uidentificeret flyvende objekt - budahazy\nEt fotografi af en frisbee UFO.\nParty for Freedom (Australien)\nIngen. Det gør jeg ikke drikke inden jeg flyver.\n-Generel Chuck Yeager (den første pilot til at bryde lydbarrieren), da han blev spurgt, hvor mange UFO'er han nogensinde havde set\nAn Uidentificeret flyvende objekt eller UFO (alternativt Uidentificeret luftfænomen , eller DAMP ) er en flyvende underkop uden nummerplade, observeret anomali på himlen, der ikke kan identificeres som et kendt objekt eller fænomen. Påståede UFO-observationer er forbundet med relaterede krumtap påstande, dvs. af besøg af intelligent udenjordisk liv eller af regeringsrelateret konspirationsteorier .\nKulturelt er 'uidentificeret flyvende objekt' kommet til at betyde ' fremmede rumfartøj 'som standard, men undertiden bruges udtrykket ETV (ExtraTerrestrial Vehicle) til at adskille et fremmed køretøj fra et ukendt jordkøretøj. En typisk paradoks er det faktum, at identificering af UFO'er som flyvende underkop negerer 'U' -delen af UFO, selvfølgelig, da hvis et objekt siges at være af fremmed oprindelse, kan det ikke længere kaldes 'uidentificeret' ... medmindre man henviser tilhvilkenfremmed, håndværket tilhører.\nPåståede UFO-observationer er mere tilbøjelige til at forekomme om natten, da mange regelmæssige flyvende genstande afgiver et eller flere ejendommelige lys, nogle gange blinker og undertiden ser ud til at forsvinde og vises igen på grund af skyer - hvilket næsten kan være usynligt om natten.\nDen grundlæggende liste over, hvad der skal fjernes, før fremmede rumfartøjer erendda værd at overvejeinkluderer kendte kommercielle og private flyvninger til klassificerede militære flyvninger, til eksperimentelle testflyvninger med forskellige fly og raketter (som dem på Område 51 ), til raketudskydninger og tilsvarende udkastninger fra forbrugte scener, til vejrballoner, til meteoritter eller rumskrot, der brænder op i atmosfæren, til drager, til bold lyn , til atmosfæriske fænomener (som nordlyset eller underligt oplyste skyer), til lyse stjerner eller planeter (Venus rapporteres ofte som en UFO), til Iridium blusser , til droner af forskellige typer, til pranksters, til video hoaxters (der falsker deres egne beviser) og så videre.\n1 Hvordan UFO'er blev til 'flyvende underkopper' og samlede medieinteresse\n1.1 Første bølge af interesse\n1.5 Sammensværgets fremkomst\n1.5.1 Faktisk sammensværgelse\nto Amerikanske regerings undersøgelser\n4 Uidentificerede nedsænkede objekter\n5.1 Bevis, vi har brug for for at vise, at vores besøgende var udlændinge\n5.2 Bevis, vi fik\n5.3 Konklusioner om bevismateriale\n6 UFO'ers virkelighed\n7.1 Deklassificerede dokumenter\nHvordan UFO'er blev til 'flyvende underkopper' og samlede medieinteresse\nEn kæmpe cigar Zeppelin III under flyvning, 1907 UFO byggeplan\nFørste bølge af interesse\nDem dern udlændinge ødelagde min golldarn gnister patch med deres flyin 'maskine, dagnabbit!\n—En almindelig klage\nDen første bemærkelsesværdige bølge af interesse for UFO'er var faktisk i 1890'erne. Interessant nok hjælper dette med at sætte senere bølger af interesse for UFO'er i perspektiv: fordi populærkultur endnu ikke havde defineret, hvordan en UFO skulle se ud, var det beskrevne rumfartøj sjældent formet som flyvende underkopper (i en hændelse blev det formodede håndværk formet ' som en kæmpe cigar ') og de blinkende lys, der senere var fælles for mange historier, var meget sjældnere. Håndværket var også meget langsommere (skønt de ville have virket hurtige på det tidspunkt).\n'Foo fighter' var betegnelsen fra de allieredes piloter til usædvanlige luftfænomener og såkaldte UFO'er, de stødte på under anden Verdenskrig . Der var rapporter fra begge krigsteatre, nemlig Europa og Stillehavet. Der er fremsat forskellige forklaringer, herunder St. Elmo's Fire , Nazister hemmelige våben, kuglelyn, planeten Venus og endda desorienterede piloter, der lider af svimmelhed.\nDen 10. december 1946 styrtede et amerikansk marine C-46 transportfly ned på den sydvestlige side af Mount Rainier i Washington Stat og blev først lokaliseret den næste sommer. En privat pilot ved navn Kenneth Arnold meldte sig frivilligt til at hjælpe med søgningen. Mens han cirkulerede over bjerget, så han en klynge af ni stærkt glødende genstande nær den fjerntliggende del af Adams-bjerget mod syd.\nDe så ud til at flyve i formation, så Arnold antog, at de var fly af en slags, og han fortolkede naturligvis deres lysstyrke som Sol glinsende af poleret aluminium. Stykkerne tumlede, og dette fik dem til at hoppe op og ned i luftstrømmen. Arnold fortalte journalister, at de fløj 'som en underkop, der springer over vand.'\nDette var en stærkt offentliggjort UFO-observation, og det udløste en national besættelse af 'flyvende tallerkener', der grænsede op til massehysteri. Pludselig var der mange flere observationer. Nogle var almindelige fejl, men de fleste var direkte copycat-hoaxes. Et vigtigt punkt, der ofte går glip af, er, hvordan Arnolds beskrivelse afhandlingeraf hans ni meteorer, der springer over som underkopper, blev på en eller anden måde forvansket iformaf objekterne var som underkopper, og når det først var låst fast i offentlighedens sind, begyndte alle UFO'er pludselig at ligne underkopper.\nMange svindel kom frem for at skubbe denne hysteri, herunder George Adamski der hævdede at have kørt over Solsystem med venusianere (usandsynligt, som planeten Venus er over 450 ° C).\nKunstnerens indtryk af en 'flyvende skive', omkring midten af slutningen af 1950'erne. Kunstnerens indtryk af en UFO, omkring 1978. Ting har ikke ændret sig meget siden 1950'erne, ikke? Se hovedartiklen om dette emne: Roswell\nJeg ved bestemt, at de første UFO'er, der blev rapporteret i moderne tid, lige før styrtet i Roswell, var boomerangformede og blev rapporteret som 'flyvende underkopper' for at beskrive bevægelsen af deres flyvning, som en underkop, der springer over vand. Men umiddelbart efter så folk og fotograferede underkopformede genstande. Boomerang-formede genstande blev sjældent set. Nu rapporterer folk for det meste at se store trekanter i stedet for diske eller boomerangs, fordi det er det, de får at vide at forvente at se.\n—Thomm Quackenbush,Kunstige guder\nI slutningen af 1940'erne kørte USAF Project Mogul, et tophemmeligt forsøg på at opdage lydbølger fra potentialet Sovjet nukleare eksplosioner ved hjælp af mikrofoner, der flyves af balloner i høj højde. Den 7. juli 1947 styrtede Mogul Flight # 4 ned på en ranch nær Roswell , Ny mexico . En bonde fandt affaldsfeltet og bragte noget af affaldet til den nærliggende flybase. Den offentlige informationsmedarbejder på Roswell Army Air Field lavede en pressemeddelelse, der rapporterede, at en styrtet 'flyvende disk' er blevet genoprettet. Pressen blev møtrik og cementerede også selvom af den 'flyvende underkop' i offentlighedens bevidsthed. Efter sensationen ramte overskrifterne blev officeren irettesat, og der blev meddelt nye oplysninger: vraget var fra en vejrballon. Flere år efter blev historien pyntet og muteret til forskellige versioner, idet den blev den arketypiske 'nedbrudte underkop' myte, komplet med genvundne fremmede lig (eller levende udlændinge!) Og en regeringsdække.\n'Moderskibet' fraLuk møder af den tredje slags, nu til huse på Smithsonian\nDen første begivenhed var mordet på præsident John F. Kennedy i 1963, hvilket udløste en giftig sammensværgelse tankegang det, før, stort set kun var fundet inden for frynsegrupper. Den anden, Tet-offensiven i 1968, syntes at validere denne tankegang for mange mennesker, der med chok indså, at regeringen havde løjet for dem og sejr i Vietnam-krigen var faktisk ingen steder i syne. Den tredje og sidste begivenhed var den skjul og utrolige magtmisbrug af Nixon Administration i Watergate affære.\nDet var først efter dette enorme holdningsskift, at folk så tilbage og læste ildevarslende ting i komedien om fejl, der fandt sted i begyndelsen af UFO-æraen. Fremmede baser blev forestillet sig at eksistere i det sydvestlige USA. En hel alfabetssuppe af imaginære regeringsorganer blev kogt op, som angiveligt kontrollerede al information om den fremmede tilstedeværelse. Selv de oplysninger, som disse agenturer eksisterede, blev bekvemt også klassificeret som tophemmelige. Der var imaginære projekter til at gendanne nedadgående flyvende underkopper og imaginære projekter til eftersyn og test-flyve udvundne flyvende underkopper. Og selve manglen på beviser for nogen af disse påstande blev fremført som bevis for, at der eksisterede en sammensværgelse om at skjule sandheden.\nI efteråret 1977 og igen i foråret 1982 lavede Steven Spielberg et par film (Luk møder af den tredje slagsogE.T. det udenjordiske) med 'gode' udlændinge og 'dårlige' føderale agenturer, der udnyttede det nye mytologi og tjente enorme summer. I virkeligheden er der aldrig offentliggjort nogen koordineret regeringsplan for at reagere på udenlandsk kontakt, hvis der overhovedet er / var nogen. En bivirkning af Close Encounters var at generere en ny idé om UFO-udseende, der informerede om formerne og designene af, hvad der dukkede op på slørede fotografier fra 1977 og frem.\nDet er blevet påstået af mindst en Vingemøtrik at regeringen skabte de fremmede konspirationsteorier for at dække andre projekter, såsom Lockheed Skunk Works . Gullible landmænd ville blive vist såkaldte 'fremmede nedbrudssteder' og fik besked på at holde sig stille. Denne listige plan gjorde to ting:\nFået dem til at fortælle alle de kendte .\nSkabte indtryk af en regeringsdækning.\nAmerikanske regerings undersøgelser\nUFO'erne var forklarbare nok, bare eksperimentelle fly fra lufthavnen. Naturligvis ville regeringen ikke fortælle folk, hvad der faktisk foregik. Hun ville ikke blive overrasket, hvis regeringen opfordrede UFO-kultisterne til at strømme derhen som den perfekte dækning, da ingen nogensinde ville tro dem.\nDet Forenede Stater Luftvåben ' identificerer 'alle uidentificerede flyvende objekter som' vejrballoner '. Så der.\nUSAF startede faktisk en undersøgelse af UFO'er - Project Blue Book - det varede mellem 1952 og 1970. Det fandt ikke noget interessant. De modtog teknisk assistance fra billedfortolkningsspecialister på Central efterretningsbureau .\nCIA-dokumenter viser, at agenturet overvågede UFO-situationen fra 1952. I 1952 reagerede CIA på det nye udsyn ved at danne en særlig studiegruppe inden for Office of Scientific Intelligence (OSI) og Office of Current Intelligence (OCI). Edward Tauss rapporterede for gruppen, at de fleste UFO-observationer let kunne forklares, men anbefalede, at agenturet fortsætter med at overvåge problemet i koordination med Air Force Technical Intelligence Center (ATIC). Han opfordrede også til, at CIA skjuler sin interesse for medierne og offentligheden 'i betragtning af deres sandsynlige alarmistiske tendenser'.\nEfter at have modtaget rapporten, vicedirektør for efterretning (DDI) Robert Amory, Jr. tildelte ansvaret for UFO-undersøgelserne til OSIs afdeling for fysik og elektronik. Amory, der bad gruppen om at fokusere på UFO'ers nationale sikkerhedsimplikationer, formidlede bekymringer fra direktøren for Central Intelligence, Walter Bedell Smith . Smith ønskede at vide, om Air Force-undersøgelsen af flyvende tallerkener var tilstrækkelig objektiv, og hvor meget mere penge og arbejdskraft ville være nødvendigt for at bestemme årsagen til den lille procentdel af uforklarlige flyvende tallerkener. Smith mente, at der kun var en chance ud af 10.000, at fænomenet udgjorde en trussel mod landets sikkerhed, men selv den chance kunne ikke tages. Ifølge Smith var det CIAs ansvar ved lov at koordinere den krævede efterretningsindsats for at løse problemet. Smith ønskede også at vide, hvilken anvendelse der kunne gøres af UFO-fænomenet i forbindelse med amerikanske psykologiske krigsførelsesbestræbelser.\nEfter Project Blue Book-rapporten, i 1967, udstedte Air Force en kontrakt til University of Colorado om undersøgelse af UFO'er. Den vigtigste efterforsker fra universitetet var Dr. E.U. Condon, direktør for National Bureau of Standards fra 1946 til 1950. Projektet fik en del støtte fra Central efterretningsbureau . 