Kommunikationsanalyse af patientundervisning - PDF\nKommunikationsanalyse af patientundervisning\nDownload "Kommunikationsanalyse af patientundervisning"\n1 D E T H U M A N I S T I S K E F A K U L T E T K Ø B E N H A V N S U N I V E R S I T E T Kandidatspeciale Mona Holkmann Jacobsen Kommunikationsanalyse af patientundervisning Vejleder: Hanne Ruus Institut: INSS, DANSK Afleveret: Juli\n2 Forord Specialet er udarbejdet på Københavns Universitet inden for studieretningen Dansk. Specialet analyserer og undersøger kommunikationen i patientundervisning på et enkelt patientuddannelsesforløb. Analysen fokuserer specielt på, hvordan de sundhedsprofessionelle undervisere søger at motivere patienterne via kommunikationen. Specialets case er fra en Hjerterehabiliteringsafdeling på et hospital i hovedstadsområdet. Såvel patienter som personale er anonymiseret i specialet, og alle har skriftligt indvilliget i deltagelse. Uden personalets og patienternes velvillighed havde dette speciale ikke været muligt, og jeg ønsker derfor at rette en tak til afdelingens personale og patienter for at lukke mig inden for og give mig et spændende indblik i patientundervisningen samt for at være åbne, engagerede og behjælpelige i hele processen. Jeg vil også rette en tak til min bror, Johan Holkmann Jacobsen, for illustrationen til forsiden. Til sidst skal det nævnes, at det ikke er muligt for offentligheden at få del i specialets bilagsmateriale på grund af dets følsomme karakter. 2\n3 Indholdsfortegnelse 1.0 INDLEDNING SAMARBEJDSPARTNERE NYE ROLLER OG NYE OPGAVER PATIENTUNDERVISNING PÅ PATIENTUDDANNELSER PROBLEMFORMULERING TEORI KORT OM PATIENTUNDERVISNING PÅ PATIENTUDDANNELSE DEFINITION AF PATIENTUNDERVISNING PÅ PATIENTUDDANNELSE PATIENTUDDANNELSE KORT HISTORISK OVERSIGT FORMÅL, OPBYGNING OG INDHOLD EN AKTIV SAMARBEJDSPARTNER MED EGENOMSORG HVAD ER EGENOMSORG? MENNESKESYNET BAG EGENOMSORG INVOLVERING AF PATIENTEN EN AKTIV SAMARBEJDSPARTNER TEORI OM MOTIVATION OG FORANDRINGSKOMMUNIKATION HVAD ER MOTIVATION? GRUNDLÆGGENDE MOTIVATIONSTEORI MOTIVATIONSSAMTALEN SELF-EFFICACY BAG OM MOTIVATIONSARBEJDE OG FORANDRING Antagelser bag motivationsarbejde Health-belief modellen Diffusion of Innovation Stages of Change FORANDRINGSKOMMUNIKATION TEORI OM UNDERVISNING DER SKAL MOTIVERE UNDERVISNING AF VOKSNE - GENEREL LÆRINGSTEORI UNDERVISNING AF PATIENTER - SUNDHEDSPÆDAGOGIK OG DIDAKTIK Patientcentreret kommunikation Roller i patientundervisning OPSAMLING OG SAMMENFØJNING METODE DISKURSANALYSE KRITISK DISKURSANALYSE DISKURSPSYKOLOGI KONVERSATIONSANALYSE TRANSSKRIPTIONSKONVENTION MIN SAMMENSÆTNING OG BRUG AF METODE OPERATIONALISERING CASEN VALG AF CASEN AFGRÆNSNING AF CASE OG INDSAMLINGSMETODE EMPIRIENS BESTANDDELE 49 3\n4 3.3.4 MIN EGEN ROLLE ANALYSE BESKRIVELSE OG ANALYSE AF CASENS KONTEKST PATIENTENS KONTAKT MED AFDELINGEN UNDERVISNINGSKONTEKSTEN CASENS FORMÅL OG SUCCESKRITERIER ANALYSE AF EKSEMPLER EKSEMPEL EKSEMPEL EKSEMPEL EKSEMPEL EKSEMPEL EKSEMPEL EKSEMPEL EKSEMPEL EKSEMPEL DELKONKLUSION GRUPPEDYNAMIK AKTIVERING AF GRUPPEN BRUG AF GRUPPEDYNAMIK DELKONKLUSION UNDERVISERENS ROLLE EKSPERTEN RÅDGIVEREN COACHEN DELKONKLUSION DISKUSSION DISKUSSION OG REFLEKSION OVER TEORI OG METODE DISKUSSION OG REFLEKSION OVER ANALYSENS RESULTATER LISTE MED HANDLEANVISNINGER OG FORSLAG TIL FORBEDRINGER KONKLUSION PERSPEKTIVERING ABSTRACT - COMMUNICATION IN PATIENT EDUCATION LITTERATUR 102 4\n5 1.0 Indledning Vi lever længere og længere udviklingen inden for det medicinske felt har ført til bedre behandling af flere sygdomme. Det betyder til gengæld, at flere skal leve med deres sygdom(me). Alene i Danmark anslås det, at omkring millioner mennesker har en eller flere kroniske sygdomme (Willaing, Folmann & Gisselbæk, 2005: 6). Samfundet har derfor både en interesse i og et ansvar for at tage hånd om mennesker med en kronisk sygdom, således at de kronisk syge kan indgå i samfundet på bedst mulige måde til gavn for dem selv og samfundet. Det ses bl.a. i regeringens sundhedsprogram, Sund hele livet, hvor der er sat fokus på en række af de kroniske sygdomme type 2 diabetes, forebyggelige kræftsygdomme, hjerte-kar-sygdomme, knogleskørhed, muskel- og skeletlidelser, overfølsomhedssygdomme, psykiske lidelser samt KOL (kronisk obstruktiv lungesygdom) (2002: 34). Kronisk sygdom betyder for mange, at de skal lære at leve på en anden måde, og det påvirker deres liv fysisk, psykisk og socialt. I Sund hele livet (2002: 35) karakteriseres et af de vigtigste elementer i indsatsen som patientrådgivning, -støtte, -rehabilitering m.v. Der skal altså ikke blot fokuseres på primær og sekundær forebyggelse, men også tertiær forebyggelse 1, dvs. forebyggelse når patienten er blevet syg, så en forværring af eksisterende sygdom undgås og funktionsevne opretholdes. Dette kan fx være gennem rehabilitering eller patientundervisning. Ved langvarige og kroniske sygdomme er det derfor vigtigt at sikre patientens egenomsorg og ansvar for eget helbred, således at patienten kan bevare helbredet bedst muligt længst muligt. Det betyder, at der kommer mere fokus på patientens rolle i sundhedssektoren, og at patienten gerne skulle indgå i samspillet med sundhedssektoren som en aktiv samarbejdspartner. 1 Primær, sekundær og tertiær forebyggelse defineres på følgende måde: Primær forebyggelse: Indsatser, der har til formål at forhindre, at sygdom overhovedet opstår. Sekundær forebyggelse: Indsatser/tidlig opsporing, der har til formål at finde borgere med de første tegn på udvikling af sygdom for efterfølgende at intervenere med henblik på at stoppe udvikling af sygdommen. Tertiær forebyggelse: Indsatser, der har til formål at forebygge forværringer af sygdom og fastholde funktionsevnen hos patienter. Gruppebaserede patientuddannelser i regioner og kommuner, Danske Regioner, 2006:\n6 1.1 Samarbejdspartnere nye roller og nye opgaver Gennem de sidste 20 år har rollerne mellem patient og sundhedsprofessionelle gradvist ændret sig, og ændringen er endnu ikke fuldført. Der er ved at ske et paradigmeskift i sundhedssektoren 2. Patienterne har selvfølgelig også selv et ansvar for at blive aktive samarbejdspartnere, men det er de sundhedsprofessionelles opgave at motivere patienterne til at blive aktive samarbejdspartnere samt tilbyde og udstyre patienterne med de nødvendige redskaber til, at de kan udøve egenomsorg. Det betyder, at de sundhedsprofessionelle får en underviserrolle. Om dette skriver Granum: Den undervisende funksjonen er ett vigtig område av sykepleierens selvstendige funksjonsområder. Sykepleierens undervisningsfunksjon innebærer å utføre arbeid som sørger for at pasienten tilegner seg kunnskap for å kunne forstå sin situasjon bedre og derved lettere mestre dagliglivets situasjoner. (2003:19-20) Sundhedssektorens etiske ansvar for at hjælpe patienten vil også have andre positive effekter. Patienter, der er aktive samarbejdspartnere, mestrer deres sygdom bedre og tager tiltag mod egenomsorg. Desuden vil cost-benefit balancen bedres, dvs. sammenhængen mellem sundhedssektorens og samfundets udgifter og effekter i forhold til patienterne. Begrebet aktiv samarbejdspartner dækker over, at patienten skal være medbestemmende og tage ansvar for sig selv og sin behandling og have gode handlekompetencer. Det kaldes også for egenomsorg (Dørfler & Hansen, 2005) (jf. afsnit ). For at patienten kan blive en aktiv samarbejdspartner, må patienten have en grundig viden om sin sygdom og behandlingsmuligheder, men også om hvad sygdommen betyder for ham/hende fysisk, psykisk og socialt. Ved kronisk sygdom er der som regel behov for såvel holdnings- som adfærdsændringer hos patienten. Derfor er det nødvendigt, at de sundhedsprofessionelle giver patienten redskaber og strategier til forandring samt søger at styrke motivationen for forandring. 1.2 Patientundervisning på patientuddannelser En af måderne at få patienter, der er aktive samarbejdspartnere, er gennem patientundervisning. 2 Paradigmeskiftet medfører en bevægelse fra en produktionskultur mod en servicekultur, og det hænger bl.a. sammen med, at sundhedssektoren står over for nye udfordringer og krav med de mange kroniske sygdomme (Skopet, nr. 2, 2007: 7). 3 Fremover signaleres henvisningerne med jf. plus tal, dvs. afsnittet underforstås. 6\n7 Patientundervisning er i dag en lige så vigtig intervention som den medicinske behandling, pleje og den øvrige omsorg i sundhedssektoren (Willaing, Folmann & Gisselbæk, 2005: 7). En af de nyeste former for patientundervisning, der er præget af meget udvikling, og som der er meget fokus på for tiden, er patientundervisning på patientuddannelser. Jeg uddyber og definerer begrebet i afsnit og vil på nuværende tidspunkt blot pointere, at patienten deltager i et struktureret læringsforløb på et hold med andre (med)patienter, og at et af de væsentligste redskaber i læringsforløbet er kommunikationen mellem de sundhedsprofessionelle og patienterne. Flere steder i litteraturen beskrives det, at patientuddannelse er en af de bedste måder ved længerevarende eller kroniske sygdomme til at få patienten til at være en aktiv samarbejdspartner, der udøver egenomsorg: Patienten får diagnosticeret en given sygdom, deltager i en patientskole, udøver egenomsorg, får derefter en bedre livsstil og bedre livskvalitet, når i højere grad behandlingsmålene og får færre komplikationer i forbindelse med sygdommen på grund af bedre compliance. (Willaing, Folmann & Gisselbæk, 2005: 12) Patienter mister ved (kronisk) sygdom kontrol og føler sig magtesløse, og når patienter skal have kontrollen tilbage og tage ansvar og drage omsorg for sig selv, så er patientundervisning også den mest effektive metode (Rankin & Stallings, 1996: 2 fra Söderkvist, 2001: ) De forskellige patientuddannelser kan være meget forskellige i deres opbygning, fokus, metode og ønskede effekt. Det afhænger selvfølgelig til dels af, at de ofte er rettet mod patienter med specifikke sygdomme, fx hjerte-kar-sygdomme (Willaing, Folmann & Gisselbæk, 2005: 7; Christensen & Jensen, 2002). Men fælles for undervisningen på patientuddannelserne er et struktureret læringsforløb og en målsætning, der sigter mod at give patienterne viden, bevidsthed om egne ressourcer, strategier, handlemuligheder og kontrol, således at de udøver egenomsorg, er aktive samarbejdspartnere og derigennem får et bedre helbred, undgår forværringer og øger deres livskvalitet. Det rejser spørgsmål som: Hvordan skal disse mål opnås? Hvordan skal læringen tilrettelægges og udføres? Hvilke metoder fungerer? Hvordan skal underviserrollen være? 7\n8 Kræftskolen Danmark (Mose, 2001: 4), der har arbejdet med at etablere patientuddannelser, peger på, at undervisningen skal indeholde tre grundelementer: Viden Handling Støtte og skriver endvidere: Vidensdelen kan tilgodeses ved oplæg fra forskellige behandlere. Handlingsdelen kan tilgodeses ved forskellige praktiske øvelser, men også ved oplæg, der lægger vægt på hvad patienten selv kan gøre. Den følelsesmæssige støtte kan tilgodeses ved samværet med andre patienter og kontakten med kursuslederen. (2001: 16). Samtidig peges der på, at undervisningen skal gøres målrettet, aktuel og vedkommende eller med andre ord patientcentreret, dvs. tage udgangspunkt i patienten. Desværre tegner der sig det billede i meget litteratur, at man enten må lede forgæves efter konkrete handleanvisninger, eller også støder man på alt for vage og generelle oplysninger. Man finder heller ikke oplysninger om, hvordan man udfører undervisningen og i særdeleshed kommunikerer på en sådan måde, at man sikrer eller søger at sikre motivering af og motivation hos patienterne, således at de bliver aktive samarbejdspartnere, der udøver egenomsorg. Alt dette giver store variationer i patientuddannelserne, og det påpeges, at variationerne og de manglende handleanvisninger ikke alene medfører problemer med for eksempel validitet, sammenligning, reproducerbarhed og effektmåling, men også problemer med hvilke konkrete og effektive elementer, der kan anbefales at indgå i undervisningen på patientuddannelser (Willaing, Folmann & Gisselbæk, 2005: fx 11, 12, 16 & 18; Christensen & Jensen, 2002: 141). 