40 år og professoren knap 50. Min mand døde. Verdenskrigen kom. Mange år svandt hen. Så genså jeg en sommerdag Heather Hill. Lågen nede ved vejen hang dinglende, umalet åben på vid gab. Mine venner fra Vordingborg, min lille dattersøn på 3-4 år og jeg var på biltur. Du gode Gud! Hvor så Heather Hill ud. En forfalden røverrede udvendig og indvendig tilgængelig for enhver. Da jeg kom ind, standsede jeg lamslået over det syn, den vandalisme, der mødte mig. Det var, som jeg måtte kalde på min mand... Så mærkede jeg lille Michaels hånd i min. Han rystede af skræk, og tårerne løb ned over hans kinder:»mormor, mormor kom! Her har været krig!«da vi lidt efter kom hjem til hans mor i Hornbæk, sagde han:»mor, der har været krig i det store hus, hvor du legede, da du var lille«. Min datter havde lige åbnet avisen og netop set en artikel om Heather Hills skæbne. Hun troede for øvrigt, jeg havde skrevet den. Hvem kendte også bedre Heather Hill end jeg, der havde nøgler til huset året rundt. Heather Hill, som min mand og jeg, i de år vi var på Klitgården, hægede om ude og inde, som var alt vort eget. Et skår på 3 centimeter af de hollandske fliser tog jeg med som en sørgelig souvenir. Det var det største af de kostbare, aldeles knuste hollandske fliser. Sådan var de fornemme, franske porcelainskummer skånselsløst knust. Gengivet efter Frederiksborg Amts Avis Livet på Heather Hill 9\n24 TUREN GÅR TIL HEATHER HILL Af Søren Floris. Mellem Rågeleje og Vejby Strand i Nordsjælland ligger som et af københavnernes åndehuller et lille stykke natur af overraskende jysk præg. Langs sandede marker står snorlige læhegn af sort fyr og gran. Ud mod Kattegatskysten ligger store bakker med lyng og stridt græs. Da man skulle optage en film om røverne fra Rold, sparede man en tur til Jylland og filmede løs i det lille reserve- Jylland, der kun ligger 60 km fra Rådhuspladsen i København. Området har, ligesom lignende naturskønne partier langs den sjællandske nordkyst, været ved at blive domineret af sommerhusbebyggelse. Men ved en fredning for få år siden lykkedes det at bevare en væsentlig del af det usædvanlige sceneri urørt. Hvert år kommer nu tusinder af turister til Heatherhill, som stedet hedder, for at spadsere i bakkerne eller gå ad stien ned til badestranden. Navnet Heatherhill er næsten det eneste, som erindrer om det store skotsk prægede landsted, som indtil for nylig lå gemt bort i bakkerne. Man passerer midt gennem det fredede område, når man på den nordsjællandske kystvej er 1 km vest for Rågeleje. Vil man af og kikke, skal man bruge den rummelige parkeringsplads lige ved vejen. Kiosk- og toiletbygningen på pladsen kan være et besøg værd - blandt andet fordi den er beklædt med smukke nexøsandstens plader, hærdnet ørkensand fra Bornholm. Står man nu på parkeringspladsen, ser man straks det lange smalle Studebjerg (»Spydebjerg, 20 m o. h.) syd for landevejen, og nord for vejen ses flere udløbere fra et højt sandet plateau, som med en omkring 22 m høj klint når ud til havet. Mellem to af disse udløbere går stien ud til Kattegat. I et andet mellemrum ligger Hønehulekær nu en samling af små blinkende tørveskær. TUREN GÅR TIL HEATHER HILL 1\n25 På vestsiden af Studebjerg ligger Hanebjerg mose, Kystvejen drejer her ind i land, stiger op på en flad slette med højden m og fortsætter hen ad denne slette næsten til Vejby. Man får virkelig let den tanke, at man her kører frem gennem en floddal, og dette indtryk er, som vi straks skal se, også ganske rigtigt. Vest for sletten ligger et højt bakkeland af moræneler, som når op til et halvt hundrede meters højde ved Vejby Strand. Og østsiden af sletten ses hinsides et smalt åleje som et smalt bakkedrag, der har samme retning som Studebjerg. Landsbyen Unnerup ligger ved sydenden af den smalle bakke, der når højden 26 m o. h. Unnerupbakken og Studebjerg, plateauet ud til Kattegat samt sletten