'Condon Report' blev offentliggjort i 1969.\nFra National Photo-Interpretation Center (NPIC) fik Condons gruppe adgang til klassificeret materiale gennem sikkerhedsstillelsen SECRET-niveau (et relativt lavt niveau af efterretningskategori). Oplysninger blev leveret i henhold til reglerne:\nEthvert arbejde udført af NPIC for at hjælpe Dr.Condon i hans efterforskning vil ikke blive identificeret som arbejde udført af CIA. Dr. Condon blev rådgivet af Mr. Lundahl om ikke at henvise til CIA med hensyn til denne arbejdsindsats. Dr. Condon sagde, at hvis han følte det nødvendigt at få en officiel CIA-kommentar, ville han foretage en særskilt særskilt indrejse i CIA, der ikke var relateret til kontakter, han har med NPIC.\nNPIC udarbejder ikke nogen skriftlige kommentarer, analyserer ikke oplysninger med det formål at drage en konklusion eller udarbejder skriftlige rapporter. NPIC-personale vil være tilgængelige for at hjælpe Dr. Condon ved at udføre arbejde af fotogrammetrisk karakter, såsom at forsøge at måle objekter afbildet på fotografier, der kan være en del af Dr. Condons analyse. Arbejde udført af NPIC vil være strengt af teknisk art ved hjælp af tjenester og udstyr, der generelt ikke er tilgængelige andetsteds.\nSammenfattende: 'Omkring 1235 afbød gruppen frokost og efter frokost forlod de NPIC til et møde med Brig. Gen Gillers i Pentagon.\nMest hele diskussionen om morgenen var af en uklassificeret karakter, der beskæftiger sig med primære grundlæggende elementer i fotogrammetri, fotografisk analyse og problemer i forbindelse med tilvejebringelse af nok information til at udføre meningsfulde analyser.\nCondon og den samme gruppe mødtes igen i maj 1967 på NPIC for at høre en analyse af UFO-fotografier taget i Zanesville, Ohio. Analysen afskrækkede denne observation. Komiteen var igen imponeret over det tekniske arbejde, der blev udført, og Condon bemærkede, at en videnskabelig analyse af en UFO for første gang ville stå op til efterforskning.\nSeriøst, listen over nedbrudte UFO'er (komplet med kropstællinger!) Læser som en historie med dræbte i generel luftfart. Alligevel får vi at vide, at dette er avancerede væsener med overlegen teknologi. Hvis de er så avancerede, hvorfor kolliderer de så let? OmvendthvisDer er foretaget millioner af besøg på Jorden, deres nedbrudsprocent er meget lavere end for eksempel USAs Interstate 25-motorvej.\nSom altid antages beviset 'af nogle at blive begravet' eller 'rapporteret genoprettet' eller 'notatet siger også, at det blev troet', og endda rapporter fra udenlandske regeringer på en eller anden måde lukkes af den amerikanske regering. Og hvert eneste affaldsskrot skylles væk af Air Force, som er allmægtigt i dette område, men så inhabil, at de tillod B-52s at flyve over USA, uvidende om, at de bar levende atomvåben (som luftfartssekretæren og stabschefen for luftvåbenet blev fyret for).\nEn senere amerikansk regeringsundersøgelse drevet af Pentagon, Advanced Aviation Threat Identification Program, løb fra 2007 til 2012, før de besluttede, at det ville være bedre at bruge penge andetsteds. Det modtog 22 millioner dollars om året, skjult væk i et eller andet hjørne af kontiene.\nI Storbritannien havde forsvarsministeriet en afdeling, der undersøgte UFO'er, der blev grundlagt i slutningen af 1940'erne og skrottet i 2009 som en del af generelle nedskæringer i finansieringen. Det drev en hotline, som modtog 11.000 opkald i løbet af sine fem årtier af drift. Det officielle statsorgan Nationalarkivet har råd om, hvordan man forsker i offentlige registre over UFO-observationer. David Clarke, en journalistlærer ved Sheffield Hallam University, har i flere år forsket i rapportering af UFO'er og deres tilstedeværelse i regeringsarkiver.\nUidentificerede nedsænkede objekter\nUidentificerede nedsænkede objekter ( BRUG s) er den mindre kendte marine modstykke til UFO'er. Ligesom UFO-rapporter er de fleste USO-observationer enten verdslige eller umulige at bekræfte. De er normalt af formen 'noget der gløder i vandet', skønt udtrykket undertiden også bruges i de tilfælde, hvor en mere traditionel 'flyvende underkop' beslutter at tage et dyk eller rejser sig under bølgerne. * dramatiske trommer * Hvis du har setAfgrundeneller spilletX-COM: Terror fra dybet, ved du hvad vi taler om.\nI UFO-bøger (og i dag, websteder) diskuteres USO'er normalt sammen med spøgelsesskibe som Mary Celeste , det Bermuda trekanten og mystiske kollisioner og ulykker med ubåde for at forstærke den uhyggelige stemning og få dig til at frygte at lade kysten ligge bag horisonten.\nBemærk, at bioluminescens er almindelig i havet, og der er en masse lysende mørke, der stiger til lavere vand i løbet af natten for at fodre. Bemærk også, at i løbet af Kold krig , at ramme eller blive ramt af en sovjetisk ubåd kunne have vidtrækkende politiske konsekvenser, så begge parter havde en tendens til at fløjte uskyldigt og lade som om der ikke var sket noget. Det fungerede ikke altid.\nDer er flere ægte undersøiske byer inklusive Heracleion i Middelhavet og Shi Cheng-byen nu nedenfor Qiandao-søen i Kina. Havniveauet var 120 meter lavere for 20.000 år siden efter udviklingen af moderne mennesker. Så det er ikke overraskende at finde ting under vandet. Og der er initiativrige kunstnere som Jason deCaires Taylor, der skabte en skulpturpark under vandet i Caribien.\nDet Østersøen ting - cirkulær kuppel, 60 m diameter, opdaget i 2011 af Ocean X Group .\nMalibu Dome - omtrent elliptisk, med hvad der ligner bærende søjler. UFOloger er overbeviste om, at det er en undersøisk base for udenjordiske. Geologer kalder detSycamore Knoll, og identificer det som et usædvanligt træk forårsaget af fald i en jordskælvszone. Se Denne HuffPo-artikel .\nDet Yonaguni-monumentet - En sofistikeret fremmed base, kløgtigt forklædt som en bunke med klipper.\nDet Bloop - en hidtil uidentificeret (godt,ikke bestemtidentificeret) nedsænket lyd.\nSlanger (og Kryptozoologi generelt) - for den anden type 'Jeg sværger, at jeg så det!' fiskeri historier.\nDet er en paradoksalt forhold - det faktum, at ufologer arbejder så hårdt på at 'informere' (dvs. overbevise ) offentligheden om eksistensen af et fænomen,Karakteraf hvilkenufologer selver næppe interesseret i at undersøge på nogen seriøs måde.\n—Håkan Blomqvist, Svensk ex-ufolog vendte sig skeptiker\nHvor 'uidentificeret' et fænomen virkelig er, afhænger dels af kvaliteten af observationen og den mængde indsats, der er investeret i at identificere den. Flere observationssteder og rimeligt nøjagtige lejer og azimuther kan gøre identifikation meget lettere. Enkelte observationer af korte fænomener er sværere at analysere.\nDer er en smule uoverensstemmelse mellem de beviser, der er nødvendige for at vise en udenjordisk oprindelse for UFO'er, og de beviser, der hidtil er erhvervet og brugt af UFO-entusiaster. Hvis de var virkelige, ville det - i princippet - ikke være svært at vise deres fremmede oprindelse.\nDesuden ville et krav om fremmed besøg være ret ekstraordinært, så det fulgte det princip ekstraordinære krav kræver ekstraordinære beviser hvad ville vi have brug for?\nBevis, vi har brug for for at vise, at vores besøgende var udlændinge\nIdeelt set vil vi gerne møde udlændinge og vigtigst af alt få biologiske prøver, der kan testes af forskellige uafhængige laboratorier.\nUd over biologiske prøver kunne de give os sikkerhedskopieringsbeviser, såsom: billeder taget af deres egen hjemverden sammen med eksotiske materialer, videnskabelige teorier og teknologier, der i øjeblikket er ukendte på Jorden.\nAlt det ovenstående er opnået fra et ødelagt rumvæsen.\nAlt det ovenstående præsenteret af et respektabelt forskningsinstitut, der tidligere havde holdt det skjult af 'grunde'\nBevis, vi fik\nDet er her din tro bryder sammen, for medmindre du har gjort det beviser at lysene på himlen er fremmede i oprindelsen, kan du ikke konkludere, at de er. Ikke at vide, hvad der forårsagede lyset, er ikke nok bevis til at bevise, at det, du så, er fremmed i oprindelsen . Tid til at komme med en ny teori -helsten der ikke er lort .\n—Maddox,Sådan fortæller du, om du tror på lort\nSlørede billeder af hubcaps fanget midt i kastet.\nEn sjov række fotos der Billy Meier siger er udenjordiske rumskibe men viser sig at være låget på en opbevaringsbakke med jul dekorationer sidder fast.\nUstabil håndholdt video af nogle lys, der flyder i mørket, hvilket meget vel kan være parkeringspladsen til et ørkenvejhus en halv mil væk og / eller planeten Venus.\nUrindråbernes opførsel, når de dumpes fra bemandede rumfartøjer, og derefter skubbes rundt af hydrazinstråler fra RCS-thrustere, hvilket får dem til at udføre underlige aerobatics.\nEn sort prik set i to rammer.\nAnekdoter og historier - men aldrig fotografiske beviser - om tættere møder med rumfartøjer.\nBilleder oprettet af en 'hvordan man laver din egen UFO' guide.\nProject Blue Book , katalogiseringhverUFO-historien, som nogen bugnede USAF med i 18 år, og anførte, hvorfor stort set alle var traditionelt forklarbare.\nGenskabt udskæringsdiagram og øjenvidnes vidnesbyrd om en 'Flux Liner' flyvende underkop eller Alien Reproduction Vehicle (A.R.V.)\nBilleder af linseformede skyer .\nKonklusioner om bevismateriale\n... til trods for at vi mennesker er store samlere af souvenirs, har ikke en af disse mennesker bragt så meget tilbage som et udenjordisk værktøj eller artefakt, som en gang for alle kunne løse UFO-mysteriet.\n—Philip Klass, om manglen på beviser\nNu med den udbredte tilgængelighed af billige mobiltelefonkameraer, point & shoot-kameraer af høj kvalitet såvel som billige, high-definition håndholdte optagere, forventes en tilstrømning af meget klarere og velfokuserede UFO-optagelser. Når som helst nu. Aaaaaany tid nu ... endnu, kvaliteten af UFO-bevis er ikke steget med den teknologiske evne til at fange det.\nMens vi er ved det, astronom Phil flet lavet en kløgtig observation - forudsat at UFO-observationer er af udenjordisk oprindelse, ville den gruppe, der skulle rapportere dem mere end nogen anden (i det mindste pr. indbygger) være amatørastronomer, da de ser meget mere på himlen end andre mennesker ... alligevel er de faktisk lavemeget fåUFO rapporter. Flet antyder, at dette er præcistfordi de ser på himlenmere end andre mennesker og forstår meget bedre, hvad de ser deroppe: de ved ikke at være mistænksomme over for rutinemæssige fænomener (Jupiter og Venus rapporteres ofte som UFO'er) og vil sandsynligvis være i stand til at identificere usædvanlige atmosfæriske fænomener - det vil sige de ved hvadikkeat se efter som mistænksom.\nUFO-talsmænd forsvarer normalt manglen på beviser baseret på en form for særlig opfordring til UFO'er. Måske bør videnskab ikke give rabat på øjenvidner, uanset hvor beruset, eller skulle droppe noget af sin intellektuelle strenghed af hensyn til UFO'er - sig for at glemme alt om reproducere eventuelle eksperimenter , da det meste af tiden ikke to UFO-rapporter nogensinde nævner de samme detaljer med ægte uafhængighed.\nUFO'er er ægte. Luftvåbenet eksisterer ikke.\nMens langt størstedelen af UFO-observationer kan forklares via kognitive fordomme, fejl, naturfænomener eller i værste fald lort , Uidentificerede flyvende objekter findes i en forstand, at nogen måske ikke er i stand til at identificere et objekt, der flyver. Bare fordi et objekt er uidentificeret, betyder det ikke automatisk, at det er af udenjordisk oprindelse. Det er højst sandsynligt, at folket måske bare har fortolket forkert, hvad de så, og på grund af kognitive forstyrrelser husker de fænomenerne forkert (som andre eksempler), men det viser, at ikke alle flyvende objekter, som man ser, kan identificeres automatisk (husk : uidentificeret gør ikke betyder 'udlændinge'). Desuden fandt udvalget under Project Blue Book, den sidste seriøse USAF-undersøgelse af UFO-fænomenet, at 701 rapporterede sager forbliver uidentificerede. Endnu en gang betyder dette ikke 'fremmed', det betyder uidentificeret.


