Emfysem | medicinsk lidelse - Sundhed Og Medicin\nEmfysem , også kaldet lungeemfysem tilstand, der er karakteriseret ved udbredt ødelæggelse af lungernes gasudvekslende væv, hvilket resulterer i unormalt store luftrum. Lunger påvirket af emfysem viser tab af alveolære vægge og ødelæggelse af alveolære kapillærer. Som et resultat overfladen til rådighed til udveksling af ilt og kuldioxid mellem inhaleret luft og blod krydser lungerne reduceres. Derudover får tab af elastisk væv fra væggene i de ødelagte alveoler lungerne til at ekspandere inden i brystburet. De ekspanderede lunger komprimerer de små bronkier og øger således modstanden mod luftstrømmen. Dette er især tydeligt under udløbet, når sammentrækning af musklerne i brystvæggen og underlivet øger det intrathoracale tryk og yderligere reducerer passagen af luft gennem de små bronkier.\nemfysem Emfysem ødelægger væggene i lungernes alveoler, hvilket resulterer i et tab af overfladeareal til rådighed til udveksling af ilt og kuldioxid under vejrtrækning. Dette giver symptomer på åndenød, hoste og hvæsen. Ved svær emfysem fører vejrtrækningsbesvær til nedsat iltindtag, hvilket forårsager hovedpine og symptomer på nedsat mental evne. Encyclopædia Britannica, Inc.\nObserver virkningen af rygning på lungevæv og undersøge forskellige stadier af luftvejssygdomme Lær om vævsskader i form af bronkitis og emfysem, hvilket er tydeligt, når normalt lungevæv sammenlignes med lungevæv hos lette og tunge rygere. Encyclopædia Britannica, Inc. Se alle videoer til denne artikel\nTobak rygning er den mest almindelige årsag til lungeemfysem. Hos rygere eksisterer emfysem generelt sammen med kronisk obstruktiv bronkitis . I kombination er disse to tilstande kendt som kronisk obstruktiv lungesygdom (KOL).\nCirka 15 procent af de almindelige cigaretrygere udvikler progressivt lungeemfysem, der normalt begynder inden for det fjerde eller femte årti af rygningen. Årsagen til, at emfysem udvikler sig hos nogle rygere, men ikke hos andre, er generelt ukendt. En faktor, der disponerer nogle individer for emfysem, er en arvelig mangel på alfa-1 antitrypsin , et enzym, der normalt beskytter lungerne mod skade forårsaget af cigaretrøg. Rygere, der arver et unormalt gen for alfa-1-antitrypsin fra begge forældre, udvikler ofte progressiv, svær emfysem, især i de nedre lunger, begyndende inden 40 år. Ikke-rygere, der har enzymmangel, er generelt upåvirket.\nlove, der håndhævede racemæssig adskillelse, blev kendt som hvad\nBulløst emfysem er karakteriseret ved beskadigede alveoler, der udvider sig til at danne usædvanligt store luftrum, især inden for de øverste dele af lungerne. Denne tilstand forekommer undertiden hos ellers raske unge voksne. Bulløst emfysem bliver ofte først opmærksom, når et unormalt luftrum brister, der lækker luft ind i pleurarummet og får den berørte lunge til at kollapse ( se pneumothorax). Offeret oplever pludselig skarpe brystsmerter og åndenød. Nedsat vejrtrækning kræver indsættelse af et rør gennem brystvæggen for at tillade luft at slippe ud af brysthulrum . I alvorlige tilfælde kan det være nødvendigt med kirurgi for at reparere de områder af lungen, der er brudt.\nhvad hedder en blomstrende frøplante\nhvornår man skal bruge læg mod løgn\nkraft og Newtons bevægelseslove


Lavpris Jet Airways (India) flyvninger til Thiruvananthapuram - Bravofly\nLavprisflyvninger til Thiruvananthapuram med Jet Airways (India)\nJet Airways (India) flyvninger til Thiruvananthapuram\nFlybilletter til Thiruvananthapuram Brandenburg med Jet Airways (India)\nEfter at du har valgt den flyvning som passer dig, så køb dine flybilletter Thiruvananthapuram med Jet Airways (India) direkte hos Bravofly . Du kan drage fordel af vores Scacciapensieri forsikring som vil dække dig, hvis der er problemer med den valgte flyvning.\nVelkommen til søgemaskinen for lavprisflyvninger skabt af Bravofly. Hvis du er på udkig efter en lavprisflyvning Thiruvananthapuram med Jet Airways (India) start din søgning og vælg den lavprisflyvning som er den rette for dig.\nNår du har startet søgningen, så vent ganske enkelt nogle få sekunder for at se resultaterne for din flyvning Thiruvananthapuram med Jet Airways (India). Nu kan du ha sjov med at filtrere dine søgeresultater.\nFor at fuldføre din søgning på lavprisflyvninger Thiruvananthapuram med Jet Airways (India), har vi tilføjet vores bedste tilbud på flyvninger udvalgt fra mere end 15 millioner søgninger udført af vores brugere på Bravofly .