består alle af lag delt sand - smelte vands aflejringer fra TUREN GÅR TIL HEATHER HILL 2\n26 istidens slutning. Hvis man har gode øjne, vil man hist og her på den store slette kunne se småflokke af rensdyr, der med rimånden ud af halsen nipper til den sparsomme tundra-vegetation. Begivenhederne, der for godt år siden førte til dannelsen af dette landskab, kan have været således - Det sidste, som egnen så til den skandinaviske indlandsis, var en gletscher, der kom fra syd, fra Østersøens brede dal gang. Denne lokalt sidste gletscher nåede måske ikke helt ud over den nuværende kyst, men standsede i et landskab, der nogen tid før var dannet fra nordøst. Formodentlig lå landet dengang så lavt, at gletscheren næsten var i havniveau. Foran gletscheren, der kom sydfra, dannedes en hedeslette af sand fra smeltevandselvene, der snoede sig ud foran gletscherkanten. Da gletscheren lå med sin nordgrænse tæt op mod den nuværende kystlinie, nåede den nydannede hedeslette op til et niveau, der nu findes godt 22 meter over havet. Rester af denne hedeslette ses nu som det nævnte plateau ud til kystklinten. I Hanebjerg grusgrav og hvor kystlinien ikke er tilgroet, kan man se hedesandet og -gruset. Det har stedvis et iøjnefaldende indhold af kul - stumper af sortskinnende brunkul, der må stamme fra Bornholm. Plateauet spores for resten i hele kystområdet mod nordøst, forbi Rågeleje. Samtidig med hedesletten dannedes Studebjerg og Unnerupbakken som åse i en tunnel eller kløft i gletscheren. I Unnerup åsen kan man takket være grusgraven se snit i sand-grus-lagene. Under afsmeltningen synes der snart at være kommet en tid, da gletscheren ophørte på grund af svigtende tilførsel af is sydfra. Som»dødis«kunne gletscheren ikke mere lukke de sprækker og udsmeltede søbassiner, der opstod. Søernes bundlag af ler findes nu omstunder som efterladte mudderkager rundt omkring i det stærkt bakkede morænelandskab på Helsinge-Blistrup-egnen. Den knejsende Ludshøj 1 km syd for Blistrup er for resten et besøg værd. Mudderkageområdet begrænses nordpå af en bue fra Vejby gennem Unnerup til Smidstrup og Græsted. TUREN GÅR TIL HEATHER HILL 3


“Fordele og ulemper ved at huske” – Mellem linjerne\n“Gad vide om han godt kunne lide at kigge på den hver dag, eller om han syntes den var dødssyg, for minder virker forskelligt. Nogle gør en varm over det hele, og andre borer en kæp ind i siden på en.”\nTænk hvis du havde minder som gjorde begge disse ting i din klare erindring. Sådan er det for den 10-årige Joan som er familien Sullys eneste barn.\nEfter den dag hun faldt og slog hovedet i byggemarkedet, har hun husket alt i sit liv, både gode og dårlige ting. Hun husker helt tydeligt, både hvilke mennesker hun har mødt, hvilken dag hun mødte dem, og helt ned til detaljer om hvad de lavede og hvilket tøj de havde på.\nJoan føler at denne evne nogle gange kan være en smule irriterende, og hun vil egentlig helst bare være kendt. Dog ikke som pigen der husker alt, men lidt som sin far, der er kendt for musikken. Derfor vil hun egentlig også helst kaldes Joan Lennon, efter John Lennon, og en dag, da der bliver udskrevet en sangkonkurrence, ser hun det som hendes helt store mulighed.\nGavin er familiens ven, og da hans partner Sydney dør i en alt for ung alder, flytter han ind hos familien et par uger.\nGavin kender til Joans evne omkring at huske alt hun selv har oplevet, og da han finder ud af, at hun har mødt Sydney, slår han en handel af med hende. Han hjælper hende med at skrive sangen til sangkonkurrencen, mod at Joan fortæller alle de minder hun har om Sydney.\nBogens fortælling er forholdsvis langsom, men alligevel griber den en om hjertet, og Val Emmich formår at skrive den så fint og yndigt at man kommer til at holde meget af specielt Joan og Gavin som personer.\nBogen er også fyldt med søde, bemærkelsesværdige citater, som kravler ind under huden på en.