I Skattestyrelsen er en stilling som kontorchef for Kontoret for Udvikling og Processer ledig til besættelse pr. 1. januar 2021 eller efter nærmere aftale.\nI det daglige vil du være ansvarlig for styrelsens udviklingsopgaver og ledelsesunderstøttelse med direkte reference til styrelseschefen. Du skal fremme en struktur for udvikling, der bærer forløb i mål fra tanke til implementering.\nArbejdsopgaverne omfatter daglig ledelse af Udvikling og Processer, herunder faglig vejledning og rådgivning samt personaleledelse. Udvikling og Processer varetager en bred vifte af opgaver, herunder administration og rådgivning i forhold til ledelsen, departementet og det politiske niveau, koordinering og udvikling af projekter og processer, kommunikationsindsats, administration af fiskeriafgifter samt kontraktstyring.\nVi forventer, at du som vores fremtidige kollega evner at skabe udvikling i et miljø af interessenter, der spænder fra styring af leverandører, politiske interessenter, kollegaer i Skattestyrelsens andre områder. Du har klar sans for planlægning og overblik og kan hjælpe andre med at få det samme. Du forventes at have erfaring og gerne viden om skatteområdet. Du har erfaring med løsning af udviklingsopgaver med en høj grad af kompleksitet. Du har en naturlig autoritet og er god til at kommunikere og være i dialog med andre, har politisk tæft og kommunikerer klart og tydeligt på skrift samt mundtligt. Du er hverken bange for at tage ansvar eller for at fordele det til andre på en motiverende måde.\nDet er en fordel, hvis du både taler og skriver grønlandsk, dansk og engelsk, ligesom det er en fordel, at du har kendskab til grønlandsk kultur og det grønlandske samfund.\nEt stor ansvar men med tilsvarende muligheder for at gøre en positiv forskel både for Skattestyrelsen som organisation og for borgerne i Grønland.\nEt team af dygtige udviklingskonsulenter og projektledere.\nOg et godt kollegafælleskab på tværs af Skattestyrelsen.\nDu er velkommen til at indhente yderligere oplysninger om jobbet ved henvendelse til styrelseschef Kim Neumann Nielsen, tlf. 34 65 31, e-mail knn@nanoq.gl.


Ugifte samlevende bør i princippet betale for hver sin del af køkkenet eller sofaen. Jo mere sammenblandet økonomien er, jo sværere er det at adskille den igen.\nHvem betalte lige for det nye køkken? Det er ingen skråsikre svar på, hvad den ene part kan kræve af den anden efter et opløst papirløst samliv. Foto: Scanpix Fold sammen\nLørdag d. 02. juli 2016, kl. 08.00\n? Jeg har en ven, som gik fra sin kæreste for et par år siden. Han tog i 2013 et lån på 45.000 kroner og betalte et nyt køkken til kærestens andelsbolig. Kan han på nogen måde kræve disse penge tilbagebetalt, da han jo ikke længere er bosiddende i lejligheden, og da hun alene anvender køkkenet? Hun vil desuden kunne kræve en forhøjet værdi af lejligheden, hvis og når hun vælger at sælge. Kan han på nogen måder få del i disse penge?\n! Det er vigtigt at være bevidst om, at papirløst samlevende har helt adskilt økonomi. Det, der er mit, er mit. Det, der er dit, er dit! Lettere kan det ikke være.\nProblemet for samlevende er, at de næsten altid alligevel smelter deres økonomier sammen uden at tænke nærmere over det. Man siger til hinanden: »Har vi råd til en ny sofa – eller en dyr ferie.« Når så det nye skal betales, er det ofte tilfældigt, hvem der rent faktisk kommer til at betale. De færreste kører det ud i, at de faktisk betaler for deres egen side af sofaen eller egen rejse. Men det bør man egentlig.\nDomstolene er meget lidt tilbøjelige til at acceptere, at man går i detaljer i fortiden, når man gør økonomien op mellem samlevende. Man tænker vist, at det er som med gyngerne og karrusellen: Det går nok lige op i sidste ende. Men det hænder, at man kan få held til at få beløb tilbage, som man har lagt ud. For et par år siden traf Vestre Landsret en afgørelse i en problemstilling, der ikke er helt usædvanlig. I den sag havde den ene part anvendt betydelige beløb til nedbringelse af gælden i deres fælles ejerbolig og til erhvervelse af fælles andelsbolig.\nLandsretten begrundede sin afgørelse med, at kvinden efter parternes økonomiske forhold ikke havde grund til at antage, at anvendelsen af det ret betydelige beløb var udtryk for, at manden ydede hende en gave ved som sket at nedbringe gælden i den fælles ejerbolig. Den sag drejede sig om fordeling af en halv million kroner efter et syv-årigt parforhold.\nMan kan generelt sige, at jo mere man sammenblander økonomien – og jo længere samlivet har varet, jo sværere er det at få noget tilbage.\nDisse overordnede betragtninger fører til, at det ikke er fuldstændig umuligt for din ven at få beløbet tilbage. Meget afhænger af, at han kan bevise, at han har betalt beløbet og af, hvordan deres forhold i øvrigt har været økonomisk. Det største problem er nok i virkeligheden, at beløbet er så relativt lille. Det kan godt være tvivlsomt, om det overhovedet kan betale sig at ofre omkostninger på en retssag. Sagen er ikke skråsikker, og omkostningerne kan meget let samlet blive større end selve beløbet. Det ville jo være rigtig ærgerligt at komme i en situation, hvor man ikke får beløbet, men samtidig skal betale betydelige sagsomkostninger.\nMoralen til alle samlevende er, at alle dispositioner bør aftales præcist og gerne skriftligt og med gældsbreve. Så er der jo ingen tvivl.\nMå samlever sidde i foreningens bestyrelse?\nStort børnebidrag trods deling af udgifter


150 års jubilæum | aagif.dk\nFodbold - Herre Senior\nGrundet Corona krisen, har det ikke været muligt at afholde klubbens 150 års jubilæum. Foreningen håber at dette vil være muligt i 2021.\nSe artikel som Nordvestnyt bragte i foråret 2020.\nÅrby gymastik- og Idrætsforening runder 13. februar. Den dato er det 150 år siden, foreningen blev stiftet. Dermed har foreningen i en lang årrække været et markant samlingspunkt for lokalbefolkningen.\nSådan en stor dag skal naturligvis fejres. Og det gør foreningen på flere måder. Det jubilæumsblad, der udkom for 25 år i forbindelse med 125 års jubilæet, er nu blevet genoptrykt og delt ud i lokalområdet. Bladet er tilføjet et afsnit om de seneste 25 år, så dermed er hele foreningens historie komplet og samlet i ét blad.\nDa bladet udkom for 25 år siden skrev den daværende formand, Jimmy Nielsen, at der var en livlig aktivitet i de fire afdelinger med badminton, volleyball, gymnastik og fodbold. Dengang havde Årby Gymnastik- og Idrætsforening 525 medlemmer.\n»Når vi om et par år formentlig har vores egen idrætshal, og en deraf følgende medlemsfremgang, ser fremtiden lovende ud for AAGIF«, skrev Jimmy Nielsen i formandsordet.\nI september 1996 stod Aarby Fritidscenter færdig efter årtiers indsats for at nå det mål. Men hallen og dens mange kvaliteter har ikke kunnet bremse den negative udvikling, som foreningen har været igennem de seneste 25 år, hvor medlemstallet har taget et kraftigt dyk.\n- Vi er omkring 260-70 medlemmer nu, fortæller formand Dann Jørgensen, som har været en del af foreningen de seneste 47 år, efter han blev medlem som fem-årig.\nGymnastikafdelingen og håndboldafdelingen er lukket. Nu er der fodbold, badminton, bordtennis og volleyball i foreningen.\nBordtennisafdelingen har tidligere været stor, men nu er det primært +60, som er drivkraften i den afdeling.\nDann Jørgensen har været formand i to omgange - først fra 2012 til 2017 og nu siden 2018. Han brænder for sin forening, men kunne godt ønske sig meget mere opbakning og lyst til at komme og udnytte de flotte faciliteter, som foreningen råder over.\n- Det blive sværere og sværere at finde de frivillige hænder. Tordenskjolds soldater kan ikke blev ved med at løfte det hele, pointerer Dann Jørgensen.\nHan håber, at mange fremover i højere grad vil prioritere det frivillige arbejde og være med til at gøre en indsats, så man kan bevare en velfungerende forening.\nForeningen holder et forsinket 150 års jubilæumsarrangement i Aarby Fritidscenter lørdag den 13. juni. Her vil foreningens afdelinger dagen igennem vise deres sportsgrene frem, ligesom der bliver arrangeret forskellige events.\n- Og så har gæstene selvfølgelig mulighed for at prøve kræfter med de idrætsgrene, man dyrker i Årby.\n- Vi sørger for, at der kommer en pølsevogn, hvor mad og drikke er gratis samt slush ice, og derudover spiller vores førstehold forårets sidste turneringskamp på stadion.\n- Vi håber, at dette arrangement vil være med til at trække en masse mennesker til, siger Dann Jørgensen.