1.3 Problemformulering De helt overordnede mål med patientundervisning på patientuddannelse kan altså beskrives som at motivere og udstyre patienterne med redskaber, således at de bliver aktive samarbejdspartnere, der udøver egenomsorg (jf ). Forenklet sagt sigter man med patientundervisningen mod at assistere patienterne til at ændre adfærd. Redskabet er dialogbaseret kommunikation: patientundervisning er en af sygeplejerskens aktiviteter, der udføres i samspil med patienten.... I tilrettelæggelse og gennemførelse af undervisning må sygeplejersken skabe demokratiske samværdsformer, så patienten føler sig 8\n9 respekteret og lyttet til, men også forpligtet til at deltage aktivt i undervisningen.... redskabet er samtale. (Christensen & Jensen, 2002: 17 min fremhævelse). For at en ændring af adfærd skal være succesfuld, er motivation af afgørende betydning (jf ). Derfor skal patientundervisningen på patientuddannelserne motivere/søge at motivere patienterne, og det skal ske via kommunikationen (jf & 2.3.3). Netop fordi patientundervisning kan have kæmpe betydning ikke blot for den enkelte patient og dennes familie og pårørende, men også for sundhedssektoren og samfundet som sådan, når den er vellykket (og når den ikke er det), er det vigtigt at undersøge hvilke konkrete, kommunikative elementer, der er effektive i patientundervisning på patientuddannelser. Specialet vil derfor tage udgangspunkt i en enkelt patientuddannelsescase og vil ved hjælp af især motivations- og forandringsteori og diskursanalyse undersøge, hvordan kommunikationen i patientundervisningen på patientuddannelsen motiverer/søger at motivere patienterne. Jeg vil i undersøgelsen fokusere på følgende: Hvad gøres der i undervisningen for at motivere? Hvordan gøres dette? Og fungerer det efter hensigten? Med baggrund i undersøgelsen ønsker jeg at udarbejde en kort liste med handlingsanvisninger og mulige forbedringer, der er effektive i arbejdet med at motivere patienter i patientundervisning på patientuddannelsen. 9\n10 2.0 Teori En del af teorien bliver operationaliseret i forlængelse af redegørelserne de steder, hvor det falder mest naturligt, mens en anden og lille del af teorien først vil blive operationaliseret i det senere metodekapitel. 2.1 Kort om patientundervisning på patientuddannelse Jeg definerer først begrebet patientundervisning på patientuddannelse. Herefter giver jeg en kort historisk oversigt for på denne måde at anskueliggøre de overordnede rammer for patientundervisning. Til sidst ser jeg nærmere på formålet med og opbygningen af patientundervisningen på patientuddannelser. Det giver viden om hvilke teorier, begreber og til dels metoder, der er relevante for det videre arbejde med at undersøge kommunikationen og undervisningen på patientuddannelser Definition af patientundervisning på patientuddannelse Patientundervisning på patientuddannelse består af to begreber. Jeg definerer først begreberne hver for sig og præciserer derefter en samlet definition. Vivien Coates arbejder med følgende definition af patientundervisning: planned combinations of learning activities designed to assist people who are having or have had experience with illness or disease in making changes in their behaviour conductive to health. (1999: 25) Torill Kloster kommer med en anden definition, som lyder: en prosess hvor kommunikasjon mellem sykepleier og pasient har til hensigt å utvikle/endre kunskap, holdninger/verdier eller ferdigheter. (Kloster, 1997 i Christensen & Jensen, 2002: 17) Patientundervisning er altså planlagte læringsaktiviteter, som gennem kommunikation (eller evt. andre tiltag) mellem sundhedsprofessionelle og patienter sigter mod en forandring og udvikling hos patienten til fordel for patientens (fysiske, psykiske og sociale) helbred. 10\n11 Patientuddannelse omtales også ofte som patientskoler, rehabilitering og gruppebaseret undervisning, og de er stort set identiske. I Gruppebaserede patientuddannelser i regioner og kommuner står der om patientuddannelse: Strukturerede patientuddannelsesforløb typisk i hold af patienter med det formål at øge patienternes livskvalitet og handlekompetence i forhold til deres sygdom. (2006: 3) Christensen og Jensen skriver endvidere: Patientskoler tilbyder en struktureret uddannelse, der retter sig mod mennesker med længerevarende eller kroniske lidelser. Skolerne har forskellige målformuleringer, men et gennemgående træk er en intention om at øge patientens bevidsthed om egne ressourcer, strategier og handlemuligheder. Dette søges opnået ved at tilbyde den bedst mulige viden og et læringsrum, hvor egne erfaringer kan drøftes med medpatienter og professionelle. (2002: 139) Patientuddannelse er altså et struktureret læringsforløb (ofte i rehabiliteringsregi), hvor patientundervisning til grupper af patienter med kroniske eller længerevarende lidelser indgår som et hovedelement. Dermed når jeg frem til specialets definition af patientundervisning på patientuddannelse som: Et forløb af forudbestemt sammensætning og varighed med strukturerede og planlagte læringsaktiviteter, der gennem kommunikation (eller evt. andre tiltag) mellem sundhedsprofessionelle og en gruppe af patienter med kronisk sygdom sigter mod en forandring og udvikling hos patienterne til fordel for patienternes (fysiske, psykiske og sociale) helbred. Fremover i specialet vil jeg bruge begrebet patientundervisning om selve de kommunikative undervisningsaktiviteter på en patientuddannelse, mens jeg bruger begrebet patientuddannelse om de samlede tiltag på en patientuddannelse, hvor patientundervisning ofte er det vigtigste element Patientuddannelse kort historisk oversigt Patientuddannelse er udsprunget af og henter ofte inspiration fra den individuelle information, rådgivning og vejledning, der efterhånden er blevet en naturlig og vigtig del af vore dages 4 At patientundervisningen ofte får status som det vigtigste element, ses dels ved, at visse patientuddannelser kun har dette tiltag, dels ved at undervisningen ofte har den samlende funktion på uddannelsen. 11\n12 sygepleje. Især USA og England, men også vores nordiske naboer, har dannet baggrund for patientuddannelsernes begyndelse i 1980 erne i Danmark (Christensen & Jensen, 2002: 139). De første tilbud var fx mødregrupper og astmaskoler. Sidst i 1980 erne kom der tilbud til patienter med diabetes og kræft (Christensen & Jensen, 2002: 139, Willaing, Folmann & Gisselbæk, 2005: 7). I dag er der etableret patientuddannelser inden for mange forskellige områder og til mange forskellige patientgrupper. Grunden til, at patientuddannelser på så kort tid er gået fra at være nærmest ikke-eksisterende til, at det i dag betragtes som en betydningsfuld og vigtig intervention, bliver af Coates opsummeret i fire punkter: The nature of disease and illness prevalent in our society is changing. Patient participation is a fashionable concept in health care which can only be achieved if there is adequate patient education. There is research evidence to suggest that patient education is an effective intervention in a wide variety of settings. There is research evidence that patients want to receive education about their health problems. (1999: 6) De fleste af disse punkter har jeg allerede omtalt, og de uddybes ikke yderligere undtagen det andet punkt, som berøres i afsnit og Selvom patientuddannelse i dag er udbredt i mange vestlige lande, er det vigtigt at pointere, at de stadig ikke er fuldt ud udviklet og integreret i sundhedssektoren. Desuden er der uenighed og manglende viden om patientundervisnings-faktorer som: hvordan syge mennesker lærer bedst, og hvordan holdnings- og adfærdsændringer bedst sikres hos denne gruppe hvilke konkrete og enkelte elementer undervisningen og kommunikation skal bygges op af samt hvilke undervisnings- og kommunikationsmetoder, der fungerer bedst og mest effektivt (Willaing, Folmann & Gisselbæk, 2005: fx 11, 12, 16 & 18 & Coates, 1999: 1-2) Formål, opbygning og indhold Jeg skrev i afsnit 1.3, at de helt overordnede mål med patientundervisning er at motivere og udstyre patienterne med redskaber, så at de bliver aktive samarbejdspartnere, der udøver egenomsorg. 12\n13 Willaing, Folmann & Gisselbæk konkretiserer begreberne aktiv samarbejdspartner 5 og egenomsorg i følgende citat: Den kompetente, informerede og aktive patient skal kunne håndtere akutte anfald/forværring af sygdom, bruge medicin og behandling optimalt, genkende og handle ved symptomer, håndtere træthed, håndtere de sundhedsprofessionelle, klare arbejde og håndtere de psykologiske konsekvenser af sygdommen. (2005: 14) Egenomsorg kan sidestilles med begreber som self-management, the expert patient og også empowerment (Willaing, Folmann & Gisselbæk, 2005: 8-9 & Dørfler & Hansen, 2005). Jeg benytter derfor det danske ord egenomsorg, da det samler betydningen af de andre tre ret ens begreber. De tidligste patientuddannelser fokuserede på en medicocentrisk retning, dvs. en retning der især sigtede mod opgaver som nødvendig følge af sygdommen, fx ved diabetes indtagelse af insulin eller overholdelse af en bestemt diæt. I dag fokuseres der på en psykosocial retning, hvilket vil sige, at der tages højde for opgaver af både medicinsk, psykisk og social art. Coates taler om tre arter af mål og kategoriserer dem som: Psykomotorisk mål: planlagt ændring af adfærd eller tilegnelse af en evne. Kognitivt mål: øget viden. Affektivt mål: justerede/ændrede holdninger, værdier og overbevisninger. (1999: 37) Patientundervisningen skal rettes mod alle tre mål, da patienten står over for opgaver inden for hver kategori. Jeg omtalte tidligere (jf. 1.2) Kræftskolen Danmarks tre grundelementer viden, handling og støtte. Disse tre grundelementer kan stort set sættes ind i hver sin kategori i Coates opdeling, og det støtter dermed påstanden om, at patientundervisningen skal indeholde elementer fra hver kategori. De enkelte patientuddannelser og patientundervisningen er som sagt ofte meget forskelligt opbygget, men der er dog få generelle træk, som bør fremhæves. Først og fremmest er en patientuddannelse ofte opbygget af flere elementer, hvor selve patientundervisningen blot er et element, men dog et element som, jeg mener, med rette kan kaldes for et samlende eller centrerende 5 Jeg uddyber senere i teorien begrebet aktiv samarbejdspartner mere, da konkretiseringen ikke er nok i dette citat. Begrebet hænger i stor grad sammen med begrebet egenomsorg. 