\n“Jeg hader at lægge mig til at sove, for voksne gør så mange ting, når man ikke er der, som for eksempel at pakke deres ting og tage afsted.”\n“Jeg hader når folk beder mig om at glemme ting, for det viser, at de overhovedet ikke kender mig.”\n“Jeg glemmer altid de neutrale minder. Jeg har det med kun at huske de vildeste højder og de dybeste afgrunde.”\nDisse citater er nogle af de mange der fandt plads inden i mig i løbet af læsningen af denne bog. Nogle af citaterne fik endda lov til at blive skrevet ned i en lille notesbog jeg bruger til at holde styr på handlingerne i de bøger jeg læser og anmelder, da jeg ikke helt kunne slippe dem.\nCitateterne beskriver også så fint hele hovedessensen i denne hyggeligt, sjove og rammende fortælling om voksne, børn, fordele og ulemper ved at huske og nærhed mennesker imellem.\nOriginaltitel: The Reminders


Herretøj Bukser Tre-fjerdedele køb og tilbud, Bikeinn\nBukser - Længde: Tre-fjerdedele ()\n$ 233.06 $151.49\n$ 80.83 $57.99\nHos bikeinn, kan du købe alt indenfor cykel. Vi ved hvor vigtigt det er med det rigtige udstyr, så derfor anbefaler vi kun det bedste indenfor Bukser og cykel. Vi forhandler kun alle de store og kendte mærker, til den bedste pris. Det er bare at finde din favorit, bestille den og den vil komme sikkert og hurtigt hele vejen hjem til din bopæl. Alt er trykt og sikkert! du kan sortere efter pris, mærke, egenskab, farve, eller størrelse. bikeinn er det bedste sted at købe Bukser. Du kan altid læse anmeldelser, beskrivelser, eller egenskaber på alle vores cykel. Så du bliver guidet gennem dit køb af Bukser i disse mærker: GORE® Wear, Msc, VAUDE, Castelli.... Vi tilbyder masser af valg muligheder indenfor cykel produkter til kvinder, mænd og børn. Det hele er kun nogle få klik væk, skynd dig ind hos bikeinn, din online butik med cykel udstyr. Vælg den perfekte Bukser. bikeinn er det bedste valg, hvis du er vild med sport. Tag et kig i det største udvalg af Bukser, findes med få klik i vores online Herretøj katalog. Med stor sandsynlighed for at finde de bedste online Bukser tilbud og blive udstyret med de bedste cykel mærker hos bikeinn. Du sparer penge og det er sikkert og let.


Montering af vinduer i 5690 Tommerup - LBK Renovering\nHelene Lund bor i, hvad hun selv betegner som ”en MEGET gammel ejendom”. Således var vinduerne meget gamle i huset, og nogle af dem virkede slet ikke. Derfor mente hun, at det var tid til forandring, hvorfor hun kontaktede Jydsk Vindueskompagni. Rådgivningen hun fik var rigtig god, og dette havde hun også fået før, da det var anden gang Helene benyttede Jydsk Vindueskompagni.\nSammen fandt de ud af, at hun skulle have vinduer i træ, og dem bestilte Helene to af, hvor det ene blev valgt med matteret glas, da det skulle sidde ved badeværelset.\nEfter bestillingen blev det i september 2015 tid til at få vinduerne monteret, og dette var en perfekt opgave for LBK Renovering. Helene havde også før benyttet denne montør til noget tidligere arbejde og var derfor heller ikke nervøs for, at det var LBK Renovering der skulle føre tøjlerne.\nTømrerne mødte op på adressen og fik hurtig udskiftet de gamle og dysfunktionelle vinduer. Helene er godt tilfreds med arbejdet og giver topkarakterer til de ”søde og professionelle tømrere”, som hun selv betegner dem.\nHelene kan også mærke en stor forskel mellem de gamle vinduer og de nye vinduer i træ. De nye vinduer lever op til de moderne energikrav, og derfor føler hun også klart, at isoleringsevnen er i top ved de nye vinduer. Derudover kan hun mærke en stor forskel i og med, at vinduerne simpelthen nu kan åbnes, hvilket specielt føles på badeværelset, hvor udluftning ofte er tiltrængt med henblik på fugtigheden.\nVi har til huse i Bogense, hvorfra vi kører ud og monterer vinduer og døre på både Nord- og Midtfyn. Kontakt os, hvis du også drømmer om fornyelse til dit hus.