Generelle betingelser — Alpehøjskolen\nNår du tilmelder dig via “TILMELD” vil du få tilsendt en faktura på depositum. Du er tilmeldt, når vi har modtaget betaling for denne. Samtidig godkender du vores betingelser og accepterer vilkårene.\nBetales depositummet ikke, vil dette betragtes som annullering.\nVed tilmelding vil du modtage faktura på depositum på 3000,- DKK og et velkomstbrev. 7-8 uger inden opholdets start, vil du modtage en slutfaktura og en opholdsbeskrivelse. Ønskes dokumenterne sendt med posten opkræves et administrationsgebyr på 100 kr.\nI dokumenterne beskrives det, hvad opholdene indeholder. Aktiviteter udenfor disse betales af elev selv.\nDet er den tilmeldte, som er ansvarlig for, at Alpehøjskolen modtager korrekt information således at vi kan kontakte dig med de nødvendige dokumenter og bestille flybillet, som skal betales direkte til vores samarbejdspartner. Den tilmeldte er selv ansvarlig for, at navnet stemmer overens med sit pas (evt. ændringer kan opkræve et gebyr).\nPrisen for opholdet fremgår af hjemmesiden og er en totalpris, som indebærer samtlige emner i programmet. Ydelser udenfor programmet betales af eleven selv. Beløbet er eksklusiv visum, vaccinationer og lignende.\nObligatoriske skatter, gebyrer og tillæg er medregnet i prisen. Der kan forekomme opkrævning af lokale gebyrer, som refererer direkte til byen og som ikke har været mulige at opkræve ved aftalens indgåelse.\nEleven er selv ansvarlig for rejseforsikring og betalingen af denne. Rejseforsikring er obligatorisk for elever på Alpehøjskolen og velkomstbrev vil give information om dette. Vi anbefaler eleven at tegne afbestillingsforsikring, dette er på eget initiativ. Alpehøjskolen påtager sig intet forsikringsansvar.\nIndbetaling af flybillet gøres separat til vores samarbejdspartner og prisen indgår ikke i den samlede pris på hjemmesiden. En oversigt – leveret af samarbejdspartneren – vil vise flyafgange. Ændringer aftales i samarbejde med samarbejdspartneren. Denne bestilles og betales snarrest efter depositum.\nBetaling udføres over 2 omgange.\nVed tilmelding betales depositum indenfor 8 dage, ellers vil tilmeldingen annulleres.\nRestbetaling for ophold sker 7-8 uger før opholdets start. Flybilletten betales når denne bestilles snarrest efter depositum. Tilmelder eleven sig senere, vil der være andre krav, som fremgår af fakturaen.\n2.5 Forbehold for prisændringer\nAlpehøjskolen tager forbehold for prisændringer og kan efter aftalens indgåelse foretage ændringer i prisen såfremt der sker ændringer i:\nSkatter og afgifter i f.eks. lufthavne, vej- og startafgifter.\nAndre omstændigheder, som Alpehøjskolen ikke har indflydelse på.\nAlpehøjskolen skal hurtigst muligt meddele om ændringerne. Prisændringen kan være max 10% af prisen. Er prisændringen højere end 10% har eleven ret til vederlagsfrit at hæve købet. Dette skal foregår skriftligt indenfor 7 dage.\nDer tages forbehold for trykfejl og åbenlyse fejl.\n3. Aftalens ophør\n3.1 For køb af ophold med Alpehøjskolen er der ingen fortrydelsesret.\nEleven kan afbestille opholdet efter nedenstående standardregler, medmindre Alpehøjskolen senest ved aftalens indgåelse skriftligt har oplyst, at det specifikke produkt er uden om standardreglerne.\nVed afbestilling før 90 dage refunderes 50% af depositummet.\nVed afbestilling mellem 90-60 dage før afrejse refunderes 50% af indbetalt beløb.\nVed afbestilling under 60 dage til afgang refunderes 0%.\nGrundet særlige vilkår hos vores samarbejdspartnere kan hele eller dele af indbetalt beløb gå tabt ved afbestilling\n3.3 Fare på destination\nOpstår situationer, som indebærer fare for eleven, indenfor 8 dage af afrejse vil denne have mulighed for vederlagsfrit at ophæve sit ophold. Dette være krigshandlinger, naturkatastrofer, livsfarlige sygdomme og andre ligestillede begivenheder. Sker dette ikke inden for tidsfristen frafalder denne ret.\nVar eleven indforstået og velkendt med dette ved aftalen indgåelse frafalder denne afbestillingsret.\nØnsker eleven at foretage ændringer i sin bestilling, afholder eleven udgifterne for dette samt gebyrer. Alpehøjskolen er ikke forpligtet til at foretage ændringer i bestillingen. Foretages ændringen tidligere end 30 dage før afrejse, beregnes et ekspeditionsgebyr på 500 DKK. Senere ændringer betragtes som afbestilling og nybestilling.\nUdebliver elev fra opholdet eller dele heraf, godtgøres intet. Dette omfatter endvidere manglende eller ugyldigt pas, manglende vaccinationer eller lignende.\nDer er både et maksimum og et minimum for antallet af elever på et ophold. Er elevantallet ikke tilstrækkeligt, kan Alpehøjskolen vælge at ophæve opholdet senest 4 uger før. Ved betaling af flybillet accepterer eleven annuleringsretten og der ydes ikke refundering på denne. Der ydes 100% refundering af opholdet.\nOverdragelse af ophold er ikke muligt og vil opfattes som afbestilling samt nybestilling.\n4. Reklamation og mangler\n4.1 Hvis du mod forventning oplever mangler efter påbegyndelse af din rejse skal Alpehøjskolen have dette at vide hurtigst muligt så vi har mulighed for at rette op på det. Reklamationen skal foregå direkte til den ansvarlige op opholdet.\n4.2 Afbrudt ophold\nDet er muligt for Alpehøjskolen at ophæve opholdet for en given elev skulle denne; være til fare for sig selv eller andre, bryde med landets love, gå mod lokale bestemmelser eller i andre tilfælde ikke have oplyst om eksisterende fysiske og psykiske lidelser, via det obligatoriske helbredsskema som vi uddeler til alle vores elever inden afrejse. Hjemsendelse vil foregå på egen betaling. Der ydes ikke kompensation for den afbrudte del af opholdet.\nEleven forpligter sig til at holde sig underrettet om ændrede mødetider, afgange og ankomster samt selv holde styr på egne dokumenter såsom pas og evt. visum. Det er elevens eget ansvar at møde op til aftalte tidspunkter og forpligter sig til at være informeret herom.\n5.2 Deltagelse i aktiviteter, øvelser, lege og cases i forbindelse med undervisning og fritid er frivilligt og sker på elevens eget ansvar.\n5.3 Ved tilmelding gives der samtykke til, at video- og billedmateriale taget i forbindelse med opholdet må bruges på tværs af Alpehøjskolens platformer som markedsføring.\n5.4 Alpehøjskolen er primær ansvarlig for undervisning og indkvartering og vores samarbejdspartner afholder køb af flybillet, hvormed Alpehøjskolen ikke fungere som pakkearrangør.\n5.5 Alpehøjskolen er uden indflydelse på force majeure.\n5.6 Dansk ret gældende\n5.7 Information om aftalens indgåelse og deltagelse henvises til hjemmesiden ”Alpehojskolen.dk ”samt udsendte materiale.


DKD • Classic Motor Show 1992\nClassic Motor Show 9. - 10. maj 1992\nDa klubben ved nytårstid modtog indbydelse til at deltage i Classic Motor Show i Århus, tilmeldte vi, efter få rådslagninger, klubben. Med Peter Hansen som primus motor brugte vi de første par måneder på at finde medlemmer, der var interesserede i at deltage i arrangementet (ja, sådan noget ta’r lang tid).\nUnder hele planlægningsstadiet modtog Peter løbende informationer fra arrangørerne, og allerede før påske havde vi fået tildelt en fin hjørnestand. Skærtorsdag prøveopstillede vi standen i Peters ladebygning. Peters firma, Kompan, havde velvilligt stillet deres professionelle udstillingsmateriel til rådighed. Peter rejser ind imellem ud i den vide verden for at lave udstillinger for Kompan, så han vidste, hvordan vi skulle gribe tingene an. Jeg gjorde mest som jeg fik besked på, og stillede spørgsmål.\nBagpladen i standen blev dekoreret med et kæmpe klublogo. Her viste Peter virkelig sine kunstneriske evner. Ældste søn, Søren, viser allerede tendenser i samme retning; han malede både gulvet og sig selv.\nFredag middag drog vi mod Århus; Peter i Fiat med en kæmpetrailer, Edward og jeg på Duc’erne. Vi var lige så uheldige, at få vores mange timers poleringsarbejde spoleret i en kæmperegnbyge.\nVores stand lå ved siden af Laverda-klubbens, så dem gik vi og sludrede med, mens vi stillede op. Prytz dukkede op og gav en hånd med, og vi havde øl, Laverda standen en kaffemaskine, så det var et hyggeligt hjørne. Man bør måske lige nævne, at Laverda’erne tilsyneladende ikke var køreklare; de kom fra hele landet i kassevogne.\nLørdag morgen, 5 minutter før udstillingen åbnede, kom Søren Bimota, Alex Hare og Peter på deres regnvåde cykler. Efter en lynhurtig afskyldning blev modeller og mandskab placeret på standen. Projektørerne blev tændt, og det så f…. godt ud. Der blev lige efterpoleret en smule den første times tid.\nLørdag blev besøgende bedt om at stemme på den flotteste MC- og bilstand. Så da vi samledes til middagen lørdag aften, var spændingen stor. Da overrækkelsen skulle finde sted, startede arrangørerne, traditionen tro, med at nævne de kårede stande bagfra. Da han nåede til nr. 1, og vi endnu ikke var blevet nævnt, sad vi alle med tilbageholdt åndedræt. "Ducati Klub Danmark, alle repræsentanter for klubben bedes komme herop". Vi myldrede, stolte som paver, op til podiet. Vi fik overrakt så mange gaver, at vi dårligt kunne bære dem ned igen.\nI flæng kan nævnes: kr. 1.500,-, 20 fribilletter til Djurs Sommerland, 20 liter olie, 1 kasse øl, 8 billetter til Esbjerg-Harwich, 3 flasker Bugatti-vin, 4 årsabonnementer til et eller andet bilblad, 3 kasketter trykt af Svenning, 2 hytter i Ebeltoft i en weekend. Det er muligt, jeg har glemt noget, men imponerende var det. Sejrsrusen var svær at styre, og Laverda-klubben mukkede og snakkede om korruption. Vi havde det godt, og var vældig tilfredse med os selv.\nSøndag tog Helle og den nyfødte med os. En uge gammel og allerede på sin første motorcykeludstilling; den kan kun blive en dreng med sunde interesser.\nDen enorme check, vi havde fået overrakt, fik en central placering på standen. Man har vel lov at føre sig frem.\nKl. 18.00 gik vi i gang med at pakke sammen, og vi kunne køre hjemad ved 19.30 tiden. Helle var chauffør i Fiat’en med den enorme trailer. Efter Peters forsikringer om, at det ikke var noget problem med så meget læs på, drog vogntoget sydover med barnevognen øverst på læsset.\nDucati’erne fulgtes ad i højt humør og med gasspjældene godt løftet. Vi drønede uden om BSA-klubben – for kort efter at holde i nødsporet med en Bimota uden strøm på. Fejlen blev ikke fundet, men der kom strøm på. Uden om BSA-klubben igen. Næste gang de overhalede os, holdt vi igen i nødsporet. Denne gang i samtale med 2 herrer i en hvid patruljevogn. Helle nåede hjem kun en halv time efter os.\nI løbet af weekenden havde vi på standen besøg af flere jyske medlemmer og mange andre interesserede. Om vort initiativ giver flere klubmedlemmer, er nok tvivlsomt. Men vi fik gjort opmærksom på klubbens eksistens, og så var det skideskægt at være med til.