13\n14 element. Andre elementer, der ofte ses, er træningsbaserede elementer, fx fysisk aktivitet eller måling af blodsukker. Til sidst skal det pointeres, at redskabet til at udføre patientundervisningen primært og næsten udelukkende er kommunikation 6, hvor kommunikation forstås som mundtlig, skriftlig og anden non-verbal interaktion. I de følgende afsnit vil jeg med udgangspunkt i fem centrale begreber i forbindelse med patientundervisning redegøre for relevant teori til brug for min undersøgelse og analyse af patientundervisning. De fem begreber er: aktiv samarbejdspartner, egenomsorg, motivation, self-efficacy og forandring. 2.2 En aktiv samarbejdspartner med egenomsorg Det overordnede mål med patientundervisning er som nævnt en aktiv samarbejdspartner, der udøver egenomsorg. Egenomsorg dækker ifølge Dørfler og Hansen (2005) et bredt spektrum af betydninger, og de anbefaler derfor, at man ekspliciterer, hvilken betydning man benytter Hvad er egenomsorg? Orem, en amerikansk sygeplejeforsker, har formuleret en teori om self-care, der danner baggrund for mange opfattelser og antagelser om egenomsorg. Hendes begreb self-care svarer til egenomsorg, og definitionen lyder: Self-Care is the practice of activities that individuals initiate and perform on their own behalf in maintaining life, health and well-being. (Dørfler & Hansen, 2005: 10). Patienten er den aktive i forhold til at udøve egenomsorg, men skal i en ny livssituation, som ved kronisk sygdom, lære at udøve egenomsorg (Dørfler & Hansen, 2005: 15). Egenomsorg forstås som en målrettet aktivitet, der omhandler at tage ansvar for sin sygdomsbehandling samt at opretholde eller forbedre sin sundhed og livskvalitet. Egenomsorg er således patientens eget ansvar, men ansvaret for, at patienten lærer at udøve egenomsorg, er de sundhedsprofessionelles. Dermed kan 6 Når jeg siger primært og næsten udelukkende, er det for at tage højde for, at der kan eksistere redskaber, der kan være til stor gavn for patienterne, men som måske ikke så godt kan karakteriseres som værende kommunikation, fx det at tegne sin smerte (som fx foregår i behandlingen af kroniske smertepatienter). 14\n15 man tale om et partnerskab mellem patienten og de sundhedsprofessionelle, hvor de gennem interaktionen klarlægger, hvad der skal til, for at det enkelte individ udøver egenomsorg i sin nye situation (Dørfler & Hansen, 2005: 14). Den målrettede aktivitet, der er indlejret i egenomsorgsbegrebet, defineres således konkret i et kommunikativt samarbejde mellem patienten og de sundhedsprofessionelle, fx gennem undervisning, informationer, støtte og handlingsplaner. Udøvelse af egenomsorg defineres i specialet som patientens målrettede og aktive handlen, der berører ansvar for sygdomsbehandling samt opretholdelse og forbedring af sundhed og livskvalitet. Denne handlen styres og/eller støttes kommunikativt via et samarbejde mellem de sundhedsprofessionelle og patienten gennem en aktiv involvering af patienten, så denne får indflydelse, ansvar og ejerskab for sin egenomsorg og styrker denne Menneskesynet bag egenomsorg Antagelsen om, at mennesket er i stand til at være aktiv og medansvarlig i indsatsen med at sikre befolkningens sundhed bedst muligt længst muligt, har rødder i humanistiske og sociale teorier. Mennesket ses som et frit, selvstændigt og ansvarligt individ, der ønsker udvikling, og som indgår i et evigt samspil med andre mennesker og det omgivende miljø. Disse ting anskues som fundamentale behov for mennesket (jf ). Ideen med egenomsorg er at bruge det menneskelige potentiale fuldt ud, skabe gensidig magt og samtidig vise tillid til andre menneskers formåen og vilje (Sørensen & Strandgaard, 2007: 1). For at bruge det menneskelige potentiale fuldt ud er antagelsen, at en masse (tavs) viden, skjulte ressourcer og kompetencer med de rette midler kan tilbydes og/eller fremkaldes gennem involvering af patienten. Hypotesen er, at patienten så vil være mere motiveret til at udøve egenomsorg, fordi patienten oplever selvstændighed, styrket self-efficacy, indflydelse, kontrol, ejerskab og tillid, og dermed tager vare på sig selv eller søger hjælp, hvis det er nødvendigt 7. 7 Det skal nævnes, at patienter ikke altid har et ønske om ansvar, kontrol og egenomsorg, fx fordi de i en periode ikke selv magter det og hellere ser andre de sundhedsprofessionelle eller pårørende - tage ansvaret og beslutningerne (Blohm & Christensen, 2005: 74). Jeg går ikke yderligere ind i denne diskussion. 15\n16 2.2.3 Involvering af patienten en aktiv samarbejdspartner Midlet til at skabe en patient, der udøver egenomsorg, er involvering af patienten. Jeg kommer i senere afsnit ind på, hvordan denne involvering kommunikativt kan imødekommes, administreres og udføres (jf. fx & ). Grundlæggende handler det om at medinddrage patienten, tage udgangspunkt i dennes virkelighed, indtræde i en rolle som coach for patienten og aktivt bruge interaktionen til dette, da patienten så motiveres til at være en aktiv samarbejdspartner. En aktiv samarbejdspartner vil altså sige, at patienten indgår i et partnerskab med de sundhedsprofessionelle. Det sker gennem at deltage aktivt i interaktionen, selv se behovet for at sætte nye livsmål i den nye situation med kronisk sygdom, herunder mål om forandring, og kunne give udtryk for det samt selv foretage beslutninger og valg og udøve egenomsorg. Desuden er en aktiv samarbejdspartner tit kendetegnet ved at komme til tiden og følge de spilleregler, der er vedtaget i forbindelse med patientundervisningen. Der vil som regel også opstå en tillidsfuld relation mellem patienten og de sundhedsprofessionelle, der viser sig ved, at patienten åbner op og fortæller og engagerer sig samt giver positive tilbagemeldinger til de sundhedsprofessionelle (Revstedt, 2004). En patient, der ikke involverer sig og ikke bidrager aktivt og dermed ikke er en aktiv samarbejdspartner forstår ofte ikke, at de selv har et ansvar og selv må gøre noget for at fremkalde positive forandringer. De mener ofte, at de bare skal behandles, vil helst ikke tale om problemer, og tit vil denne patient være tillukket, mistænksom, afvisende eller kritisk (Revstedt, 2004). 2.3 Teori om motivation og forandringskommunikation Et af de væsentligste begreber for dette speciale er motivation. Det er et begreb med mange aspekter. Jeg redegør kort for, hvad motivation er, og præsenterer den mest grundlæggende motivationsteori. Herefter introducerer jeg motivationssamtalen, som er min hovedteori om sammenhængen mellem motivation og kommunikation. Til sidst kommer jeg ind på menneskesynet for motivationsarbejde, forandringsmodeller og forandringskommunikation. 16\n17 2.3.1 Hvad er motivation? Motivation stammer fra det latinske ord movere, der betyder at bevæge. Motivation er en drivkraft eller bevæggrund (Blohm & Christensen, 2005: 26), som sørger for, at vi handler og opnår resultater. Drivkraften udspringer af vores menneskelige behov. Behov og motivation er altså tæt forbundne, og motivation anses for at være en naturlig følge, når vi oplever behov (Sørensen & Strandgaard, 2007: 27). I forhold til patientundervisning betyder det, at det at motivere handler om at få patienterne til at få øje på og opleve relevante behov, fx at være en aktiv samarbejdspartner eller at udøve egenomsorg, med hvad dette indbefatter af behov for forandringer, fx mere motion, sundere kost osv Grundlæggende motivationsteori En af de mest kendte motivationsteoretikere er Abraham H. Maslow. Hans motivationsteori med behovspyramiden udgør et klassisk grundlag for meget teori om motivation. Salling skriver om Maslows motivationsteori: Maslow bygger sin motivationsteori på et princip om, at motivation handler om såvel bevidste som ubevidste faktorer, hvor de bevidste motiver ofte er midlerne til at tilfredsstille de basale ubevidste behov, samt på et klassifikationsprincip, hvor de laveststående behov er de vigtigste for livets opretholdelse. Maslow går ud fra, at mennesket handler ud fra et hierarki af behov. (1990: 41-42). Hierarkiet af behov kan deles op i fem kategorier med en prioriteret rækkefølge (se evt. bilag 19 for en nærmere uddybelse af behovene): 1. Fysiologiske behov 2. Sikkerheds- eller tryghedsbehov 3. Sociale behov 4. Selvhævdelses- eller intellektuelle behov 5. Selvaktualiseringsbehov (Sørensen & Strandgaard, 2007: & Salling, 1990: 42). Behovene kan enten være medfødte eller erhvervede, dvs. tillærte ud fra bl.a. individets erfaringer og den kultur individet indgår i. Behovshierarkiet viser, at de lavest nummererede behov generelt 17\n18 skal tilfredsstilles, før de højere nummererede behov søges tilfredsstillet af individet 8. Maslow siger desuden, at motivation for en handling kan udløses af flere forskellige behov samtidig: Eksempelvis kan spisning være udtryk for behov for ernæring, behov for socialt samvær med andre og behov for tryghed. (Salling, 1990: 43). I relation til patientundervisning skal der for at undgå blokeringer for motivation og indlæring tages højde for, at patienterne har fået tilfredsstillet de lavere behov, fx ved at være godt smertedækkede så de er mest muligt smertefrie, at undervisningslokalet er varmt nok, at der ikke er konflikter imellem patienterne i undervisningsgruppen osv. Det er et fælles ansvar for de sundhedsprofessionelle og patienterne. Endelig kan de sundhedsprofessionelle søge at få patienterne til at opleve fx motion som dækkende flere behov, fx fysisk stabilitet i forhold til sygdommen (niveau 2) samt socialt tilhørsforhold med evt. andre træningsmakkere (niveau 3). Især to modeller har været fremherskende i forsøget med at forklare samspillet mellem motivation, behov og handling/aktivitet - de to modeller betegnes ligevægtsmodellen og spændingsmodellen (Jensen, 1981: ). Ligevægtsmodellen kan illustreres som en vippe, hvor motivationens formål er at sørge for, at vippen (dvs. det enkelte individ med dets behov) er i ligevægt. Det enkelte individ kommer ud af ligevægt og ind i et spændingsfelt fx ved et behov for føde, eller når det oplever uoverensstemmelse mellem en tilstand og et ønsket mål. Individet motiveres herefter til at mindske spændingen og igen opnå ligevægt, fx ved at spise eller ved at arbejde hen imod det ønskede mål. Ligevægtsmodellen har rødder i teorier om, at mennesket søger konsistens i forhold til alle behov i sin tilværelse. I spændingsmodellen, der er en udvidet model af ligevægtsmodellen, prøver det enkelte individ også selv aktivt at komme ud af ligevægt. Gennem udfordringer bidrager og søger det enkelte individ selv at komme ud af ligevægt for at skabe spænding og så skabe en ny ligevægt. Denne model mener, at mennesket selv bevidst søger udvikling, og forklarer altså, hvordan det enkelte individ selv er med til at påvirke sin udvikling. En anden vigtig skelnen i motivationsteori er skelnen mellem indre og ydre motivation. Det kaldes også for henholdsvis direkte, naturlig og indirekte, kunstig motivation. Den indre motivation er den, 8 Der er selvfølgelig undtagelser, fx at et individ kan undertrykke sin sult, fordi han/hun er optaget af noget andet, som findes vigtigt eller interessant. 