Venstre vil beholde gældsinddrivelse hos staten – Ekstra Bladet\nFerie 11 min. siden Beyonce rejser med stil: Flyver i 80.000 kroner dyrt outfit Svømning 56 min. siden Forvirret Mie strøg i finalen: - Jeg ved ikke helt, hvad jeg lavede 112 34 min. siden Helt fortabt i 24. sals højde: Så bankede det på vinduet Samfund 32 min. siden Overraskende fund undrer eksperter: - Ingen har set noget lignende Danske kendte 30 min. siden René Difs burger-vogn går rabundus Ferie 11 min. siden Beyonce rejser med stil: Flyver i 80.000 kroner dyrt outfit\nTorsdag d. 18. maj. 2017 - kl. 10:29 0 0\nVenstre vil beholde gældsinddrivelse hos staten\nFlere borgmestre har foreslået, at kommunerne igen får ansvar for at inddrive gæld. V kan ikke se det for sig.\nNuværende finansminister Kristian Jensen (V) fortryder fra sin tid som skatteminister, at inddrivelsen af borgernes gæld til det offentlige alt for forhastet blev flyttet fra kommunerne til staten.\nMen det er ikke en løsning på de problemer, som skattevæsnet står med i dag, at rykke inddrivelsen tilbage til kommunerne, mener Venstre.\n- Så længe de ikke står sammen om et ønske, bliver det i hvert fald ikke til noget, siger Venstres skatteordfører, Louise Schack Elholm.\nDet vil heller ikke give mening, hvis hver enkelt kommune skal til at have sit eget system, påpeger hun.\n- Det vil kun skabe mere forvirring, mener hun.\nFlere borgmestre har den seneste tid givet udtryk for, at de selv er bedre i stand til at inddrive den gæld, borgerne skylder det offentlige, end staten er.\nSkats storstilede computersystem EFI, der egentlig skulle stå for inddrivelsen, er nemlig skrottet.\nOg spørger man Erik Lund, tidligere direktør i Skat og forhenværende konservativ borgmester i Allerød, burde kommunerne have opgaven tilbage. Men det er Venstre altså ikke enig i.\nPolitikerne er dog indstillet på at hjælpe kommunerne, hvis pengekasser har kunnet mærke, at inddrivelsen har været gået i stå.\nStaten forhandler i øjeblikket om prisen for at overtage nogle af kommunernes restancer, fortæller Louise Schack Elholm.\nEFI, der er en forkortelse for Et Fælles Inddrivelsessystem, har været "dyre lærepenge", understreger Louise Schack Elholm. Men netop derfor vil der ikke blive begået de samme fejl igen.\nProblemet med EFI stak nemlig dybere end et it-system, der ikke virkede. Skattelovgivningen var simpelthen for kompleks til at blive håndteret af computere, har politikerne måttet erkende.\n- Vi laver en masse forenklende tiltag. Tidligere var der 365 forældelsesfrister fordelt over året. Det er skåret ned til 12, siger Louise Schack Elholm.\n- Der var mange forskellige renteniveauer. Hvis man havde forskellig type af gæld, blev der tilskrevet forskellige renter. Det har vi lavet om, så det er samme rente.\nDesuden har Skat ansat nye medarbejdere, der bedre kan forstå samspillet mellem it-systemer og lovgivning, fortæller hun.\n- De skal kunne forstå, hvordan vi skal lave lovgivning, så den passer til it-systemet. Og når de får systemet retur, skal de også kunne forstå det. Et af problemerne med EFI var, at medarbejderne simpelthen ikke forstod det.


Kegler og netværk – Brønshøj-Husum Avis\n25. jan 2016, 21:56 - Sidst redigeret 25. jan 2016, 13:09\nKegler og netværk\nMesterskabspokalen blev vundet af Kim Christiansen fra Brønshøj Kloak. Sekretær Bent Mikkelsen (tv.) og formand Kim Madsen sekunderede vinderen ved prisoverrækkelsen. Foto: Christian Ove Carlsson\nErhvervsklubben Hvepsene havde inviteret medlemmerne til den årlige bowlingaften i Grøndal Multicenter\nEr der noget medlemmerne af Erhvervsklubben Hvepsene er enige om, så er det at holde med Brønshøj Boldklub i fodboldens oprykningsspil til 1. division.\nMidt i den kolde vintertid, hvor divisionsspillerne først lige har genoptaget træningen efter en velfortjent jule- og nytårsferie, så kunne Erhvervsklubbens årlige bowlingaften samle sponsorerne til at netværke på kryds og tværs, mens keglerne og bowlingkuglerne fløj i alle retninger.