Sponsor-salg - Sponsorater; er det pengene værd? - Blog\nEr et sponsorat pengene værd?\nI en verden med stadig mere reklamebombarderede forbrugere, er der stigende interesse for alternative måder at markedsføre sig på. Et af de områder som har oplevet den største fremgang er kommercielle sponsorater, hvor virksomheder søger at skabe positiv opmærksomhed og sympati for deres varemærker, ved at optræde som sponsor for de begivenheder, institutioner, personer, klubber, landshold og andet som forbrugernes hjerter banker for.\nAlle virksomheder – små som store – oplever jævnligt at få tilbud om at sponsere et eller andet – fra internationale cykelhold til det lokale drengehold i Ølstykke Boldklub.\nI de senere år har sponsorater da også været en af de hurtigst voksende former for reklame – i Danmark såvel som i resten af den vestlige verden. At stadig flere ressourcer anvendes på dette område, skyldes dels en tiltagende kommercialisering på en lang række kulturelle og institutionelle områder, og dels at der har vær et en betydelig inflation på området.\nPrisen er således steget markant på de mest efterspurgte rettigheder, f.eks. er et sponsorat i fodboldens Superliga fordoblet i løbet af de seneste 7-8 år, og for de absolutte tophold i ligaen er omkostningerne nu i omegnen af ti mio. kr. om året, og det er kun til rettigheder.\nDertil kommer andre omkostninger til aktivering og udnyttelse af sponsoratet, som typisk vil være langt højere. Der skal altså udløses en ganske betragtelig indtjeningsfremgang blandt sponsorerne, hvis man skal retfærdiggøre omkostninger i denne størrelsesorden.\nSponsorerne skal selv skabe gevinsten\nDe fleste forbrugere er desværre bedøvende ligeglade med om et firmalogo optræder på en bandereklame i en fodboldkamp, med mindre der er en særlig årsag til det, som forbrugerne er bekendt med. Nutidens oplyste borgere ved udmærket at der grundlæggende er tale om en kommerciel aftale, hvor annoncøren betaler for sin tilstedeværelse.\nEksponeringen på banen er altså ikke i sig selv en garanti for at der kan høstes en markedsføringsmæssig gevinst. Den realiserede værdi afhænger derfor i meget høj grad af sponsorens egen evne til at omsætte de erhvervede rettigheder til øget omsætning og indtjening i virksomheden.\nMåske er det derfor, at man stadig kan møde sponsorer, som har fået den opfattelse, at det at arbejde med sponsorater er forbundet med en særlig mystik. At almindelige fornuftige marketingprincipper om målfastlæggelse og effektmåling er sat ud af funktion, og at man ikke kan anvende traditionel forretningsmæssig logik og tilhørende forventning om afkast på de investerede midler.\nDet er naturligvis en vildfarelse, og det er derfor helt afgørende at fastholde fokus på at den købte rettighed skal tilføre virksomheden en værdi der overstiger omkostningerne, og det kræver et solidt forarbejde og en disciplineret aktivering og integration af sponsoratet.\nAt vælge det rigtige sponsorat er således ikke et spørgsmål om hvorvidt det kan dokumenteres, at en passende del af målgruppen vil følge begivenhe den som tilskuer eller på TV. Sponsoratets opmærksomhedsværdi spiller naturligvis en rolle, men at opgøre antallet af mediaeksponeringer og gange med en eller anden kontaktpris og opgøre det som værdien af et sponsorat er ren nonsens.\nHvis ikke forbrugerne forstår hvorfor det skulle gøre en forskel for ham at virksomheden er sponsor er det i bedste fald virkningsløst. Forbrugerne påvirkes kun af relevant kommunikation.\nFor sponsorerne betyder det, at hvis en rettighed rummer associationer eller metaforer som er relevante for virksomhedens mærke, bør disse associationer danne udgangspunkt for kommunikationen til forbrugerne.\nDet er jo helt afgørende, om sponsoratet har potentiale til at øge afsætningen af virksomhedens produkter eller at løfte sponsorens værdi som mærkevare til et nyt niveau. Hvis ingen af de nævnte effekter kan dokumenteres er der ikke tale om en markedsføringsaktivitet, men om velgørenhed.\nEn virksomhed kan udmærket støtte alverdens gode formål uden at der opnås en forretningsmæssig gevinst – tænk blot på bryggeriernes velgørende fonde – men når vi taler om kommercielle sponsorater som en markedsføringsaktivitet, skal vi altså kunne dokumentere et afkast på lige fod med andre investeringer.\nFor de dygtige sponsorer der har indkøbt rettigheder med omhu og forvaltet dem professionelt, kan sponsoraterne til gengæld rumme et helt særligt potentiale.\nEt sponsorat skaber muligheden for at kommunikere med større troværdighed med forbrugerne.Rettigheder erhvervet gennem sponsorater kan f.eks. være særdeles effektive metaforer for noget du gerne vil sige om dit mærke. Hvis man oven i købet formår at etablere en klar kobling til virksomheden produkter, er der grundlag for en samlet positiv nettoværdi for virksomheden.\nEt fremragende eksempel er ur-virksomheden Timex. Her har man i årernes løb konsistent kommunikeret høj kvalitet og uovertruffen holdbarhed. Uret er pålideligheden selv, også selv om det er blevet kørt over af tog og faldet i cementblandere på byggepladser og mege t mere i diverse reklamefilm. Op gennem 1990’erne har Timex været sponsor for for Iron Man Triathlon, som af indlysende årsager er i god overensstemmelse med mærkets løfte til forbrugerne; ’It keeps on ticking….’. Ved at lade de uopslidelige atleter løbe med Timex kommunikerede virksomheden en hel masse om sine produkter på en meget troværdig og relevant måde.\nTimex lancerede en særlig udgave af uret ’Timex Iron Man’, som blev det bedst sælgende ur overhovedet i perioden fra 1986-96. Den dag i dag er løbe-ure stadig en stort forretningsområde for virksomheden, og hele forløbet er et førsteklasses eksempel på en effektiv udnyttelse af et sponsorat, succesfuldt omsat til øget indtjening i virksomheden.At opnå sådanne resultater kræver en helt særlig kompetence nær det gælder om at udvælge og aktivere rettigheder.\nDet er således en kendsgerning, at det at udnytte erhvervede sponsorrettigheder er forbundet med større kompleksitet og større risiko end de fleste andre former for reklame. Grundlæggende fordi der introduceres en tredje part i kommunikationen mellem virksomheden og forbrugeren.\nDerfor er der også en helt særlig grund til at hylde de virksomheder der har opnået gode resultater når vi om få dage skal kåre årets dygtigste sponsorer. Sponsorater virker nemlig ikke af sig selv.\nKilde – Markedsforing.dk


Klassisk aubergine kaviar - Opskrifter - 2022\nKlassisk aubergine kaviar er en af de mest populære typer af hjemmelavede emner. Til forberedelsen skal du have ægplanter og andre komponenter (gulerødder, løg, peberfrugter, tomater). Ved at kombinere disse produkter få velsmagende og sund kaviar.\nDen klassiske opskrift involverer stegning af grøntsager. Med hjælp fra moderne køkkenapparater kan det betydeligt forenkle processen med madlavning af kaviar. Særligt velsmagende er en skål kogt i en langsom komfur eller ovn.\nFor at få velsmagende og sunde præparater, bør du følge disse retningslinjer:\nStål- eller støbejernsgryder er valgt til madlavning. På grund af de tykke vægge af denne kapacitet vil sikre ensartet opvarmning af grøntsager. Som følge heraf har en positiv effekt på smagen af emnerne.\nPeber, gulerod, løg bidrager til at forbedre smagen af parabolantenne. Disse ingredienser gør kaviar sødere.\nTomater giver det færdige produkt en sur smag.\nHvis 1 kg ægplanter tages, skal antallet af andre grøntsager i kaviar være den samme (1 kg).\nFør du bruger grøntsagerne, skal de vaskes grundigt og skæres i overensstemmelse med opskriften.\nDet anbefales ikke at bruge en blender eller slibemaskine til slibning af ægplanter, da dette vil påvirke smagens egenskaber negativt.\nFør-ægplanter skal skæres og dækkes med salt for at eliminere den bitre smag.\nSukker, salt, peber og grønne er altid føjet til fadet.\nAubergine kaviar indeholder en lille mængde kalorier, så det er ofte inkluderet i kosten.\nAuberginer hjælper med at sænke kolesterolet, normalisere metabolisme og forbedre hjertefunktionen.\nPå grund af tilstedeværelsen af kalium og fiber stimulerer produktet tarmaktiviteten.\nAubergine kaviar serveres i form af en snack eller en komponent af sandwich.\nFor at opnå vinterblanker forberedte banker, som er forsteriliseret.\nTilsæt citronsaft og eddike for at forlænge opbevaringstiden.\nDen traditionelle udgave af auberginekaviar kan fremstilles ifølge følgende opskrift:\nTi mellemstore ægplanter skåret i terninger. Vegetabilske skiver placeres i en beholder, drys med salt og lad i 30 minutter forlade den bitre saft.\nEfter en bestemt tid skylles grøntsagerne med rindende vand.\nFem løg, et kilo tomater og fem paprika skåret i terninger. Gulerødder i mængden af fem stykker gnides på et rivejern.\nVarm vegetabilsk olie i en stegepande og steg løg, indtil den bliver gennemsigtig. Derefter kan du tilføje de resterende grøntsager.\nInden for en halv time stuves grøntsagsmassen på en langsom ild. Kaviar omrøres periodisk.\nFør du fjerner fra ovnen, tilsættes salt og malet sort peber efter smag.\nKlar kaviar dåse eller serveret.\nEn anden traditionel aubergine kaviaropskrift indbefatter følgende madlavningstrin:\nI fire liter tomatjuice tilsættes sukker (0,4 kg) og salt (0,5 kopper) og læg på komfuret.\nMens tomatsaften koger, skal du hugge løg og gulerødder (1 kg hver).\n2 kg bulgarsk peber og 2,5 kg ægplanter skæres i strimler.\nForberedte grøntsager placeres i tomatjuice i 30 minutter.\nPå klarhedsstadiet tilføjes flere ærter af sort peber og løvblad til beholderen.\nChili peber og hvidløg hoved hakket gennem en kødkværn, derefter tilsat kaviar.\nSkålen er kogt i yderligere 5 minutter.\nDen resulterende kaviar er lagt ud på bankerne eller serveret til bordet.\nIsær velsmagende er kaviar kogt i en langsom komfur:\nAubergine i mængden af 5 stykker tilberedt til videre behandling. Hvis der bruges unge grøntsager, er det tilladt at holde huden på.\nÆggplanter skæres i kuber, spredes i en dyb skål, tilsættes salt og hældes vand. På toppen af grøntsager sætter varerne.\nSå længe auberginesaften kommer ud, kan du fortsætte med forberedelsen af andre grøntsager. I kapaciteten til multikookeren hældes vegetabilsk olie og indbefatter tilstanden "Baking".\nMens multikølerens kapacitet opvarmes, er to løg fint hakket. Derefter anbringes den i en langsom komfur og steges i 10 minutter, indtil der vises en gylden nuance på den.\nTre gulerødder skal skrælles og revet. Derefter tilsættes gulerødderne til en beholder med løg og steges i 5 minutter.\nBulgarske paprika (4 stk.) Skær i to dele, fjern frøene. Paprika skåret i terninger og anbragt i en langsom komfur.\nFem tomater er anbragt i kogende vand og derefter skrællet af. Tomats kød skåret i terninger.\nÆggplanter tilsættes til langsom komfur, før vandet drænes.\nEfter 10 minutter kan du tilføje tomater til vegetabilsk blandingen.\nSalt og krydderier vil bidrage til at forbedre smagen af kaviar. Sørg for at tilføje et par fed hvidløg, prehakket.\nMultikooker tænder tilstanden "Quenching" i 50 minutter. Afhængigt af apparatets kraft kan det tage mindre tid at forberede præformerne.\nTil efterfølgende konservering under kaviar fremstilles beholderen.\nHurtig kaviar i en langsom komfur\nI en langsom komfur kan du lave lækker kaviar i henhold til følgende opskrift:\nTre ægplanter skæres i halve ringe.\nTo tomater og tre hvidløgsfrø finhakket. En sød peber og en løg skal skæres i strimler.\nEn multi-komskål er olieret, hvorefter ægplanter og andre komponenter placeres i den.\nDen langsomme komfur tændes for "Quenching" -tilstanden og efterlades i en halv time.\nEfter færdiggørelsen af programmet kan den færdige grøntsagsblanding dåse eller bruges som en snack.\nBrug ovnen til at fremskynde processen med kogning af kaviar:\nTre modne ægplanter skal vaskes godt og tørres af med et håndklæde. Derefter gennemblødes grøntsagerne med en gaffel på flere steder og lægges på et bageplade. Fra oven kan du hælde lidt olie.\nTilsvarende gør med paprika (3 stk.), Som skal skåret i to dele og eliminere frøene.\nOvnen opvarmes til 170 grader, og ægplanter og peberfrugter er anbragt i den.\nEfter 15 minutter kan du få peberfrugter fra ovnen.\nKlare ægplanter kommer ud af ovnen efter en time og giver dem tid til at afkøles.\nMed aubergine skræl og skær i stykker. Hvis grøntsager producerer juice, skal du hælde det.\nTo små tomater skåret i terninger og fjerner forhuden. For at gøre dette placeres de i et par minutter i kogende vand.\nEn løg skal skæres i ringe. Det er også nødvendigt at hugge tre fed hvidløg, basilikum og koriander.\nI retterne tilsættes 2 tsk. eddike og 5 spsk. l. solsikkeolie.\nKaviar er anbragt i køleskabet i flere timer for at tillade det at infuse.\nDen færdige skål serveres som en forretter.\nKlassisk auberginekaviar fremstilles ved at tilsætte tomater, gulerødder, løg og sød peber under madlavning. Denne kombination af ingredienser giver den velkendte smag af auberginekaviar. Denne ret indeholder næringsstoffer, er nærende og lavt kalorieindhold.\nDen klassiske opskrift kan variere afhængigt af fremstillingsmetoden. Betydende forenkling af kogeprocessen hjælper brugen af ovnen eller mikrobølgeovnen. Smagekvaliteten af emnerne kan justeres ved at tilsætte sukker, salt, jordet peber og forskellige krydderier.\nCopyright 2022 \_ Online magasin om planter \_ Klassisk aubergine kaviar