18\n19 der driver os til at gøre noget, fordi det giver os en indre værdi eller tilfredsstillelse, mens den ydre motivation er den, der driver os til at gøre noget på grund af ydre mål fx ros, anerkendelse af en underviser eller sågar for at undgå sanktioner. Generelt set er det vigtigst at påvirke eller appellere til den indre motivation, da denne anskues som værende den mest effektive (Deci & Ryan i Blohm og Christensen 2005: 27). Det skyldes, at individet ved indre motivation altid vil gøre det for sin egen skyld eller tilfredsstillelse, mens individet ved ydre motivation kan gøre det udelukkende for at opnå ydre fordele, fx ros eller undgå sanktioner 9. Det er nu let at se, hvorfor påvirkning af ydre motivation skal udføres med omtanke Motivationssamtalen Motivationssamtalen er udviklet af to psykologer - Miller og Rollnick - og svarer til det engelske begreb Motivational Interviewing 10. Det gode ved Miller og Rollnicks teori er, at den dels danner grundlag for meget anden litteratur om emnet 11, og dels at den både behandler fundamentet for motivationsarbejde samt principper og teknikker til at fremme motivation. Derfor kan jeg bruge motivationssamtalen både som teoretisk baggrund og som pejlepunkter i en analyse af interaktionen i det motivationsarbejde, der foregår i patientundervisning. Miller og Rollnicks teori om motivationssamtalen trækker bl.a. på psykologerne Prochaska og DiClementes teori om forandring (jf ) og psykologen Carl Rogers teori, der pointerer, at vi handler i overensstemmelse med vores overbevisning, dvs. at en ændring i individets overbevisning giver mulighed for en ændring af adfærden. I forhold til det kommunikative fokus betyder det, at der i motivationssamtalen fokuseres på individets holdninger og opfattelse frem for individets konkrete vaner og adfærd (Mabeck, 2005: 13). Helt overordnet kan motivationssamtalen siges at være en teori og metode om adfærdsforandrende interaktion 12. Miller og Rollnick definerer selv motivationssamtalen på følgende måde: en klientcentreret, styrende metode til at fremme indre motivation for forandring ved at udforske og afklare ambivalens. (2004: 47). 9 Fx kunne man forestille sig, at en patient opfatter rosen som det egentlige mål, fordi patienten fx gerne vil fremstå vellidt. Man kunne også forestille sig, at en patient, som opfatter ekstra samtaler om diæt med sundhedsprofessionelle som fx ubehagelige (dvs. som en trussel, der skal undgås), spiser sundere i en periode for at undgå de ekstra samtaler. 10 Miller og Rollnicks bog med titlen Motivational Interviewing hedder på dansk Motivationssamtalen. 11 Og basis for et netforum: 12 Både Miller & Rollnick og Mabeck forstår primært interaktion som samtale. 19\n20 En afgørende forskel på Miller og Rollnicks teori og en del andres teorier er, at de ser motivation som en interpersonel proces: Det ser ud til, at den måde, man kommunikerer på, kan gøre det enten mere eller mindre sandsynligt, at en person forandrer sig. (2004: 26). motivation på mange måder er en interpersonel proces, et produkt af mellemmenneskelige interaktioner. Motivation for forandring ikke bare påvirkes af, men opstår på en meget konkret måde i interpersonel kontekst. I vores perspektiv er det at udforske og forbedre motivationen for forandring en opgave i sig selv, sommetider den allervigtigste og nødvendigste opgave, i hjælperelationer som rådgivning, sundhedspleje og undervisning. (2004: 43). Der argumenteres altså for, at motivation og ændring af adfærd opstår eller fremmes gennem interaktion mellem de sundhedsprofessionelle og patienten 13. Med andre ord har de sundhedsprofessionelles måde at kommunikere på betydning for patientens tilkendegivelser af modstand såvel som forandringsudsagn, der anses for at signalere motivation og forandringsparathed samt synlighed (Miller & Rollnick, 2004: 26). Miller og Rollnicks teori er omfattende, og de bruger mange begreber og har mange principper i spil på samme tid. Begreberne og principperne knytter sig endvidere til hinanden på forskellige måder. I min fremstilling fokuserer jeg derfor på de begreber og principper, der har relevans i forhold til min problemformulering og min senere analyse. Motivation ses hos Miller og Rollnick som en subjektivt oplevet drivkraft (eller behov) med tre kernebestanddele, der alle kan påvirkes eller fremkaldes gennem interaktion: 1. Villighed: er individets selvoplevede vigtighed af forandringen. 2. Evne: er individets tro på succes (jf ). 3. Parathed: er individets prioritering af forandringen, dvs. hvor vigtig er forandringen for individet netop nu 14. (Miller & Rollnick, 2004: 28-30) Miller og Rollnick taler desuden om fire overordnede principper, der gør sig gældende for motivationssamtalen, og som de sundhedsprofessionelle skal rette sig efter. Jeg redegør blot i punktform for disse principper nu, men vender senere indirekte tilbage til principperne, når jeg 13 Det skal retfærdigvis nævnes, at mennesker også bliver motiverede og ændrer adfærd uden nogen som helst form for interventioner. Motivation og forandring er altså også en naturligt forekommende proces. 14 Fx kan vi mene, at en forandring er vigtig og tro på, at vi kan gennemføre den, men at der er vigtigere ting at tage sig af først. 20


Vikarer til projekttilskud - Nykøbing F\nHar du god erfaring med økonomi og talbehandling? Og har du kendskab til sagsbehandling? Så er vores vikariater hos vores offentlige kunde i Nykøbing F., måske noget for dig.\nTil deres nyoprettede sekretariat i Nykøbing F. søger vi nogle vikarer til at hjælpe med sagsbehandling af ansøgninger om tilsagn og udbetaling af drifts- og projekttilskud. Enhedens primære opgaver er at sikre en korrekt og effektiv sagsbehandling af drifts- og projekttilskud, formulering og vedligeholdelse af regelgrundlag, udarbejdelse af brugervenligt ansøgnings- og vejledningsmateriale, klagesagsbehandling samt gennemførelse af de fornødne kontrolfunktioner.\nOverordnet vil arbejdsopgaverne være:\nSagsbehandlingen i deres tilskudsadministrative system efter standardiserede tjeklister. Tjeklisterne er udarbejdet for hver sagstype.\nArbejdet forudsætter forståelse for tal og fakturaer, ligesom du skal kunne overskue et større sagsområde.\nFor at komme i betragtning til vikariaterne, er det nødvendigt at du har nylig, opdateret erfaring med talbehandling og sagsbehandling. Du skal derfor tidligere have arbejdet med økonomi eller regnskab, som betyder, at du har en regnskabsmæssig forståelse.\n· God til at arbejde selvstændigt\n· Indstillet på et arbejdsmiljø med mange deadlines og et højt produktionskrav\n· Arbejdspladsen er beliggende i gåafstand fra Nykøbing F station\n· Arbejdstiden er 37 timer pr. uge ekskl. frokost mandag-torsdag kl. 8-16 og fredag kl. 8-15:30\n· Opstart vil ske løbende\nDer er tale om HK-opgaver, og din ansættelse vil være underlagt Danvikars overenskomst med HK.\nHvis du er interesseret i at søge stillingen, bedes du klikke nederst i stillingsopslaget på ”Søg job”. Når du udfylder ansøgningsskemaet, bedes du samtidig notere, hvornår du har planlagt din sommerferie.\nHvis du allerede er registreret hos os, bedes du sende os en mail på danvikar@danvikar.dk, og i mailen bedes du notere, hvornår du har planlagt din sommerferie.\nHar du spørgsmål, er du velkommen til at kontakte Charlotte Jørgensen på tlf: 3314-3004


Jan Fogs aske spredt ud over Øresund - Avisen.dk\nJan Fogs aske blev spredt fra hans badebro. (Foto: Foto: SCANPIX arkiv)\nDen kendte mægler er nu stedt til hvile på præcis den måde, han selv ønskede det.\nMidt under det behandlingsforløb, der skulle redde ham fra cancerens favntag, døde Jan Fog 23. april. Han sov ind på Rigshospitalet efter en stamcelle-behandling fra en 25-årig tysk donor. En behandling, som skulle bekæmpe den leukæmi, der havde ramt ham.\nDen 66-årige succesfulde liebhavermægler, der var kendt fra DR's 'Hammerslag', blev bisat 2. maj fra Skovshoved Kirke, og Ekstra Bladet kan i dag fortælle, at Jan Fogs sidste ønske nu er blevet indfriet.\nUnder en dybt privat ceremoni blev hans aske spredt over Øresund, som Jan Fog holdt meget af. Det foregik hjemme ved Fog selv på hans badebro, fortæller den nære ven Pedro Heyman til Ekstra Bladet.\nAt få sin aske spredt ud i havet omkring sit hjem var ifølge Ekstra Bladet Jan Fogs eneste ønske i forbindelse med sin død. Stedet havde en stor følelsesmæssig betydning for mægleren med det karakteristiske sølvgrå hår. Det var her, hans forældre fik deres sidste hvilested, da de døde, fortalte den kendte ejendomsmægler i 2013 til BT.\n- Det foregik ved, at mine brødre og jeg samt nogle af vores venner, som kendte min mor, kørte ud til kysten lidt nord for mit hjem. Der gik vi ud til vandet, hvor jeg holdt en mindetale for min mor. Og så dryssede vi min mors aske ud over Øresund, citerer bt.dk ham for at have fortalt.\nDa den nu afdøde kendismægler mistede sin far for år tilbage, blev faderens aske også spredt i Øresund.\nDanskerne sørger over Jan Fogs dødsfald


Designskolen Kolding modtager Designrådets Ærespris - Forbundet Arkitekter og Designere\nForside > Designskolen Kolding modtager Designrådets Ærespris\nFoto: Designskolen Kolding.\nDesignskolen Kolding modtager Designrådets Ærespris for lang og tro tjeneste for designs virke, anvendelse og udbredelse.\nDesignskolen Kolding modtager Designrådets Ærespris som ”en hyldest for en lang og tro tjeneste for designs virke, anvendelse og udbredelse”. Det siger Designrådets formand Lars Thøgersen.\nSkolen indskriver sig dermed i fornemt selskab med tidligere modtagere som Verner Panton, Jacob Jensen, Nanna Ditzel, Knud Holscher og Coloplast, skriver Designskolen Kolding i nyhederne.\nÆresprisen gives til personer, organisationer eller virksomheder, som på afgørende vis har bidraget til det danske designmiljø.\nLærer virksomheder at bruge design\nIfølge Designrådsmedlem Henrik Vibskov fortjener Designskolen Kolding blandt andet prisen for sit store designarbejde uden for Københavnsområdet.\nDet er en anerkendelse af et langt sejt træk med at vise, at en kunstnerisk uddannelse kan skabe stor værdi i forhold til de problemstillinger, samfundet og verden står med. Det er samtidig et cadeau til det samlede designmiljø i Kolding. Et miljø, skolen skylder stor tak.\nMaria Viftrup ved overrækkelsen. Foto: Designskolen Kolding.\nMaria Viftrups mission om at sikre en mere bæredygtig fremtid sikrede hende en pris ved Danish Design Award.