\nAllerede før de hen ved 50 deltagere fik bowlingskoene på, kunne formand Kim Madsen fortælle, at et nyt navn skulle på mesterskabspokalen: – Kenneth Binau fra Binau Låse er på arbejde og har låst sig inde!\nSekretær Bent Mikkelsen havde efter bedste evne sat ni hold sammen à fem deltagere, mens nogle få fravalgte de sportslige udfoldelser.\nDen ene af Brønshøj-Husums Avis’ udsendte medarbejdere besluttede sig for at grave grøfter, men heldigvis kunne han nyde holdkammeraternes gode spil. Særligt imponerede Marianne Mikkelsen fra Brønshøj Boldklub i 1. serie. Så meget så Kim Christiansen fra Brønshøj Kloak lod sig inspirere og satte turbo på sin række af strikes, mens Emil fra Skousen Husum Torv og Henriette Blichager fra Husum Glarmester sørgede for, at sidstepladsen blev undgået. Der blev jublet, og der blev sagt ’sgu’, og stemningen var god. Der blev klasket håndflader, når kuglen var blev afsendt med succes.\nEfter bowlingen blev der drukket lidt vin til den gode middag. Nogle af sponsorerne havde udsat præmier, så enhver deltager kunne afklæde sig bowlingskoene med en lille erkendtlighed i hånden.\nMesterskabspokalen gik til Kim Christiansen fra Brønshøj Kloak med 296 point. Ligesom sidste år blev Hanne Petersen fra Buller’s Service med 221 point bedste damespiller.\nDet vindende hold bestod af: Heidi Antony, 2700-netavisen, Carsten Hansen, WR Fuge, Kai Blücher, Københavns Bustrafik, Gert Wollerup, Wollerup Kloak, og Martin Lagerstrøm fra Blikkenslagermester Tommy Schmidt.\nAlt i alt en god aften, hvor nye forretningsforbindelser blev etableret og netværket plejet. Det kan så genoptages den 19. marts, når Brønshøj Boldklub på udebane indleder forårssæsonen på udebane mod Boldklubben Frem.\nEt stilstudie af Jeanette Christiansen fra Vangsgaard.\nFoto: Christian Ove Carlsson.\nHanne Petersen fra Buller’s Service genvandt dametitlen.\nArj!!! Carsten Hansen fra WR Fuge mente, at hans forsøg havde fortjent en bedre skæbne. Foto: Christian Ove Carlsson.


Billetsalg og betingelser - Kulturhusene - Høje-TaastrupKulturhusene – Høje-Taastrup\nBilletter til Kulturhusenes koncerter/forestillinger kan købes her på www.kulturhusenehtk.dk eller på kulturhusene@htk.dk\nKulturhusene giver indehavere af Ledsagerkort mulighed for gratis at medtage en ledsager til alle kulturelle arrangementer. Ledsagerbilletter skal altid forudbestilles ved henvendelse til kulturhusene@htk.dk\nKøb af billetter og gavekort er ikke omfattet af nogen returret. Du kan derfor ikke få dine penge retur efter køb.\nHvis arrangementet er aflyst eller flyttet til en ny dato, refunderer vi naturligvis billetter (minus gebyr). Refundering af billetter gælder i 14 dage fra datoen for det aflyste arrangement.\nDer tages forbehold for trykfejl i vores trykte program samt her på hjemmesiden.\nForeninger og eksterne arrangører benytter sig af vores lokaler til arrangementer. Til disse arrangementer er Kulturhusene ikke arrangører og har ikke ansvaret for refundering af billetter ved aflysning. Dette er mellem lejer/arrangør og billetkøber.\nBilletter til Taastrup Teater & Musikhus' og Høje-Taastrup Teaterforenings koncerter/forestillinger kan købes her på www.teaterogmusik.dk eller på billetter@htk.dk.\nDu har også mulighed for at møde fysisk op på Taastrup Teater & Musikhus på adressen Kjeld Abells Plads, 2630 Taastrup onsdag og torsdag i tidsrummet kl. 10.00-15.00.\nTil udvalgte forestillinger/koncerter har unge under 25 mulighed for at købe billetter med 25 % rabat.\nTaastrup Teater & Musikhus reserverer ved hvert arrangement et givent antal billetter til kørestolsbrugere. Disse kan bestilles på billetter@htk.dk og sælges efter først til mølle.\nTaastrup Teater & Musikhus giver indehavere af Ledsagerkort mulighed for gratis at medtage en ledsager til alle kulturelle arrangementer. Ledsagerbilletter skal altid forudbestilles ved henvendelse til billetter@htk.dk.\nForeninger og eksterne arrangører benytter sig af vores lokaler til arrangementer. Til disse arrangementer er Taastrup Teater & Musikhus ikke arrangører og har ikke ansvaret for refundering af billetter ved aflysning. Dette er mellem lejer/arrangør og billetkøber.