Anvendelse af spelt på low FODMAP diæten - Et Liv I Balance\nJeg har skrevet dette blogindlæg, fordi jeg ind i mellem oplever kommentarer og henvendelser fra personer, der undrer sig over mine anbefalinger og anvendelse af visse fødevarer til low FODMAP diæten.\nIsær brugen af speltmel på low FODMAP diæten er genstand for meget diskussion på low FODMAP diæten, og jeg får også ofte henvendelser fra folk, der undrer sig over mine opskrifter baseret på speltmel.\nDette blogindlæg er et forsøg på at uddybe nogle af de spørgsmål, der kan opstå i forbindelse med anvendelse af visse fødevarer på low FODMAP diæten, med særligt fokus på anvendelse af spelt.\nCertificeret og erfaren low FODMAP diætist\nFørst og fremmest vil jeg gerne pointere, at jeg er certificeret i at vejlede i low FODMAP diæten ved både Kings College i London og senest også fra Monash University. Når jeg udtaler mig om low FODMAP diæten og vejleder patienter i diæten, er det derfor med baggrund i uddannelse i diæten.\nSamtidig har jeg arbejdet med low FODMAP diæten både i praksis og forskningsmæssigt gennem 8 år. Det vil sige, at jeg indgående har studeret den forskning, der ligger til baggrund for diæten. Derudover har jeg vejledt patienter i low FODMAP diæten gennem 8 år, og har derfor en kæmpe erfaring med diæten i praksis.\nPå forskningsområdet er jeg i øjeblikket også i dialog med nogle af diætisterne fra Monash University for at vi kan udveksle nogle erfaringer omkring diæten i forskningssammenhæng.\nNogle af de erfaringer, man gør sig gennem mange år som low FODMAP diætist og ved at arbejde med diæten i forskningssammenhæng, kan man desværre ikke “læse” sig til. Det betyder rent praktisk, at min tilgang til diæten og de anbefalinger jeg giver, selvfølgelig er baseret på litteratur og forskning på området, men at min mange års erfaring med diæten også spiller ind.\nDet vil jeg blot gøre opmærksom på i forhold til, at der nogle gange kan være en tendens til ikke at “stole” på os diætister, der har arbejdet med diæten længe, hvis vores materiale eller opskrifter peger i en retning, der ser ud til at afvige fra Monash data. Der er altid en faglig begrundelse for, at jeg anbefaler, hvad jeg anbefaler!\nForsøg på at gøre low FODMAP diæten mindre kompliceret\nI mit arbejde med low FODMAP diæten har jeg et helt afgørende mål om at forsøge at gøre low FODMAP diæten mindre kompliceret! For dem, der har fulgt low FODMAP diæten gennem mange år, kan dette måske give det udtryk, at jeg ikke helt har “styr” på diæten eller glemmer nogle vigtige detaljer i diæten.\nDet er dog helt bevidst, når jeg i nogle tilfælde forsøger at gå lidt lettere henover nogle detaljer i diæten, end der nogle steder bliver lagt op til. Det vil jeg gerne uddybe hvorfor.\nMin mange års erfaring med diæten har først og fremmest vist mig, at diæten skræmmer mange patienter væk allerede fra start, fordi den er fyldt med så mange detaljer, regler, undtagelser og så videre.\nI praksis betyder dette, at mange patienter helt undlader at gå i gang med diæten. Dette er rigtig ærgerligt, fordi vi ved både fra forskning og fra praksis, hvor gavnligt denne diæt kan være.\nDernæst er min erfaring, at det for langt de flestes vedkommende ikke er nødvendigt at følge en stringent low FODMAP diæt. Jeg vil gå så langt at påstå, at det ikke er nødvendigt for nogen. Hvorfor det så alligevel føles nødvendigt for nogle, kan der være flere årsager til, som jeg ikke vil uddybe her.\nPointen er, at diæten bør være langt mindre restriktiv end hvad der lægges op til mange steder. På den måde kan den hjælpe mange flere!\nAlt i alt vil der være en rigtig stor gruppe mennesker, som vil have stor gavn af blot at følge nogle overordnede low FODMAP diætprincipper, men hvis disse personer bliver skræmt væk af en “overkomplicering” af diæten, ender disser mennesker med ikke at få nogen lindring overhovedet.\nDet er derfor et af mine største fokusområder at forsøge at gøre low FODMAP diæten mindre kompliceret, også selvom det kan betyde, at det udadtil ser ud til, at jeg ikke har styr på detaljerne i diæten.\nDet er selvfølgelig ikke det samme som at jeg direkte anbefaler noget, der taler imod diætens principper. Men det er for at tydeligegøre, at vejledningen i denne diæt er langt mere kompliceret end som så, og at der altid ligger et fagligt argument for mine anbefalinger.\nEt eksempel på en fødevare, som skaber meget diskussion og forvirring på low FODMAP diæten, er anvendelsen af spelt. Jeg får ofte henvendelser og undren af min brug af spelt på diæten. Jeg vil derfor give en uddybende forklaring for mine anbefalinger her.\nMin anbefaling omkring speltmel lyder overordnet som følger:\nJeg anbefaler brug af sigtet, økologisk speltmel som direkte erstatning for hvedemel i brød, kager med mere.\nJeg anbefaler mine patienter at starte med den økologiske, fordi det er hvad Monash har opgivet i deres data, men jeg anbefaler herefter at man kan afprøve en sigtet speltmel, der ikke er økologisk.\nDette anbefaler jeg, fordi jeg ikke kan se noget fagligt argument for, at speltmelet skal være økologisk for at være low FODMAP. Min erfaring fra mange år med diæten er endvidere, at mine patienter tolererer den ikke økologiske sigtede speltmel på samme måde som den økologiske sigtede speltmel. Hvis man føler sig usikker, kan man holde sig til den økologiske.\nDerimod er det afgørende, at speltmelet er sigtet, da det lave indhold i sigtet speltmel ifølge Monash University hænger sammen med, at noget af det “grove” fra kornet sigtes fra, og at det er i disse korndele, at FODMAP-indholdet er højest.\nNår jeg ikke angiver nogen begrænsning på sigtet speltmel skyldes det, at Monash faktisk ikke opgiver nogen begrænsning i deres data. De angiver dog en portionsstørrelse på 100 g sigtet speltmel som egnet, og da de i andre sammenhænge ikke er så konsekvente med at uddybe begrænsninger på fødevarer, kan man vælge at forholde sig til de 100 g sigtet speltmel som en begrænsning pr. måltid for at være på den helt sikre side.\nNår jeg alligevel ikke skriver denne begrænsning nogle steder, er det fordi det er meget usandsynligt, at man kommer til at indtage 100 g sigtet speltmel i ét måltid.\nLad os tage et konkret eksempel: hvis du bager mine gulerodsboller med sigtet speltmel, vil du få cirka 38 g sigtet speltmel pr. bolle. Der er dermed langt op til de 100 g. Og igen, vil et indtag på over 100 g formentligt kun (hvis overhovedet) have et moderat indhold af FODMAPs, hvilket for langt de fleste ikke vil give anledning til symptomer.\nFor at gentage mig selv – jeg vælger ikke at notere begrænsningen på 100 g sigtet speltmel, fordi det er med til at komplicere diæten unødigt!\nNår vi kommer til fuldkornsspeltmel lyder min anbefaling, at hvis man anvender fuldkornsspeltmel på diæten, så skal dejen langtidshæves (minimum 12 timer), og tilsættes hjemmelavet eller færdigkøbt surdej for at være low FODMAP.\nDet er korrekt, at fuldkornsspeltmel er markeret som ikke egnet af Monash University, da det har et højt (eller i hvert fald højere) indhold af FODMAPs sammenlignet med den sigtede speltmel.\nMen de skriver også flere steder, både i deres app og i deres øvrige materiale, at langtidshævning og surdej reducerer indholdet af FODMAPs i brød – OGSÅ når der anvendes fuldkornsspeltmel i brødet. Se for eksempel, hvad Monash skriver i deres app her under fuldkornsspeltmel:\nLad os kigge på et eksempel på et konkret brød, som Monash har testet til at være low FODMAP i en mængde på omkring 100 g, det vil sige cirka 2 skiver. I det her speltbrød fra Naturis (et brød fra Australien), er hovedingrediensen fuldkornsspeltmel, men brødet er langtidshævet og tilsat surdej, hvorfor det endelige brød får et lavere indhold af FODMAPs.\nNår jeg udvikler opskrifter med fuldkornsspeltmel oplyser jeg altid, at brødet kun vil være egnet på diæten, hvis der anvendes langtidshævning og tilsættes surdej.\nEr vi sikre på, at alle slags speltmel fra alle lande kan anvendes på diæten?\nDet korte svar er: nej, det kan vi ikke være helt sikre på! Ligesom vi ikke kan være helt sikre på, at en tomat fra Danmark, en gulerod fra Norge eller et æble fra Holland har helt det samme FODMAP indhold som de fødevarer, der er testet i Australien.\nSom Monash også selv skriver, for at helgardere sig i forhold til speltbrød: “To be confident of the final FODMAP content, the final product should be tested for total FODMAP content”.\nMen da det er rigtig svært at få testet friske fødevarer i Australien, kan vi ikke vente på svar på dette. Vi er nødt til som udgangspunkt at antage, at det er sammenligneligt. Det gælder både spelt og andre fødevarer på diæten. Og vores erfaring fra praksis er jo netop også, at det er sammenligneligt!\nI Monash appen kan man se, at de har testet speltbrød fra andre lande end Australien, og her finder de tilsvarende resultater, nemlig at 100 % speltbrød har tendens til at have lavere indhold af FODMAPs. Indholdet er klart lavest i de speltbrød, hvor der anvendes langtidshævning og surdej.\nI appen ses en undtagelse, nemlig et surdejs speltbrød fra USA. Her er indholdet fruktose for højt. Det er bare sådan, at de USA typisk tilsætter rigtig mange sukkerstoffer i deres mad, herunder “sukkerarter” med højt fruktoseindhold. Det høje fruktoseindhold i speltbrødet fra USA menes derfor at skyldes tilsatte ingredienser og ikke selve speltmelet.\nHelt overordnet har vi i det meste af Europa lavet den overordnede anbefaling, at speltbrød kan indgå på diæten, men at der bør vælges brød baseret på 100 procent speltmel, og der helst skal være tale om langtidshævning og surdej for at sikre det laveste indhold.\nOg så anbefales det at indtage helt almindelige, fornuftige portionsstørrelser. Spiser du 3-4 speltboller i ét måltid, kan du formentlig godt opleve symptomer, når disse skal fordøjes nogle timer efter. Men det kan både skyldes den store mængde mad på én gang, et højt fiberindtag og så videre, og behøver ikke kun være et udtryk for et højere FODMAP indhold.\nHvis du vil bruge lidt tid på det, kan du også læse det her blogindlæg af Lee Martin, der er diætist i England, og som er uddannet i low FODMAP diæten på Kings College, og som i en periode var en del af forskningsteamet i diæten på Kings College. Han har nu egen klinik.\nHan beskriver netop nogle af de samme observationer som mine i forhold til fortolkningen af brugen af speltmel på low FODMAP diæten.\nDu kan læse hans blogindlæg om speltmel ved at klikke lige her. Teksten er på Engelsk.\nFor at opsummere, at lyder min anbefaling af speltmelt på low FODMAP diæten som følger:\nAnvend sigtet økologiske speltmel (eventuelt max 100 g pr. måltid)\nAnvend sigtet, ikke økologisk speltmel, hvis du har testet dette og ikke oplever symptomer\nHvis du anvender andre typer speltmel, for eksempel fuldkornsspeltmel, bør dejen langtidshæves og tilsættes surdej\nHvis du køber speltbrød hos bageren, så gå efter speltbrød bagt på 100 procent speltmel, og helst brød, der er langtidshævet og tilsat surdej, for at være sikker på et lavere indhold af FODMAPs.\nHold dig til helt almindelige, normale portionsstørrelser af ovenstående speltbrød!\nJeg håber dette har givet lidt mere forklaring på, hvorfor jeg anvender og anbefaler speltmel på low FODMAP diæten, på den måde, som jeg gør.\nHvis du har spørgsmål hertil, er du altid velkommen til at skrive en mail til mig på miaschomacker@outlook.com.\n← Sundhedsforløb i virksomhed – succeshistorie hos Boliden Bergsøe\nLow FODMAP pitabrød – med fuldkorn →\n5 thoughts on “Anvendelse af spelt på low FODMAP diæten”\nBente Jarmon siger:\n25/07/2020 kl. 22:55\nGennem næsten 10 år på Low FODMAP har jeg nogle egne erfaringer. De er selvfølgelig ikke generelle.\nDen mest tungtvejende for mig er, at jeg tilsyneladende har det dårligt med surdej. Et eksempel: jeg taler mellem 6 g og 9 g alm. rugbrød bagt på surdej; men jeg tåler 10 g kavli flatbrød bagt på bagepulver.\nSamme tendens gør sig gældende ved spelt + surdej. Jeg gætter på, men ved det naturligvis ikke, at surdejsprocessen lukker “noget” op i dejen, som jeg reagerer på.\nJeg kan tåle op til 15 – 20 g småkage/kage/ toastbrød af alm fintsigtet hvedemel.\nSusi Rosentjørn siger:\n27/07/2020 kl. 09:10\nDu skriver at man kan bytte sigtet speltmel ud med hvedemel, kan jeg ogdå det i f.eks frikadeller? Der kommer jo ikke surdej i? så har du nogen erfaring med det?\n03/08/2020 kl. 21:34\nNetop den sigtede speltmel er testet low FODMAP, og du kan derfor bruge den som den er, fx i frikadellefars. Uden brug af surdej 😉 Jeg plejer enten at bruge sigtet speltmel, havregryn eller en kombination. Det fungerer perfekt!\n03/08/2020 kl. 21:37\nJa, når man har IBS gennem mange år gør man sig jo nogle erfaringer om hvad man selv tåler, også selvom det ikke gælder flertallet 😉 Jeg er ked af at høre, at dine erfaringer med både surdej og speltmel ikke er så gode. Det gør det jo mere vanskeligt at følge diæten i hverdagen må man sige! Mærkeligt, hvad det kan være, du da reagerer på…\n05/08/2020 kl. 08:26\nJeg vil være mere præcis så. Det er mærkeligt nok lige meget om jeg bruger fint sigtet spelt eller fint sigtet hvedemel, eller forskellen er umærkelig. Men surdejshævning gør en forskel, jeg får som regel diarré. I dårlige perioder bager jeg med bagepulver i stedet for gær.\nJeg har prøvet at snige speltbrød med surdej ind, efter 3 måneder havde jeg en god del af de symptomer som sendte mig på gastroenterologisk ambulatorium til kræftundersøgelse , det tog længere tid at slippe for symptomerne end belastningsperioden havde varet. Jeg har også forsøgt at begynde ret brat med en mængde, jeg troede jeg kunne tåle. Det gik heller ikke.\nMen vi er forskellige. Min yngste blev svært syg af toddler’s diarré. Som treårig blev han i mangel af bedre efter en læges råd sat på fuld cøliaki-diæt. Han begyndte at rette sig efter bare 3 uger på glutenfri diæt. Bare et par lakridspastiller, der dengang blev støbt i forme af hvedemel, var nok til et udbrud. Efter 5 år var det værste ovre; men i bagklogskabens kolde lys kan jeg se at han også var fruktosefølsom.\nJeg vil ikke forsværge, at jeg også en dag kan tåle almindelige cerealier.\nJeg er netop begyndt at tage lidt probiotika. Efter at have fuldført Low FODMAP forløbet har jeg, uden at være på skrump en eneste dag, reduceret min vægt med 25-30 kg. Overskrider jeg mit indtag af alm cerealier bliver jeg vildt sulten, det er tortur at stå imod ukontrolleret spisning, så jeg opgiver hurtigt.\nMen 3 mia enheder hver anden dag, af L. Gasseri normaliseret min mavefornemmelse, det føles som at være nystartet på den personligt tilpassede diæt. Fremtiden må vise om det holder. Jeg håber at kunne afslutte mit vægttab på et acceptabel niveau dvs fra etBMI på 43 til et BMI mellem 25 og 30.\nJeg kan efterhånden tolerere 20 – 25 g pølsebrød, toastbrød eller Wasa frukost hvedeknækbrød. Eller lidt alm pasta. Eller 2-3 småkager (uden vanilje).\nVil jeg spise en pastaret, bliver det en god glutenfri eller med mættende grøntsager som fyld.\nJeg synes egentlig ikke det er svært at leve med et lavt forbrug af cerealier. Men jeg er single og skal ikke sørge for andre.\nMine blodscreening mm er flot. Min læge forstår udmærket mit valg, hun dynes det er underligt, at jeg har nået så fine resultater. Det synes jeg også.\nMen det er et individuelt resultat, ikke en undersøgelse af mere end to mennesker. Vi er øjensynligt langt uden for normalområdet mht tolerance for ceralier.