Gode råd til kommende fødende del 1 – Stephanie Blog\nJeg kører fødsels-tema i denne uge – se også “5 ting jeg gerne ville have vidst, inden jeg fødte” og “Test: Er du en dårlig mor?”\nJeg skrev følgende tekst på facebook og instagram for et par uger siden:\n“Jeg havde to meget forskellige fødselsoplevelser.\nElva blev født 22 dage før tid, hvilket også forklarer hendes lilla farve (masser er fosterfedt). Baldur kom ni dage før tid og var lidt mere rigtig i farven – omend lidt mere krøllet i udtrykket. 😁\nBegge fødsler gik godt, men Elvas fødsel var en hård nyser, mens Baldurs fødsel var lidt som et nys. Det er måske lidt en overdrivelse, bevares.. men det var to meget forskellige oplevelser.\nJeg tænkte, om I ikke vil dele jeres bedste råd.\nHvad ville du gerne have vidst, inden du fødte?\nVar der noget særligt, der gjorde det til en god oplevelse, eller noget du retrospektivt ville have gjort anderledes?\nJeg tror, de mere brugbare fortællinger, måske kunne virke lidt mere konstruktivt for kommende fødende kvinder.\nSå jeg håber, du vil give dit besyv med.\nHvis du ønsker at gå den mere anonyme vej, kan du svare via spørgerunden i min story – så samler jeg jeres svar i et blogindlæg. ❤🙏 Jeg er klar over, man ikke selv kan kontrollere alt ved en fødsel, men måske er der alligevel en erfaring, du vil give videre.”\nJeg vil gerne starte med at indrømme, at jeg har løjet for jer. To gange faktisk. Ufrivilligt, ganske vist. Jeg skrev jo, jeg ville samle alle jeres kommentarer i et blogindlæg. Det kan ikke lade sig gøre, fordi I har skrevet SÅ mange kommentarer – og tusind tak for det. Derfor bliver jeg nødt til at dele blogindlæggene op i tre dele. Det var første løgn. Den anden er, at jeg ikke lige havde tænkt over, at det ikke er muligt at kopiere de kommentarer, I har skrevet via spørgerunden i min story på instagram eller sendt direkte til mig i private beskeder. Så hvis jeg skal samle dem også, skal jeg skrive dem ind selv. Det kan være, jeg gør dét, en dag hvor jeg bliver ramt af et mega overskud. Det var så løgn nummer tre – for lad os nu være ærlige.. det kommer jo ikke til at ske. 😀\nHvis dit besyv derfor beklageligvis ikke er kommet med, så vil jeg opfordre dig til at skrive det i en kommentar herinde.\nGode råd til kommende fødende fra dem som faktisk har prøvet det:\nAt du kan forvente absolut intet. Drop alle ideer og forventninger ❤\nJeg ville ønske jeg havde øvet vejrtrækningsøvelser mere. Når jeg mestrede dem under veer så gjorde det halvt så ondt, desværre gik jeg mere i panik 🙄 og det hjalp ikke på smerterne! 🙈\nForberedelse var min redning. Tog et smertefrifødsels kursus og det bedste jeg nogen sinde har gjort. Har haft to helt fantastiske fødsler. Jeg er vild med at føde, jo vist der er noget smerte forbundet med det. Men det er også den vildeste oplevelse og kroppen er for vild. Lytter man til kroppen, skal den langt hen af vejen, nok fortælle hvad den har behov for.\nStol på din krop og slap så meget af under veerne som du kan! Spændte i to og det var meget værre og hårde end når jeg (prøvede at) slappede af og give slip. Det kræver ikke en masse dyre fødselsforberedelse, kun noget kendskab til sin vejrtrækning.\nVed ikke om det er et råd. Men for mig, ville jeg gerne havde vidst at, det var OKAY hvis man ikke fik den der “mega glæde/lykkelig følelse” når baby kom ud, som så mange snakker om. Da jeg fødte min søn, fik jeg ikke den store glæde/ nu er jeg lykkelig følelse som alle snakker om, jeg ville selvfølgelig gøre alt for ham, men jeg havde virkelig brug for at lære ham at kende.. Jeg troede virkelig, at når han var født så ville alt være perfekt og godt, og følte mig faktisk som en utrolig dårlig mor, eller der var noget galt med mig, fordi jeg ikke fik den følelse med det samme, som alle snakkede om ❤\nNetop ovenstående råd fik mig til at have den omvendte følelse, altså jeg følte at hvis jeg ikke havde læst en lignede historie havde jeg haft et endnu bedre “møde” med sit første barn 😊 så Stephanie jeg synes også det er svært da gode råd også kan virke omvendt.\nJeg ville gerne ha vidst, at i dagene efter en fødsel, så føles hele kroppen, som om man er blevet gennembanket 🙈\nPrøv ikke at planlægge for meget, intet kan forudses, alligevel! jeg drømte om at føde i vand, men endte med en epi og lattergas til jeg sejlede 😂 fortæl ingen at veerne er gået igang, irriterende med SMS og opkald når man kæmper på 30′ time 😟😂\nDet bedste jeg fik af vide inden fødselen, kom fra en lidt fjern veninde. Hun sagde “din krop ved, hvad den skal. Det skal du slet ikke tænke på. Når presseveerne så kommer, så presser du bare – fuldstændig ligesom når du skal skide. Mere er der ikke i det” det negligere selvfølgelig fødselen lidt, men det var lige, hvad jeg havde brug for 😄\nJeg fik lavede en fødsels kontrakt med min jordmoder. Den betød at jeg på nogen måder stadig havde kontrol, hvilket jeg fandt enorm tryghed ved. Jeg gar født 3 børn alle med hvor jeg havde lavet en fødsels kontrakt😊\nPræcis som ☝🏻 siger. Stol på at din krop ved hvad den skal, følg den og lad for Gud skyld være med at kæmpe imod! (Med mindre Falck redderen bede dig klemme sammen, taler af erfaring 😅) Og dagene efter en fødsels, føles det som om du har skidt en vandmelon ud af R…. 🙈\nAt nogle havde fortalt om efterveer…… det ville jeg gerne have vidst 🙈😳\nJeg ville have kastet alle ideer og forventninger ud af vinduet. Jeg havde altid troet, at jeg ville ligge i mange timer med veer og at min kæreste og jeg ville komme derfra med nogle fælles minder. I stedet gik jeg så langt ind i mig selv (uden at styre det selv) og blev så udmattet af mit ve-drop, at jeg dårligt var til stede. Jeg kan kun huske brudstykker af de knap 13 timer jeg lå med veer. Og så fik jeg akut kejsersnit, så min drøm om at høre min søn når han kom ud og se min kærestes reaktion bristede totalt. Man kan sige, at jeg satte mig selv op til en “skuffelse”, da ingen fødsler er ens, man kan ikke selv styre forløbet og man kan ikke rigtigt planlægge sig ud af det.\nLang historie kort: Tag tingene som de kommer 😄\nHvis jeg kunne gøre noget om, ville jeg ha lukket ørerne for at det er nemmere og hurtigere 2. gang. Jeg ville undgå alle forventninger. Og takke nej til ve-drop, hvis det på nogen måde kunne undgås.\nJeg ville ønske jeg havde fået noget mere af vide om vejrtrækningsøvelser, jeg havde slet slet ikke så ondt ved den 2. Fødsel fordi jeg tænkte mere over det og slappede bedre af 🙂Derudover ville jeg ønske nogen havde fortalt mig, at en del af det blod man mister efter fødslen, kan samle sig som en klump og derved føles som baby der pludselig falder ud af en ved et toiletbesøg. Hold nu op hvor jeg skreg fordi jeg blev bange (Jeg troede seriøst det var en lille baby de havde overset, selv om det var nogle dage efter fødslen 🙄🙈😅)\nJeg ville gerne have vidst, at jeg også skulle føde moderkagen 😳 Efterfølgende har jeg fortalt mine førstegangsfødende veninder det, og ingen af dem vidste det, så det var godt jeg kunne fortælle dem det 🤪\nVille ønske vi havde taget masser af billeder eller filmet fødslen/veerne, selvom det ikke er hvad man har lyst til i øjeblikket – man glemmer oplevelsen alt for hurtigt 😳❤\nJeg gik til fødselsforberedelse hos @smertefrifoedsel.dk og selvom det på papiret var hårdt og langtrukkent og endt i akut kejsersnit, så gjorde jeg det gerne igen og igen. Viden er magt! Uanset hvad vej fødslen går. 🙌🏻\nJeg lukkede af for alt omkring mig ❤ Jeg var nok for første gang 100% til stede i min krop, følt mig selv og min krop arbejde så intenst ❤ (nok også eneste gang) Jeg lyttede kun til dem på stuen når de sagde noget konstruktivt til mig, ikke alt det andet små snak der var imellem dem 🙋♀ Jeg havde bestemt ikke en grim oplevelse, der i min egen krop og min egen “bobbel” ❤ (udover da jeg fik et udbrud på jordemoderen, fordi hun blev ved med at bruge mine ben som armlæn når hun stod og snakkede med de andre og lagde sin vægt i og pressede mine ben sammen…. AV 😅)\nFortsættes med “Gode råd til kommende fødende del 2” i morgen…\nUndskyld – jeg var en idiot!


Klædt på til nettet | Medierådet\nKlædt på til nettet\nKlæd børn og unge på til nettet! Folderen "Klædt på til nettet" giver gode råd og vejledning til, hvordan du styrker børn og unges færden på nettet\nEr kærlige kram over mobilen lige så gode som dem i virkeligheden? Hvor mange timer om dagen må man spille computerspil? Og hvorfor går det nogen gange galt på nettet? Dette er nogen af de spørgsmål som Medierådets folder ”Klædt på til Nettet” tager under kærlig behandling. Blandt andet bliver spørgsmålet om, hvor grænsen går for, hvor meget computerspil det er sundt at spille, behandlet. Et andet vigtigt spørgsmål, der tages fat på er, hvorfor man skal være forsigtig med at lægge alt for personlige billeder på nettet og hvorfor ikke alt er, som det ser ud på nettet. Folderen samler således en række konkrete råd og aktuel viden, der skal være med til at klæde de unge på til nettet.\n”En vigtig pointe er, at det ikke handler om at børn og unge er hovedløse og uansvarlige. Tværtimod viser undersøgelser, at de er blevet mere bevidste om at passe på sig selv på nettet. Men samtidig stilles de unge også overfor flere valg i kraft af nettets muligheder og omfang, hvorfor de i den grad har brug for - i en meget tidlig alder – at blive bevidste om nogle af de faldgruber som nettet også indeholder,” udtaler Birgitte Holm Sørensen, professor ved DPU og formand for Medierådet for Børn og Unge.\nFolderen indgår også som kapitel i en bog om sikker online adfærd for de unge. Bogen, der hedder ”Klædt af på Nettet”, er bygget op om tre virkelige cases oplevet af unge og beskriver blandt andet, en række af de tanker og følelser de har gjort sig i forbindelse med nogle ubehagelige oplevelser på nettet. Folderen såvel som bogen henvender sig til de ældste folkeskoleelever, deres lærer og forældre og udgives i samarbejde med Turbine Forlaget. Gratis undervisningsmateriale med afsæt i bogen findes her på siden.\nMedierådet for Børn og Unge og Turbine Forlaget 2012\nNB: Guiden er udgivet i 2012, og den kan derfor indeholde informationer, som er forældet og links, der ikke længere duer.\nFolder: Klædt på til nettet\nLærervejledning til bogen\nKøb e-bogen "Klædt af på nettet"\nNøgen på nettet En pjece til de 12-15-årige om, hvad de skal gøre, hvis de får delt intime billeder.\nNår børn og unge deler intime billeder Et faghæfte til lærere, SSP’er, pædagoger og andre fagpersoner.\nSletDet Red Barnets online rådgivning til børn og unge om deling af billeder på nettet.


Få børn skal nødpasses i Vildbjerg og Kibæk: Se hvor pasningen er samlet | Herning Folkeblad\nVildbjerg Kibæk Daginstitution Folkeskole Kommuner Syg Coronavirus\nFå børn skal nødpasses i Vildbjerg og Kibæk: Se hvor pasningen er samlet\nHerning Kommune har valgt at samle nødpasningen tre steder i kommunen i 14 dage fra på mandag. Kun få forældre har dog takket ja til nødpasning\n13. marts 2020, 11.44\nVildbjerg Skole er en af tre folkeskoler, der skal huse Herning Kommunes nødpasning fra på mandag og 14 dage frem. Foto: Pressefoto\nVILDBJERG/KIBÆK Vildbjerg Skole, Kibæk Skole og Vestervangskolen i Herning skal i 14 dage fra på mandag huse elever fra hele kommunens folkeskoler med behov for nødpasning.\nTilsvarende skal kommunens vuggestue- og dagplejebørn nødpasses i institutionerne Himmelblå i Vildbjerg, Klatretræet i Kibæk og Østbyens Børnehus i Herning.\nIfølge Bibi Salskov, der er centerleder for dagtilbud i Herning Kommune, er placeringerne udvalgt ud fra forskellige kriterier:\n- Det er primært geografi, der har været afgørende. Vi går efter at samle børn, så forældrene har kortest afstand. Derudover har vi også valgt skoler og daginstitutioner af en vis størrelse, som kan rumme et vist antal børn. Der skal være mulighed for, at man kan fordele børnene ud på de kvadratmeter, der er, så børnene ikke er for tætte, siger Bibi Salskov.\nAt Herning Kommune samler børnene få steder i kommunen, sker også af hensyn til personalet.\n- Vi ønsker, at så få som muligt skal arbejde i de kommende 14 dage, og derfor har vi valgt ikke at holde åbent i hver enkelt institutioner. Vi vil dog bestræbe os på, at der følger kendt personale med til nødpasningsstedet fra de institutioner, der er børn fra, siger centerlederen.\nDisse forældre kan få deres børn nødpasset\nI Herning Kommune tilbydes der nødpasning af børn i alderen 0-9 år (til og med 3. klasse).\nNødpasning er kun for børn, hvor alle forældre har kritiske samfundsfunktioner, og der ikke i barnets netværk er andre pasningsmuligheder.\nDisse samfundsfunktioner betragtes som kritiske:\nDen finansielle struktur\nKun pasning for mindre børn\nDet er op til de enkelte kommuner at beslutte, hvem der skal have mulighed for at få nødpasning til deres barn. Herning Kommune meldte torsdag middag ud sammen med planen for pasning, at man kun er berettiget til nødpasning, hvis alle forældre varetager kritiske samfundsfunktioner.\nDesuden er det kun børn i alderen 0-9 år - altså til og med 3. klasse - der etableres nødpasning for.\nRegeringen holdt torsdag aften et ekstraordinært pressemøde om, hvilke tiltag der er nedsat på skoler, institutioner, uddannelser og for socialt udsatte for at begrænse coronasmitten. Opfordringen var at imødekomme behovet for forældre, der har job i det private og ikke er hjemsendt, og det har Herning Kommune lyttet til.\n- Vi bestræber os på at hjælpe de forældre med pasning, som har et behov herfor. Det er derfor ikke entydigt i forhold til forældre, som varetager kritiske samfundsfunktioner, siger Bibi Salskov, der samtidig fortæller, at kommunen har været i dialog med alle forældre, der har udtrykt et pasningsbehov, uanset hvilke kriterier det er ud fra.\n- Alle har udvist stor forståelse, og der er lavet individuelle aftaler med de forældre, der ikke har haft mulighed for at finde anden pasning. Ændre behovet sig skal man henvende sig til institutionslederen, understreger centerlederen for dagtilbud.\nMeget få tilmeldte\nTorsdagen har de enkelte institutionsledere og skoleledere brugt på at danne sig et overblik over, hvor stort det reelle behov for nødpasning er.\nDet har vist sig at være minimalt. Ifølge chefen for Center for Børn og Læring, Preben Siggaard, er der i første omgang kun 3 børn, som skal passes på Vildbjerg Skole, 7 børn på Kibæk Skole og 19 børn på Vestervangsskolen.\nI daginstitutionen Himmelblå skal 10 børn passes, i Klatretræet er det 6 børn, og i Østbyens Børnehus er 32 tilmeldt nødpasning.\nFor Rikke Grann, der er skoleleder på Vildbjerg Skole, har det ikke været nogen svær opgave.\n- Det viste sig allerede torsdag morgen, at langt de fleste forældre holdt deres børn hjemme. Vi har været i dialog med forældrene på Vildbjerg Skole, og jeg har endnu ikke fået besked fra nogen forældre, der har behov for nødpasning, fortalte Rikke Grann, da Folkebladet talte med hende torsdag eftermiddag.\nDet skyldes næppe, at der ikke er forældre på Vildbjerg Skole, der varetager såkaldte kritiske samfundsfunktioner, men ifølge Rikke Grann har de fleste fundet andre pasningsmuligheder.\n- Folk står sammen som familier og hjælper hinanden med pasning. Det er et bevis på det samfundssind, som statsministeren efterspurgte på sit pressemøde, vurderer hun.\nGenerelt oplever skolelederen på Vildbjerg Skole en overvældende opbakning og velvillighed fra forældrene.\n- Det er fantastisk, at forældrene ser så positivt på at løse opgaven. De er velvillige og fleksible og vil gå enormt langt for ikke at sende deres egne og andres børn i nødpasning, fortæller Rikke Grann.\nSamme positivitet opleves på Kibæk Skole, hvor skoleleder Jette Horsted ligeledes melder om meget få tilmeldte til nødpasning.\n- Jeg har faktisk ikke oplevet en eneste sur mine. Til gengæld har jeg modtaget et hav af positive tilkendegivelser fra forældre, og der er en stemning af, at nu skal vi gøre noget sammen, siger hun.\nTravlt med forberedelser\nJette Horsted og kollegerne på Kibæk Skole havde torsdag travlt med forberedelserne til nødpasningen, der begynder på mandag.\n- Vi har ligget vandret og haft travlt med at lukke den normale skolegang ned på den bedst mulige måde. Nu tænker vi fremad og fokuserer på at få skabt den bedst mulige hverdag for de elever, der har behov for nødpasning. Det har jeg stor tillid til at vores dygtige personale kan gøre, siger Jette Horsted.\nPræcis hvad elever i nødpasningstilbuddet skal foretage sig på skolerne, ligger ikke klart, hverken i Vildbjerg eller i Kibæk.\n- Jeg kan kun sige, at det bliver pasning og ikke undervisning. Det er jo som udgangspunkt børn, vi ikke nødvendigvis kender i forvejen, så vi skal sørge for, at de er trygge og glade, siger Rikke Grann, skoleleder på Vildbjerg Skole.\nElever fra følgende skoler skal den kommende tid bruge Vildbjerg Skole:\nSinding-Ørre Midtpunkt - skolen\nElever herfra skal bruge Vestervangskolen:\nElever herfra skal bruge Kibæk Skole:\nBørn herfra skal bruge Himmelblå:\nDagtilbudsdistrikt 2, 3, 4, 5 og 6\nBørn herfra skal bruge Klatretræet i Kibæk:\nDagtilbudsdistrikt 10, 11, 12, 13 og 8\nBørn herfra skal bruge Østbyens Børnehus:\nDagtilbudsdistrikt 1, 7 og 9\nBørn i specialklasser og special-dagtilbud\nElever, der normalt går i specialklasser, skal tilgå Valdemarskolen og UngHerning (kun nuværende elever)\nBørn i special-dagtilbud skal tilgå Østbyens Børnehuse og Hobitten, Bilbo-stuen


Stream Julekongen - Se film og serier online på BLOCKBUSTER\n*NORSK TALE* Mira er dybt bekymret. Julen nærmer sig, og familien Gran er i så store vanskeligheder, at de ikke engang har råd til julepynt. Mens Kevin bruger al sin tid på at drømme om dronning Eiril og Ridderdalen, prøver Mira at skabe lidt julestemning hjemme i Sølvskoven. Så en dag bliver en forfrossen pige fundet bevidstløs i skoven. Til Mira og Kevins store forskrækkelse viser det sig at være dronning Eiril. Porten har atter åbnet sig, og onde kræfter truer endnu en gang Ridderdalen. Nu er det igen op til Mira og Kevin at redde julen, både i Ridderdalen og Sølvskoven.\nSkuespillere: Nils Jørgen Kaalstad / Kyrre Hellum / Kalle Hennie / Tone Beate Mostraum / Herborg Kråkevik / Bjarte Tjøstheim / Oliver Eidem Nyeng / André Eriksen /\nInstruktør: Thale Persen


Fodboldsnak: Skønne FC Barcelona .. | side 485\n1 2 3 ...\t484 485 486 ...\t2566 2567 2568 Vis alle sider\n1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100 101 102 103 104 105 106 107 108 109 110 111 112 113 114 115 116 117 118 119 120 121 122 123 124 125 126 127 128 129 130 131 132 133 134 135 136 137 138 139 140 141 142 143 144 145 146 147 148 149 150 151 152 153 154 155 156 157 158 159 160 161 162 163 164 165 166 167 168 169 170 171 172 173 174 175 176 177 178 179 180 181 182 183 184 185 186 187 188 189 190 191 192 193 194 195 196 197 198 199 200 201 202 203 204 205 206 207 208 209 210 211 212 213 214 215 216 217 218 219 220 221 222 223 224 225 226 227 228 229 230 231 232 233 234 235 236 237 238 239 240 241 242 243 244 245 246 247 248 249 250 251 252 253 254 255 256 257 258 259 260 261 262 263 264 265 266 267 268 269 270 271 272 273 274 275 276 277 278 279 280 281 282 283 284 285 286 287 288 289 290 291 292 293 294 295 296 297 298 299 300 301 302 303 304 305 306 307 308 309 310 311 312 313 314 315 316 317 318 319 320 321 322 323 324 325 326 327 328 329 330 331 332 333 334 335 336 337 338 339 340 341 342 343 344 345 346 347 348 349 350 351 352 353 354 355 356 357 358 359 360 361 362 363 364 365 366 367 368 369 370 371 372 373 374 375 376 377 378 379 380 381 382 383 384 385 386 387 388 389 390 391 392 393 394 395 396 397 398 399 400 401 402 403 404 405 406 407 408 409 410 411 412 413 414 415 416 417 418 419 420 421 422 423 424 425 426 427 428 429 430 431 432 433 434 435 436 437 438 439 440 441 442 443 444 445 446 447 448 449 450 451 452 453 454 455 456 457 458 459 460 461 462 463 464 465 466 467 468 469 470 471 472 473 474 475 476 477 478 479 480 481 482 483 484 485\t486 487 488 489 490 491 492 493 494 495 496 497 498 499 500 501 502 503 504 505 506 507 508 509 510 511 512 513 514 515 516 517 518 519 520 521 522 523 524 525 526 527 528 529 530 531 532 533 534 535 536 537 538 539 540 541 542 543 544 545 546 547 548 549 550 551 552 553 554 555 556 557 558 559 560 561 562 563 564 565 566 567 568 569 570 571 572 573 574 575 576 577 578 579 580 581 582 583 584 585 586 587 588 589 590 591 592 593 594 595 596 597 598 599 600 601 602 603 604 605 606 607 608 609 610 611 612 613 614 615 616 617 618 619 620 621 622 623 624 625 626 627 628 629 630 631 632 633 634 635 636 637 638 639 640 641 642 643 644 645 646 647 648 649 650 651 652 653 654 655 656 657 658 659 660 661 662 663 664 665 666 667 668 669 670 671 672 673 674 675 676 677 678 679 680 681 682 683 684 685 686 687 688 689 690 691 692 693 694 695 696 697 698 699 700 701 702 703 704 705 706 707 708 709 710 711 712 713 714 715 716 717 718 719 720 721 722 723 724 725 726 727 728 729 730 731 732 733 734 735 736 737 738 739 740 741 742 743 744 745 746 747 748 749 750 751 752 753 754 755 756 757 758 759 760 761 762 763 764 765 766 767 768 769 770 771 772 773 774 775 776 777 778 779 780 781 782 783 784 785 786 787 788 789 790 791 792 793 794 795 796 797 798 799 800 801 802 803 804 805 806 807 808 809 810 811 812 813 814 815 816 817 818 819 820 821 822 823 824 825 826 827 828 829 830 831 832 833 834 835 836 837 838 839 840 841 842 843 844 845 846 847 848 849 850 851 852 853 854 855 856 857 858 859 860 861 862 863 864 865 866 867 868 869 870 871 872 873 874 875 876 877 878 879 880 881 882 883 884 885 886 887 888 889 890 891 892 893 894 895 896 897 898 899 900 901 902 903 904 905 906 907 908 909 910 911 912 913 914 915 916 917 918 919 920 921 922 923 924 925 926 927 928 929 930 931 932 933 934 935 936 937 938 939 940 941 942 943 944 945 946 947 948 949 950 951 952 953 954 955 956 957 958 959 960 961 962 963 964 965 966 967 968 969 970 971 972 973 974 975 976 977 978 979 980 981 982 983 984 985 986 987 988 989 990 991 992 993 994 995 996 997 998 999 1000 1001 1002 1003 1004 1005 1006 1007 1008 1009 1010 1011 1012 1013 1014 1015 1016 1017 1018 1019 1020 1021 1022 1023 1024 1025 1026 1027 1028 1029 1030 1031 1032 1033 1034 1035 1036 1037 1038 1039 1040 1041 1042 1043 1044 1045 1046 1047 1048 1049 1050 1051 1052 1053 1054 1055 1056 1057 1058 1059 1060 1061 1062 1063 1064 1065 1066 1067 1068 1069 1070 1071 1072 1073 1074 1075 1076 1077 1078 1079 1080 1081 1082 1083 1084 1085 1086 1087 1088 1089 1090 1091 1092 1093 1094 1095 1096 1097 1098 1099 1100 1101 1102 1103 1104 1105 1106 1107 1108 1109 1110 1111 1112 1113 1114 1115 1116 1117 1118 1119 1120 1121 1122 1123 1124 1125 1126 1127 1128 1129 1130 1131 1132 1133 1134 1135 1136 1137 1138 1139 1140 1141 1142 1143 1144 1145 1146 1147 1148 1149 1150 1151 1152 1153 1154 1155 1156 1157 1158 1159 1160 1161 1162 1163 1164 1165 1166 1167 1168 1169 1170 1171 1172 1173 1174 1175 1176 1177 1178 1179 1180 1181 1182 1183 