Messerschmidt drejer skruen uden ende - Mandag Morgen - Uafhængigt innovationshus. Analyser og ny viden.\nMesserschmidt drejer skruen uden ende\nKlummeAf Martin Møller Boje Rasmussen | 28. august 2012 kl. 21:36 | Print\nEksperter spiller en stadig større og muligvis problematisk rolle i både politik og medier. Men man skal være Morten Messerschmidt for deraf at slutte, at løsningen må være indførelsen af en kontrolinstans.\nEksperter, der kontaktes af medier og anmodes om at optræde i den offentlige debat, bør holde sig tilbage fra at udtale sig om forhold og anliggender, som intet har med deres ekspertområde at gøre.\nDerfor bør de presseetiske regler strammes, så de udtrykker en klar forventning om, at journalister udvælger deres ekspertkilder ud fra kriterierene ”saglighed, nøgternhed, tilbageholdenhed og videnskabelig ballast i form af hyppige udgivelser i relevante videnskabelige publikationer.”\nMed vanlig sans for provokation rejste Dansk Folkepartis Morten Messerschmidt dét forslag under agurketidens sidste krampetrækninger i sensommeren. Og ganske forudsigeligt skabte indlægget en vis debat. Berlingskes Lisbeth Knudsen sidestillede det ligefrem med en indskrænkelse af ”pressefriheden og mediernes kildebrug” og Børsens Anders-Krab Johansen bad Europa-parlamentarikeren om at læse Grundlovens afsnit om ytringsfrihed.\nEfterfølgende replicerede Messerschmidt ikke alene ved at sætte navne på en sort liste af usual suspects: Marlene Wind, Jørgen Bæk Simonsen, og Claus Haagen Jensen. Eksperter hvis offentlige udtalelser, han angiveligt mener, et sådan regelsæt vil kunne dæmme op for. Men også ved at underbygge sin argumentation med udsagn fra eksperter, idet han tog Erik Albæk og Mark Ørsten til indtægt for at være ”enige i problemet”.\nIronien er åbenlys for enhver, og ville være underholdende, hvis den ikke netop pegede på det alvorlige, principielle paradoks, debatten dækker over. Ingen kan være uenige i Messerschmidts synspunkt, men der er god grund til at være uenig i konklusionen, som er skudt langt over målet.\nEksperter i alle afskygninger spiller ganske rigtigt en stadig større og (muligvis) problematisk rolle i politik såvel som i medierne. Men de færreste slutter heraf, at løsningen må være indførelsen af en kontrolinstans, der skal regulere hvad, hvornår og hvordan, medier gør brug af eksperter.\n[quote align="left" author=""]Messerschmidts argument bygger på en udbredt, men misforstået antagelse om, at der altid kan trækkes et knivskarpt skel mellem forskning og politik.[/quote]\nDet er der en god forklaring på. De fleste indser intuitivt, at opgaven ikke lader sig implementere i praksis. For hvem ligger inde med kompetencen til at afgøre, om en given ekspert på et givent spørgsmål besidder fornøden ekspertise, respekterer sit fagområdes grænser, loyalt gengiver konsensus blandt fagfæller og ikke samtidig lader personlige, subjektive skøn præge sine udsagn?\nUdover en alvidende Gud synes den eneste mulige kandidat, at være pågældende eksperts fagfæller, dvs. andre eksperter. Men at sætte eksperter til at vogte eksperter, ville jo være som at sætte ræven til at vogte… nå ja…ræve.\nDet vil næppe heller være en tilfredsstillende løsning for Messerschmidt, for hvem skulle i givet fald kontrollere disse ’eksperter i ekspertise’?\nPå den ene side bygger Messerschmidts argument på en udbredt, men misforstået antagelse om, at der altid kan trækkes et knivskarpt skel mellem forskning og politik – at der findes en klar arbejdsdeling mellem eksperter og politikere, hvor de første udlægger fakta og de sidste træffer beslutninger.\nDet er en grov forsimpling. Der findes talrige eksempler på politisk motiverede forskningsdagsordener, f.eks. Institut for Menneskerettigheder, Copenhagen Consensus Center og Center for Koldkrigsforskning. Og ud fra et nøgternt, videnskabsteoretisk synspunkt er der intet galt i at forskere udvælger forskningstemaer og spørgsmål ud fra subjektive og evt. politiske overbevisninger. Det er først problematisk, hvis de samme overbevisninger influerer den videnskabelige metode og fortolkning af data!\nSelv hvis man antager en sådan arbejdsdeling, er det langtfra sikkert, at en gruppe videnskabelige eksperter nødvendigvis vil kunne opnå konsensus om et givet spørgsmål, og dermed udlægge fakta så entydigt, som Messerschmidt ønsker sig. Om noget er videnskaben kendetegnet ved ”produktiv uenighed” frem for konsensus om verdens sande beskaffenhed.\nEndelig er det i sig selv et åbent, videnskabeligt spørgsmål, hvad et givent fagfelt og ekspertområde dækker over. I disse år gøres nogle af de største samfundsvidenskabelige landvindinger f.eks. i krydsfeltet mellem økonomi, evolutionsbiologi og kognitiv psykologi og ikke inden for de enkelte faglige discipliner. Og uanset hvordan man så måtte afgrænse et ekspertområde, synes det ikke helt urimeligt, at Marlene Wind qua hendes professorat i Indre Markedsforhold kommenterer på problematikken om dansk enegang i spørgsmålet om grænsebomme.\n[quote align="right" author=""]Uden at være ekspert på området, forekommer det undertegnede, at nogle kommentatorer, udlægger dagens tekst temmeligt tendentiøst, og at man får lyst til at spørge Messerschmidt, hvem skal kommentere kommentatorerne?[/quote]\nDerfor sparker Messerschmidt i bedste fald en åben dør ind, når han kræver yderligere kontrol og regulering af forskeres medieadfærd. Den kontrol pågår allerede blandt eksperterne selv internt i de videnskabelige institutioner. I værste fald sparker han bare til en mand der ligger ned, i stedet for at gå efter bolden.\nSkulle man som tankeeksperiment følge Messerschmidts argumentation, kunne man logisk spørge i forlængelse heraf, hvorfor eksperterne er den eneste institution, der kræver politisk indgriben? Der findes adskillige institutioner i et liberalt, kapitalistisk demokrati, der løfter tilsvarende opgaver med at indsamle, analysere, filtrere og formidle store mængder information. Hvorfor stoppe ved eksperterne?\nMed fremvæksten af spindoktorer som politisk fænomen, er der sideløbende opstået en parallel stand af politiske kommentatorer, med den selvbestaltede mission at afkode, dechifrere og viderekolportere de ’egentlige’ bagvedliggende taktikker og strategier til offentligheden. Ofte også før eventuelle politiske modstandere eller interessenter er kommet til orde.\nUden at være ekspert på området, forekommer det undertegnede, at nogle kommentatorer, udlægger dagens tekst temmeligt tendentiøst, og at man får lyst til at spørge Messerschmidt, hvem skal kommentere kommentatorerne?\nMed de seneste årtiers finansialisering af verdensøkonomien og opblomstring af uoverskuelige finansielle produkter som Credit Default Swaps og Subprime-lån, er pålidelig information om låntageres ’egentlige’ kreditværdighed en mangelvare. Derfor har kreditvurderingsbureauer som f.eks. Moodys, Standard & Poors og Fitch Group fået umådeholden stor betydning og indflydelse. På en eftermiddag kan de bringe hele lande på kanten af økonomisk ruin. Igen synes, at det system er uproblematisk. Men hvem skal egentlig vurdere kreditvurderingsbureauerne?\nPå mange redaktioner har man i dag en fakta-tjekker-gruppe som f.eks. DR’s Detektor, der går politikere og andre eksperters udsagn efter i sømmene. Men hvem fakta-tjekker fakta-tjekkerne? Og hvem evaluerer for øvrigt evalueringsinstitutterne?\nDanmark er berømmet verden over for vores hæderkronede ombudsmandsinstitution – en art embedsværkets embedsmand, der undersøger, om embedsværket følger reglerne. Men hvis man spørger, hvem der skal føre tilsyn med Ombudsmanden, så har man simpelthen ikke forstået institutionen.\nEksemplerne legio, og det vil være absurd at kræve regulering af alle disse institutioner. Det bedste vi kan håbe på, er på den ene side, at de enkelte institutioner udøver et minimum af kritisk selvjustits, og på den anden side at de forskellige institutioner holder hinanden i skak ved at dele magten mellem sig – også beskrevet i princippet om ”checks-and-balances”. At øge reguleringen øger kompleksiteten snarere end at reducere den.\nHvem tænker tanker om tænketankene?\nMidt i feltet af politikere, medier, eksperter, kommentatorer, kreditbureauer og evalueringsinstitutter findes endnu en type organisation: tænketanke. En hybridorganisation, der kombinerer træk fra de øvrige og alligevel er særegen.\nTænketanke virker grundlæggende ved at ’oversætte’ budskaber fra et felt til et andet – fra videnskab til politik til medier og tilbage igen. På den måde er tænketankenes rolle blevet beskrevet som en, der udfordrer politikere og medier til at ”tænke over det utænkelige” – til at adressere vigtige og dybtgående politiske udfordringer, også hvis det ikke har politisk gang på jord.\nOgså her kan man spørge, hvem tænker tanker om tænketankene og om tænketanke er gode eller dårlige for demokratiet? Her vil jeg for et kort øjeblik tillade mig at tage ekspertens kasket på og påstå, at det er et åbent spørgsmål. Som med eksperter må det afgøres fra sag til sag og lader sig ikke let regulere. Det og beslægtede spørgsmål vil undertegnede diskutere på konferencen Viden, Medier og Ytringsfrihed, der afholdes på Københavns Universitet 13–14. september.\nHvis Morten Messerschmidt vitterlig ønsker en saglig og videnskabeligt funderet debat om brugen af eksperter i politik og medier, er han særdeles velkommen.\nHvis ikke – og her skynder jeg mig at tage kasketten af igen – må man formode, at Messerschmidts seneste udspil blot udgør endnu et veltilrettelagt slag i den populistiske bolledej og som sådan tjener som et eksemplarisk og formalistisk skoleridt udi symbolpolitikkens ulideligt lette kunst.\nEksperter er ikke blot en integreret del af et velfungerende og moderne, kapitalistisk demokrati. I en bestemt forstand er eksperterne som demokratiet selv. Med Churchills ord: ”Det er det værste system vi har, når man vel at mærke ser bort fra alle de alternativer, der fra tid til anden er blevet forsøgt.”\nForrige artikel Mere åbenhed i Finansministeriet, tak Næste artikel Regnedrengene tryner de grønne i ny finanslov