1184 1185 1186 1187 1188 1189 1190 1191 1192 1193 1194 1195 1196 1197 1198 1199 1200 1201 1202 1203 1204 1205 1206 1207 1208 1209 1210 1211 1212 1213 1214 1215 1216 1217 1218 1219 1220 1221 1222 1223 1224 1225 1226 1227 1228 1229 1230 1231 1232 1233 1234 1235 1236 1237 1238 1239 1240 1241 1242 1243 1244 1245 1246 1247 1248 1249 1250 1251 1252 1253 1254 1255 1256 1257 1258 1259 1260 1261 1262 1263 1264 1265 1266 1267 1268 1269 1270 1271 1272 1273 1274 1275 1276 1277 1278 1279 1280 1281 1282 1283 1284 1285 1286 1287 1288 1289 1290 1291 1292 1293 1294 1295 1296 1297 1298 1299 1300 1301 1302 1303 1304 1305 1306 1307 1308 1309 1310 1311 1312 1313 1314 1315 1316 1317 1318 1319 1320 1321 1322 1323 1324 1325 1326 1327 1328 1329 1330 1331 1332 1333 1334 1335 1336 1337 1338 1339 1340 1341 1342 1343 1344 1345 1346 1347 1348 1349 1350 1351 1352 1353 1354 1355 1356 1357 1358 1359 1360 1361 1362 1363 1364 1365 1366 1367 1368 1369 1370 1371 1372 1373 1374 1375 1376 1377 1378 1379 1380 1381 1382 1383 1384 1385 1386 1387 1388 1389 1390 1391 1392 1393 1394 1395 1396 1397 1398 1399 1400 1401 1402 1403 1404 1405 1406 1407 1408 1409 1410 1411 1412 1413 1414 1415 1416 1417 1418 1419 1420 1421 1422 1423 1424 1425 1426 1427 1428 1429 1430 1431 1432 1433 1434 1435 1436 1437 1438 1439 1440 1441 1442 1443 1444 1445 1446 1447 1448 1449 1450 1451 1452 1453 1454 1455 1456 1457 1458 1459 1460 1461 1462 1463 1464 1465 1466 1467 1468 1469 1470 1471 1472 1473 1474 1475 1476 1477 1478 1479 1480 1481 1482 1483 1484 1485 1486 1487 1488 1489 1490 1491 1492 1493 1494 1495 1496 1497 1498 1499 1500 1501 1502 1503 1504 1505 1506 1507 1508 1509 1510 1511 1512 1513 1514 1515 1516 1517 1518 1519 1520 1521 1522 1523 1524 1525 1526 1527 1528 1529 1530 1531 1532 1533 1534 1535 1536 1537 1538 1539 1540 1541 1542 1543 1544 1545 1546 1547 1548 1549 1550 1551 1552 1553 1554 1555 1556 1557 1558 1559 1560 1561 1562 1563 1564 1565 1566 1567 1568 1569 1570 1571 1572 1573 1574 1575 1576 1577 1578 1579 1580 1581 1582 1583 1584 1585 1586 1587 1588 1589 1590 1591 1592 1593 1594 1595 1596 1597 1598 1599 1600 1601 1602 1603 1604 1605 1606 1607 1608 1609 1610 1611 1612 1613 1614 1615 1616 1617 1618 1619 1620 1621 1622 1623 1624 1625 1626 1627 1628 1629 1630 1631 1632 1633 1634 1635 1636 1637 1638 1639 1640 1641 1642 1643 1644 1645 1646 1647 1648 1649 1650 1651 1652 1653 1654 1655 1656 1657 1658 1659 1660 1661 1662 1663 1664 1665 1666 1667 1668 1669 1670 1671 1672 1673 1674 1675 1676 1677 1678 1679 1680 1681 1682 1683 1684 1685 1686 1687 1688 1689 1690 1691 1692 1693 1694 1695 1696 1697 1698 1699 1700 1701 1702 1703 1704 1705 1706 1707 1708 1709 1710 1711 1712 1713 1714 1715 1716 1717 1718 1719 1720 1721 1722 1723 1724 1725 1726 1727 1728 1729 1730 1731 1732 1733 1734 1735 1736 1737 1738 1739 1740 1741 1742 1743 1744 1745 1746 1747 1748 1749 1750 1751 1752 1753 1754 1755 1756 1757 1758 1759 1760 1761 1762 1763 1764 1765 1766 1767 1768 1769 1770 1771 1772 1773 1774 1775 1776 1777 1778 1779 1780 1781 1782 1783 1784 1785 1786 1787 1788 1789 1790 1791 1792 1793 1794 1795 1796 1797 1798 1799 1800 1801 1802 1803 1804 1805 1806 1807 1808 1809 1810 1811 1812 1813 1814 1815 1816 1817 1818 1819 1820 1821 1822 1823 1824 1825 1826 1827 1828 1829 1830 1831 1832 1833 1834 1835 1836 1837 1838 1839 1840 1841 1842 1843 1844 1845 1846 1847 1848 1849 1850 1851 1852 1853 1854 1855 1856 1857 1858 1859 1860 1861 1862 1863 1864 1865 1866 1867 1868 1869 1870 1871 1872 1873 1874 1875 1876 1877 1878 1879 1880 1881 1882 1883 1884 1885 1886 1887 1888 1889 1890 1891 1892 1893 1894 1895 1896 1897 1898 1899 1900 1901 1902 1903 1904 1905 1906 1907 1908 1909 1910 1911 1912 1913 1914 1915 1916 1917 1918 1919 1920 1921 1922 1923 1924 1925 1926 1927 1928 1929 1930 1931 1932 1933 1934 1935 1936 1937 1938 1939 1940 1941 1942 1943 1944 1945 1946 1947 1948 1949 1950 1951 1952 1953 1954 1955 1956 1957 1958 1959 1960 1961 1962 1963 1964 1965 1966 1967 1968 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 2028 2029 2030 2031 2032 2033 2034 2035 2036 2037 2038 2039 2040 2041 2042 2043 2044 2045 2046 2047 2048 2049 2050 2051 2052 2053 2054 2055 2056 2057 2058 2059 2060 2061 2062 2063 2064 2065 2066 2067 2068 2069 2070 2071 2072 2073 2074 2075 2076 2077 2078 2079 2080 2081 2082 2083 2084 2085 2086 2087 2088 2089 2090 2091 2092 2093 2094 2095 2096 2097 2098 2099 2100 2101 2102 2103 2104 2105 2106 2107 2108 2109 2110 2111 2112 2113 2114 2115 2116 2117 2118 2119 2120 2121 2122 2123 2124 2125 2126 2127 2128 2129 2130 2131 2132 2133 2134 2135 2136 2137 2138 2139 2140 2141 2142 2143 2144 2145 2146 2147 2148 2149 2150 2151 2152 2153 2154 2155 2156 2157 2158 2159 2160 2161 2162 2163 2164 2165 2166 2167 2168 2169 2170 2171 2172 2173 2174 2175 2176 2177 2178 2179 2180 2181 2182 2183 2184 2185 2186 2187 2188 2189 2190 2191 2192 2193 2194 2195 2196 2197 2198 2199 2200 2201 2202 2203 2204 2205 2206 2207 2208 2209 2210 2211 2212 2213 2214 2215 2216 2217 2218 2219 2220 2221 2222 2223 2224 2225 2226 2227 2228 2229 2230 2231 2232 2233 2234 2235 2236 2237 2238 2239 2240 2241 2242 2243 2244 2245 2246 2247 2248 2249 2250 2251 2252 2253 2254 2255 2256 2257 2258 2259 2260 2261 2262 2263 2264 2265 2266 2267 2268 2269 2270 2271 2272 2273 2274 2275 2276 2277 2278 2279 2280 2281 2282 2283 2284 2285 2286 2287 2288 2289 2290 2291 2292 2293 2294 2295 2296 2297 2298 2299 2300 2301 2302 2303 2304 2305 2306 2307 2308 2309 2310 2311 2312 2313 2314 2315 2316 2317 2318 2319 2320 2321 2322 2323 2324 2325 2326 2327 2328 2329 2330 2331 2332 2333 2334 2335 2336 2337 2338 2339 2340 2341 2342 2343 2344 2345 2346 2347 2348 2349 2350 2351 2352 2353 2354 2355 2356 2357 2358 2359 2360 2361 2362 2363 2364 2365 2366 2367 2368 2369 2370 2371 2372 2373 2374 2375 2376 2377 2378 2379 2380 2381 2382 2383 2384 2385 2386 2387 2388 2389 2390 2391 2392 2393 2394 2395 2396 2397 2398 2399 2400 2401 2402 2403 2404 2405 2406 2407 2408 2409 2410 2411 2412 2413 2414 2415 2416 2417 2418 2419 2420 2421 2422 2423 2424 2425 2426 2427 2428 2429 2430 2431 2432 2433 2434 2435 2436 2437 2438 2439 2440 2441 2442 2443 2444 2445 2446 2447 2448 2449 2450 2451 2452 2453 2454 2455 2456 2457 2458 2459 2460 2461 2462 2463 2464 2465 2466 2467 2468 2469 2470 2471 2472 2473 2474 2475 2476 2477 2478 2479 2480 2481 2482 2483 2484 2485 2486 2487 2488 2489 2490 2491 2492 2493 2494 2495 2496 2497 2498 2499 2500 2501 2502 2503 2504 2505 2506 2507 2508 2509 2510 2511 2512 2513 2514 2515 2516 2517 2518 2519 2520 2521 2522 2523 2524 2525 2526 2527 2528 2529 2530 2531 2532 2533 2534 2535 2536 2537 2538 2539 2540 2541 2542 2543 2544 2545 2546 2547 2548 2549 2550 2551 2552 2553 2554 2555 2556 2557 2558 2559 2560 2561 2562 2563 2564 2565 2566 2567 2568\nVil han da ikke stille sig på tværs? Det gør han da netop ved at blive hjemme.\n"Selvfølgelig løbetræner Cesc; han er jo netop ikke skadet, og kan ikke træne med sine holdkammerater, der er i Østen."\nDet kan du gøre bedre. Muskelskader forhindrer ikke nødvendigvis én i at kunne løbe. Der var i øvrigt normal træning blandt de spillere der blev tilbage.\n"Jeg ved nu ikke helt; Cesc og Nasri er vel aktuelle spillere, der vil væk, men som Wenger nødig slipper.\nNaturligvis kan Wenger blive tvunget til at lade dem gå, men ikke uden at prøve at få priserne mest muligt i vejret. Det er vel ret simpelt. "\nSelvfølgelig vil Wenger presse prisen i vejret. Men som sagt, hvis spillere virkelig vil væk, så får de lov. Nasri har i øvrigt ikke lignet en spiller der vil væk, i de første to træningskampe.\n18. juli 2011 14:28\nKæft hvor jeg snart træt af at læse om Cesc Fabregas. Barcelona kan vælge at købe ham, betale nærmere det Arsenal ønsker og få det overstået, eller helt opgive interessen i ham.\nJeg er ligeglad, jeg gider sgu bare næsten ikke læse mere om den her transfersaga.\nDerudover er jeg efterhånden også pisse træt af at høre om utilfredse kællinger som Carlos Tevez og Luka Modric.\nHvis de ikke vil være hvor de er, hvorfor helvede skrev de så under på 5-6 årige kontrakter? (Det samme gælder egentlig også Cesc iøvrigt)\n18. juli 2011 14:41\nJeg vil ikke begive mig ind i debatten omkring Fabregas sagen som kører her i tråden, men blot knytte en kommentar til dit indspark omkring kontrakter generelt, Emilfu.\nDet virker som om, at professionelle fodboldspillere i dag nærmest kan ophæve en kontrakt ved blot at sige ´jeg ønsker at komme væk´. Så skal hele klubben og folkene omkring den ligge vandret i luften for at finde en løsning på den problemstilling, til trods for at de rent faktisk har de juridiske forhold på deres side.\nSå må man lade være med at skrive så lange kontrakter. Det kan da ikke være rigtig at den enkelte spillers humør skal diktere det.\nDe her stjerner tjener 1-2 millioner kroner om ugen. Så er man sgu blevet forkælet nok, og det må sgu da som minimum forventes at de efterlever deres kontrakter.\n18. juli 2011 15:09\nHørt, hørt. Især Tevez er exceptionelt luder-agtig. Jeg ville ikke engang gide at have ham mere, såfremt jeg var Shitty-fan.\nMen det er jo lidt noget der har været under opsejling de seneste år. Jeg husker vist ikke helt forkert hvis jeg siger at Henry og Cronaldo gjorde noget lignende i sin tid. Der hjælper "åbne breve" og dets lige nok ikke meget.\nCecs er nok mest unfair fordi han ikke rigtigt melder noget endegyldigt ud. Han vil jo så nødig brænde broer. Det er lige før jeg håber Real napper ham, bare så vi kan få noget fred for dén saga.\n18. juli 2011 15:42\nSå røg nostalgibrynjen på, for hvorfor er alting ikke bare som i gamle dage, hvor loyalitet og tilhørsforhold stod stærkere end penge og grådighed. Hvis man skal tage jeres indlæg til gidsel, er I selv typerne, der vil blive i en virksomhed på trods af, at lønnen, udfordringerne og personlige forhold er bedre andre steder.\nDet er en kendt sag, at Tevez´ primære mål med sin ophold i Europa har været at tjene så mange penge som muligt, inden han vendte hjem mod Sydamerika igen. Hvis han vitterligt havde et ønske om at blive en del af europa, havde han velsagtens taget sin familie med. Det plejer at være en god foranstaltning. At han undervejs har savlet sine klubbers klublogoer til ved enhver scoring og svoret en uendelig kærlighed til deres fansskarer, er en muligvis en handling, der fortoner sig, når man skifter imellem to rivaler, men ikke desto mindre er handlingen ganske intelligent, da han først og fremmest har haft et særdeles godt forhold til sine tilhængere i de tre klubber, han har repræsenteret i England og sandsynligvis også bidraget til, at klubberne har kvitteret med en løn og et ansvar, man med rette kunne sætte spørgsmålstegn ved, når man ved, hvad hans mål hele har tiden har været.\nRonaldos afsked med United var så nydelig, som sådan noget kunne være. Vel var det bittert at se en så markant profil skifte, men det lå i kortene, og det er svært at bebrejde manden lysten til nye udfordringer efter at have vundet alt, der var at vinde, med os.\nDet er naturligvis nemt at afskrive Cesc og Nasri under grådighedens/kapitalismens/egoismens faner, og hvad man ellers kan støde på af sjove adverbier under en samtale med en vestjysk landmand. Men begge spillere har trods alt gjort en helhjertet indsats for at vinde trofæer hjem til Arsenal, og hvis man antager, at den gennemsnitlige fodboldspiller har 5-6 år på absolut-topniveau, må tiden være inde. Ligeledes har man som professionel fodboldspiller 8-10 til at tjene tilpas mange penge til, at man kan opretholde den levestil, som man bliver så forfærdelig forvænt med undervejs i sin karriere, resten af livet.\nGrådighed og kynisme er ikke altid to sider af samme sag.\nJeg håber, at jeres arbejdspladser vil udvikle sig og imødekomme de krav, I måtte have. Det er så bittert, når man skal feje den store bunke skidt væk fra egen dør efter at have brugt kræfterne på de andre i opgangen.\nHvis man skal tage jeres indlæg til gidsel, er I selv typerne, der vil blive i en virksomhed på trods af, at lønnen, udfordringerne og personlige forhold er bedre andre steder.\nNu har jeg ikke skrevet under på at jeg vil arbejde samme sted de næste 5-6 år, havde det været tilfældet ville jeg formentlig blive kontraktperioden ud(Medmindre en ny arbejdsgiver kunne blive enige med den nuværende omkring kompensation mm.)\nHvis det ikke kunne lade sig gøre, ville jeg sgu ikke "tude over det" i pressen, og forsøge at komme ud af kontrakten.\nNu er det så sjovt nok ikke tilfældet, og af samme årsag er sammenligningen skudt "lidt" ved siden af.\nSpillerne har jo selv bragt sig selv i den situation de står i, og må derfor tage konsekvensen.\nDet er sgu noget så nosseløst at tude sig til at kunne forlade klubben billigere, særligt når man 1.5 forinden lige har skrevet under på at man gerne vil være der de næste 6 år.\nNår det så er sagt er det iøvrigt en rimeligt kendt sag, at Cesc vil komme til at gå MARKANT ned i løn hvis han skifter til Barcelona.\nDette indlæg er blevet rettet 18. juli 2011 15:57 af Emilfu\n18. juli 2011 16:13\nMin anke går på, at det i princippet ikke er muligt for klubberne at sige fra ved at erklære at en spiller ikke er til salg. Gør de det, så vil en spiller kunne komme med udtalelsen om at de gerne vil væk, har mistet motivationen, savner familien eller hvad det nu måtte være.\nOg så har klubberne reelt ikke noget valg, da ingen gider lønne en spiller der ikke skønnes at være motiveret for at levere på banen. Således føler klubberne sig nødsaget til at skille sig af med spilleren.\nHvorfor så overhovedet have kontrakter. Hvorfor så ikke bare lade dem være ansat på samme vilkår som mange af os andre. Et par måneders opsigelse i begge retninger, færdig arbejde.\nDer er ret klare regler når der laves kontraktbrud den anden vej rundt. Altså når klubberne ikke efterlever deres del af aftalen. Vi så det senest med Søren Larsen, som Toulouse købte fri af hans kontrakt. Er ret sikker på at det er standard i kontrakter at klubberne forbeholder sig den ret. Men her bliver klubberne også stillet økonomisk til ansvar ved brud af kontrakten. Det gør spillerne, mig bekendt, ikke.\nDet virker bare lidt som om, at spillerne har langt flere friheder end klubberne når det kommer til de kontraktmæssige forhold.\nDette indlæg er blevet rettet 18. juli 2011 16:15 af Flying Ace\n18. juli 2011 16:33\nNår en spiller - og særligt spillere på højeste niveau - skriver under med en ny klub, er det logisk, at spillerne også binder sig for mange år, da købende klub på den måde sikrer sig, at prisen på spilleren forbliver høj, hvis spilleren bliver solgt.\nSkulle Cr. Ronaldo sige, hvis han skifter til f.eks. Inter imorgen, at han kun vil underskrive for 2 år ?\nDet kunne han godt, men så bliver der ingen aftale, da Inter så skal afskrive et gigantisk transferbeløb på kun 2 sæsoner.\nHavde Cesc ikke gjort Arsenal den tjeneste at underskrive en ny aftale med klubben, havde Barca kunnet hente Cesc for en slik nu.\nDe lange kontrakter er klubbernes sikkerhedsnet, men man skal ikke bebrejde spillerne, at de tillader klubberne at spænde disse sikkerhedsnet ud.\nDe bedste spillere bliver af samme grund også altid udstyret med lange kontrakter.\nSkal de bedste spillere så ikke have lov til at skifte klub, blot fordi de hjælper deres klub med at udspænde et økonomisk sikkerhedsnet.\nNogle gange burde man måske søge ned i materien på et emne, før man begynder at kloge sig!\nDette indlæg er blevet rettet 18. juli 2011 16:52 af NickRomano\n18. juli 2011 16:38\nNick kom mig i forkøbet, men hvis din anke, Ace, er, at spillerne har for meget magt, og din løsning, Ace, er funktionærkontrakter, så fremstår du ufrivillig morsom.\n18. juli 2011 16:45\n@ Flying Ace\nVel bliver spillerne da straffet, hvis de bryder en kontrakt.\nDer er bare ingen, der bryder deres kontrakt, da det for det første er meget enkelt at læse, for hvor længe man er bundet, og for det andet er den økonomiske byrde for tung.\nIøvrigt sørger klubberne også for, at spillere ikke bryder deres kontrakt, da kontrakt-systemet netop er vigtigt for klubberne.\nDette indlæg er blevet rettet 18. juli 2011 16:47 af NickRomano


Unge skal have ren besked\nførst bragt i Tidens Kvinder nr 1/2008\nHusker nogen balladen om SexStarz CD-Rom'en? Foreningen Sex og Samfund havde lavet en flot og brugervenlig CD-Rom med seksualoplysning til 9. klasses skolebørn. Den talte i et moderne sprog, med grafik, lyde og humor som passede til den moderne generation af unge der vokser op med computer, spil og internet.\nMen nogle var meget forargede, selvom CD'en fik supergode anmeldelser fra de unge selv. Folk fra Indre Mission klagede til sundheds- og indenrigsminister Lars Løkke Rasmussen. Klagerne gik især på, at CD'en rummede et leksikon, hvor man sagligt kunne få forklaret hvad forskellige ord betød - fra biseksualitet til dyresex eller fetich.\nDét synes ministeren ikke, at nutidens unge skulle vide noget om. Så han beordrede 57.000 eksemplarer destrueret og bandlyste et mangeårigt arbejde baseret på erfaringer fra seksualundervisere. Hold kæft, hvor var jeg vred - og forarget.\nOg selvfølgelig blev CD'en udbredt alligevel, bl.a. da SF'eren Kamal Qureshi kopierede værket så det kunne downloades fra hans hjemmeside. Det var flot - man kan altså ikke lave bogbrænding i et kommunikationssamfund. Istedet blev SexStarz næsten kult.\nAffæren er et stjernegodt eksempel på, hvordan stærkt religiøse eller andre moralister blander sig i folkeoplysningen, og bestemmer hvad de unge må vide om sex. Ligesom når bekymrede islamiske forældre nægter at deres børn må se nøgne mennesker som en del af seksualoplysningen, eller når stærkt kristne organisationer uddeler gratis undervisningsmateriale til de fattige skoler - materiale som prædker moral og afholdenhed.\nNYE TIDER, NY OPLYSNING\nDet er et kæmpe problem, som også viser den store forskel der er på generationerne. For tiderne er skiftet, og moderne teknologi har givet unge adgang porno på nettet (de ser det dog ikke så meget som nogen påstår - men stort set alle unge har kigget og ved at det er der). Samtidig kan man finde information om fetichklubber, swingerssex, SM, homo- og bi-seksualitet, osv. Medierne byder på masser af seksuelle udtryk i musikvideoer, reklamer og tv-shows som fortæller om al slags sex - og viser det.\nSådan er virkeligheden nu. Så nytter det altså ikke at fedte med undervisningen - tværtimod! De nye tider kræver at vi tilbyder endnu mere seksualundervisning - og på et niveau som svarer til de unges bevidsthed! Nutidens unge ved at der mange slags seksuelle livsstile og muligheder - og det er vel kun godt, hvis blot vi underviser åbent og ansvarligt?\nNY SEXBEVIDSTHED - ERKEND DET DOG!\nMed de nye medier er alles, og især de unges, forhold til seksualitet og identitet radikalt anderledes. Førstehåndsoplevelserne (det man selv oplever, på egen krop) er stort set uændrede. Faktisk begynder mange unge at dyrke sex lidt senere nu, end for 10 år siden. Men andenhåndsoplevelserne (det vi f.eks. oplever på TV eller internettet) er eskaleret eksplosivt og har ændret sig markant de sidste 10 år. Det må vores kultur forholde sig til.\nHvis vi ikke vil give ren besked - bliver vi ikke lyttet til. De unge har nye valgmuligheder, nye ord, nye fordomme og nye udfordringer. De skal tage stilling til hvad som er rigtigt og forkert for dem. Så der må tales lige ud af posen.\nOg det skal gøres respektfuldt og kvalificeret, uden de sædvanlige fordomme fra bekymrede ældre. Nye store undersøgelser viser, at teenagere er bedre til at forholde sig kritisk til porno, og adskille det fra virkeligheden, end de voksne er! 87% drenge og 67 % piger finder det acceptabelt at se porno og 72% synes porno er fornøjeligt og varieret. Ingen undersøgelser har nogensinde bevist, at porno skulle have en negativ effekt på de unge.\nMINDRE CENSUR, MERE DEBAT\nVi kan til gengæld være helt sikre på at det vil gøre skade, hvis vi voksne ikke hjælper de unge med at forholde sig til de mange signaler. Undersøgelsen viser også at 80 % af teenagerne aldrig snakker med deres forældre om porno.\nVores rige lille land bør straks (!) sætte mange flere penge af til god seksualoplysning, undervisning, efteruddannelse af lærere, osv. Vores tidligere ligestillingsminister Eva Kjær Hansen gik imod filtre og censur, og opfordrer istedet til mere dialog, debat og undervisning. Hende var jeg glad for!\nHovedformålet med SexStarz var at give god oplysning til de unge, og forhindre at man gør noget man fortryder. Lige nu vokser antallet af aborter og klamydia-tilfælde blandt unge. Imens sparer staten på seksualundervisningen ...


DSB: »Vi vil gerne i dialog med Amagerbanens Venner« | ugeavisen.dk\nDSB: »Vi vil gerne i dialog med Amagerbanens Venner«\nDSBs ledelse ønsker dialog med Amagerbanens Venner. - Foto: Illustration, DSB\nI et svar til medlem af Københavns Borgerrepræsentation, Finn Rudiasky (DF), udtrykker DSB, at man vil indlede dialog med Amagerbanens Venner om det gamle baneterræns fremtid.\n17 apr. 2020 kl. 20:32 Opdateret 06 maj 2020 kl. 14:57\nSagen om DSBs opsigelse af samtlige havelodder langs Uplandsgade ved Amagerbanens gamle terræn har fået flere politikere til at reagere kraftigt imod planerne. Finn Rudaizky, medlem af Københavns Borgerrepræsentation for Dansk Folkeparti, sendte for lidt over en uge siden et åbent brev til DSBs bestyrelsesformand Peter Schütze og adm. direktør Flemming Jensen.\nOg nu er der kommet svar. Og i svaret udtrykker Flemming Jensen et ønske om, at DSB snarest indleder en dialog med Amagerbanens Venner.\nI svaret til Finn Rudiazky skriver Flemming Jensen:\n»Det er korrekt, at DSB i slutningen af marts sendte en opsigelse til brugerne af havelodderne ved Uplandsgade. Egentlig har brugerne en måneds opsigelse, men i respekt for at nogle af dem har været på stedet i mange år, valgte vi at give dem alle et års opsigelse. Herudover er ingen andre lejere på ejendommen blevet opsagt, herunder Amagerbanens Venner.\nDer er på nuværende tidspunkt ingen konkrete planer for udviklingen af vores areal langs Uplandsgade, men vi har i fremtiden et ønske om at udvikle arealet i samarbejde med Københavns Kommune og til byens bedste. Opsigelserne er et led i forberedelsen af den proces, der i den forbindelse ligger foran os.\nByudvikling i balance mellem den moderne by’s behov og fastholdelse af historiske værdier er en hjertesag for os. Vi har haft et langt og godt samarbejde med Amagerbanens venner, og vi har fra starten understøttet deres etablering, samt brug af skinnecykler og dræsine på vores grund. Vi vil i den proces, vi starter nu, snarest indlede en dialog med Amagerbanens Venner, således at deres aktiviteter kan være en del af en fremtidig løsning.\nDSB ønsker gennem blandt andet dialog som denne at kunne være med til at skabe nye muligheder for københavnerne samt fastholde reference til områdets historie.»\nFinn Rudaizky har på nuværende tidspunkt ikke ønsket at kommentere svaret.\nLæs også: Finn Rudaizkys åbne brev til DSB