Canarias.com biludlejning - information og priser på Billeje.info\nBiludlejningsfirmaer / Canarias.com\nSøg efter billeje hos Canarias.com\nCanarias.com giver dig muligheden for at udforske De Kanariske Øer med billig billeje, uanset om du ønsker en lille, økonomisk lejebil eller vil forkæle dig selv med en rigtig luksusbil i ferien.\nBiludlejningsfirmaet Canarias.com, som blev stiftet i 1991, tilbyder billeje på hele den spanske øgruppe men er især tilstede på Tenerife. Her på den største af De Kanariske Øer har Canarias.com 86 kontorer og dækker de fleste populære byer. Ligledes tilbydes levering af din lejebil til lufthavne på øen.\nDer er ikke noget bedre en end ferie med total frihed, og det er netop hvad Canarias.com og de andre biludlejningsselskaber på De Kanariske Øer tilbyder. Bestiller du din lejebil hjemmefra, kan du med det samme tage hul på ferien og skal ikke bekymre dig om ledige lejebiler eller offentlig transport.\nDet er ikke kun strandene, som har gjort De Kanariske Øer til et populært rejsemål. Med din egen lejebil fra for eksempel Canarias.com vil du opdage at den spanske øgruppe også gemmer på et væld af spændende attraktioner og seværdigheder. Alt sammen kan du udforske i dit helt eget tempo med billig billeje.\nPriser på lejebiler fra Canarias.com\nI søgemaskinen på Billeje.info kan du nemt sammenligne priser på lejebiler fra Canarias.com med andre biludlejningsselskaber på De Kanariske Øer. Indtast blot hvor og hvornår du ønsker at bestille en bil og få et overblik med alle ledige biler og priser på biludlejning.\nUdforsk for eksempel det fantastiske landskab på Tenerife med billeje fra Canarias.com. Foto: El Coleccionista de Instantes, Creative Commons.\nLæs mere om Canarias.com på deres egen hjemmeside her\nFind den billigste lejebil hos Canarias.com Sammenlign priser her


Opsætning af ny bordplade og vægpaneler i eksisterende køkken - Handyhand\nForside / Opgaver / Tømrer & Snedker / Opsætning af ny bordplade og vægpaneler i eksisterende køkken\nOpsætning af ny bordplade og vægpaneler i eksisterende køkken\nVi skal have sat ny laminatbordplade (fra Ikea) op i køkkenet, der består af to sider, hvor den ene side er L-formet og med vask, og den anden side er T-formet og med indsatte kogeplader. Derudover skal der opsættes nye vægpaneler (BerryAlloc Kitchen wall, 3 mm) over bordpladerne svarende til ca. 6-7 meter. Vi har bordpladerne og vægpanelerne, men du skal have lister, monteringsmaterialer og værktøj.\nFebruar eller marts 2021\nOprettet af Michael Nebeling Petersen\nBortskaffelse af jolle\nMayflower jolle skal køres på genbrugspladsen og bortskaffes. 3,4 meter lang og 1,3 meter bred. Den ligger på jorden i sommerhus område.\nOprettet af Charlotte Fink\nforefaldende arbejde ved flytning\nNedtagning af ophæng og tilbagemontering af køkkenskab\nOprettet af kirsten zinkernagel


Tips » Er din hund bange for torden? | Hill's Pet\nHunde der er bange for torden\nAngst for torden er en almindelig fobi hos hunde. Man kan se, at hunde er bange, ved at de gemmer sig, hyler, gør, kradser eller endda urinerer. Ingen er sikre på, hvad det er, der gør hunde bange for tordenen. Det virker dog mere almindeligt hos nogle racer end hos andre.\nAngst for torden er vanskeligt at behandle, men det er vigtigt at prøve, for angsten forværres ofte og bliver mere tydelig med alderen.\nEn hund, som lider af angst for tordenvejr, begynder måske at udvise angstrelateret opførsel længe før tordenvejret starter. Regn på taget, lyn, eller selv fald i lufttrykket før tordenvejret starter, kan være nok til at udløse angsten. Angst for fyrværkeri er også almindeligt hos hunde, som er bange for torden.\nHverken straf eller klap\nNår man skal behandle en fobi, er det vigtigt, hverken at straffe din hund for at være angst eller kæle for meget med den, da dette kan forværre problemet. At straffe hunden vil kun gøre den mere bange, da hunden ikke kun vil forbinde torden med angst - men også med straf.\nAt kæle med eller at trøste din hund for meget er heller ikke en god idé, fordi så lærer du din hund at angstopførslen er rigtig, og at du synes at dens opførsel er rigtig.\nEn af de første ting man skal gøre med en hund, der er bange for torden, er at give den et sikkert sted at gå hen under uvejret. Et hundebur (som man normalt bruger til at transportere hunde), et sted under en seng eller en stol er godt som gemmested for din hund. Din hund vælger disse steder, fordi de får den til at føle sig sikker, og lyden, der skræmmer den, bliver lavere. Hvis din hund ikke allerede har valgt et sted, så find et sted til den. Du kan fx efterlade nogle godbidder i kassen for at opmuntre hunden til at gå derhen under tordenvejret.\nAt give din hund et sikkert sted at gå hen under tordenvejret er forebyggende for angsten, men det løser ikke roden til problemet. Dette er en sværere opgave - en opgave hvor du måske har brug for din dyrlæge eller en adfærdseksperts hjælp. Nøglen er at vænne din hund til lyden af torden eller andre lignende lyde forbundet med torden. Jo tidligere du starter behandlingen, jo hurtigere vises de positive resultater.\nGenkendelighed giver tilfredshed\nTilvænningen skal ske gradvist. Din hund skal vænnes til lyden af torden og opfatte den som normal. Dette kan som regel gøres ved at spille indspillet torden ved lav volumen og i korte tidsrum.\nTordenlyden bør komme uregelmæssigt for at simulere rigtig torden. Imens du gør dette, skal du overvåge din hunds adfærd. Prøv at distrahere den, mens du afspiller den indspillede torden, ved at lege tagfat eller at begynde en anden sjov aktivitet. Hvis din hund er for bange til at deltage, skal du skrue ned for lyden og prøve igen senere.\nDette kan blive en lang proces, der kræver megen tålmodighed, men i sidste ende vil din hund blive meget mere rolig under tordenvejr.


Jordbærrene bliver modnet med lynets hast i øjeblikket.\nDen megen varme og sol har stor betydning for afgrøderne\nAhh, endnu en dag med bragende sol fra en skyfri himmel. Sådan har de fleste danskere nok haft det den seneste lange periode.\nMen mens den almindelige dansker får strand, kolde drikkevarer og en varm grill på hjernen, når tankerne glider hen på den igangværende sommer, er der noget langt mere alvorligt på spil for de lokale landmænd.\nHer er vejret altafgørende for, om de kommer til at tjene penge på deres afgrøder, eller om det hele - ja, går i vasken.\n2330078#Sankt Hans-bål er i fare: Forbyder alt afbrænding i Gribskov\nFor jordbæravler Lisbeth Toft har den megen sol allerede haft stor betydning. Varmen betyder, at jordbærrene på selv-pluk-marken på Gundekildegaard i Vejby allerede nu strutter af velsmag.\n"Normalt har vi først selvpluk op til Sankt Hans, men vi startede allerede i sidste weekend. Det er helt uhørt. Vi er aldrig startet så tidligt før. Men vi nyder det dejlige vejr. Det gør jordbærene også. Vi skal bare have lidt vand. Heldigvis giver solen rigtig meget smag," siger hun og fortæller, at vejret også betyder, at man skal ud af busken, hvis man skal nå at plukke bær i år.\n"I den her varme går det hurtigt. Så det gælder om at plukke dem, mens de er dér. Det kommer til at gå meget hurtigere. Om en måned er det forbi," siger hun.\nOgså for den lokale vinavler Søren Søndergaard fra Ørby Vingaard har vejret en betydning. Men han er faktisk glad for, at den danske sommer indtil videre har været så lun.\n"Det er bedst med tørke nu. Det er helt klart. Planterne får mere energi, og grenene bliver hurtigere voksne. De blade, der kommer på, giver energi til druerne, og de vokser løs i øjeblikket. Det er helt perfekt det her. Det er helt sydlandsk," siger han og fortsætter:\n"Vinstokkene kan sagtens gå 20-30 meter ned med rødderne, hvis de mangler vand. Så det betyder ikke noget for vindyrkerne, at der ikke falder så meget regn."\nDet mest afgørende tidspunkt for druerne rent vejrmæssigt er dog ikke nu, fortæller Søren Søndergaard. Det er først, når druerne begynder at vokse. Hvis der falder for meget regn i den periode, vil alkoholprocenten faktisk falde. Som Ørby Vingård oplevede sidste år.\n"Druerne er meget små lige nu. Men når vi rammer august og september skal vi helst ikke have for meget vand. Der skal vi have sol. Der skal druerne modnes. Det bevirker alkoholprocenten. De måneder er afgørende for os."\nPubliceret 14 June 2018 11:30\nDet er ikke sommer uden et Sankt Hans-bål. Sådan plejer det at være. Men i år er der stor risiko for, at der slet ikke bliver nogle Sankt Hans-bål i Gribskov.\nPå grund af tørken har Frederiksborg Brand og Redning indført et afbrændingsforbud i Gribskov. Og det rammer altså Sankt Hans.\n"Hvis der stadig er et forbud til Sankt Hans, kan man ikke brænde Sankt Hans-bål af. Der er ikke nogen undtagelser. Man må heller ikke gøre det i sin egen have," siger Peter Cowland, forebyggelselschef hos Frederiksborg Brand og Redning.\n2330117#Tørke rammer jordbær-høsten: 'Om en måned er det forbi'\nDet betyder altså, at hvis heksene i Gribskov skal en tur til Bloksbjerg er der nødt til at falde noget regn. Og nogle sprede byger er ikke nok.\n"Det kommer an på, hvordan regnen falder. En dag med regn kan være nok, hvis den er vedvarende. Men hvis regnen er kortvarrig, når den ikke at fugte. Så en mindre byge er ikke nok. Der skal mere regn til."\n2330144#Metrolog råber vagt i gevær: Alt bliver mere ekstremt - hvor er øl\n"Vi har været nødt til at lave forbuddet efter længere tids varmt vejr. Naturen er tør, og der er risiko for, at der går ild i noget, hvis folk er uforsigtige. Derfor har vi valgt at indføre det her afbrændingsforbud for at reducere risikoen for brande."


Design af Nimbus Nordic - katalog - Orenda Freelance Grafisk Designer\nEn virksomhed som designer tøj til mænd... og kvinder!\nNimbus er kendt for deres lækre kvalitetstøj – men kunderne bliver tit overrasket over at de også designer tøj til kvinder. Jeg fik derfor til opgave at designe et katalog, som skulle henvende sig til deres kvindelig kunder og appellere til dem.\nMin tanke bag kataloget, som jo var et salgsværktøj, gerne skulle minde lidt mere om et magasin frem for et salgskatalog. Jeg designede derfor kataloget med grafisk typografi, feminine ikoner og collager.\nTidligerePortfolieCoop.dk MAD Bildekoration