Homoseksuelt ægteskab - Bryllupskort 2 Mænd - Homoseksuelt brudepar\nDu er her: Start1 / butik2 / Bryllup & samliv bryllupskort3 / Homoseksuelt ægteskab - Bryllupskort med 2 mænd - Homoseksuelle brudepar - Homoseksuelle h ...\n#22 Mest solgti Bryllup & samliv bryllupskort\nGay bryllupskort. Med dette romantiske kort fyldt med smukke regnbuefarver viser to mænd, at de vil gennem livet sammen. Forsiden af kortet har en smukt udskåret cremefarvet illustration af 2 mænd under lupinblomster. Du kan bruge dette Popcard som lykønskningskort eller som et annonceringskort til dit nye forhold. Selvfølgelig også rart at give til parret, der bliver gift, eller indgå en samlivskontrakt eller registreret partnerskab.\nVi har også et dejligt kort til 2 kvinder, der elsker hinanden!\nJuridisk set findes der ikke 'homoseksuelt ægteskab'. Hvis personer af samme køn får lov til at gifte sig med hinanden, er det takket være åbningen af civilt ægteskab for par af samme køn. Ligeledes er 'heteroseksuelt ægteskab' ikke et særskilt juridisk begreb. Med andre ord er det bare for alle: ægteskab!\nNysgerrig, hvordan disse kort er lavet? Se videoen nedenfor!\nHomohuwelijk – Trouwkaart met 2 mannen – Homoseksueel bruidspaar – Gay huwelijkskaart antal\nVarenummer (SKU): 8785253682990 Kategori: Bryllup & samliv bryllupskort Tags: ægteskab af samme køn, ægteskab\nVær den første til at anmelde “Homohuwelijk – Trouwkaart met 2 mannen – Homoseksueel bruidspaar – Gay huwelijkskaart” Annuller svar\nPop-up valentinekort med mand og kvinde, der romantisk falder i hinandens arme\nPopcards.nl Homoseksuelt ægteskab - Bryllupskort med 2 kvinder - Lesbisk brudepar - Lesbiske ...


Lyde under vand II af Shirley Ankerstjerne – anmeldelser og bogpriser - bog.nu\nLyde under vand II af Shirley Ankerstjerne\nDenne bog er en udvidet version af Lyde under vand.\nUddrag fra ny version: ''Gud er en substantiel tilstand og hvis han sad her ville han være stuens konge; han ville nok først og fremmest indrømme at dette ikke var meningen med hans værk. Blæsten tager os med af helvede til, og politikerne fremmer den høst. Samfundet har udviklet sig til flere usynlige og synlige tilstande, mest af det er synligt, resten lukker vi øjnene for.''\nVi er endnu ikke stødt på en boganmeldelse af 'Lyde under vand II' af Shirley Ankerstjerne i de 329 aviser, blogs og andre medier, vi følger. Men vi har fundet 87.366 andre anmeldelser af bøger.\nAndre bøger udgivet af Forlaget Publish Poetry


Stor Kobbersneppe (Limosa limosa) | Dansk Ornitologisk Forening\nDen store kobbersneppe er udbredt i Europa samt i et bælte i det vestlige Centralasien og pletvis videre østpå helt til Stillehavskysten. I Europa er arten fortrinsvis udbredt i Nordvesteuropa samt Østeuropa, og den yngler slet ikke i det sydligste Europa.\nI Danmark forekommer arten primært i Vestjylland, Nordjylland samt langs Vadehavskysten. De primære lokaliteter er Vejlerne i Thy, Mandø og Tøndermarsken, Tipperne og Agger Tange. I Østdanmark kan arten bl.a. opleves på Nyord ved Møn.\nDen store kobbersneppe yngler i Danmark hovedsagelig på strandenge og i marskområder, selvom artens oprindelige levested er våde græsstepper. På ynglepladserne udviser arten en speciel sangflugt, som kaldes tosseflugt, hvor fuglen nærmest vipper fra side til side i luften, mens den gentager et højt og klangfuldt vitt-duu, som har givet ophav til artens vestjyske navn, rødvitten. De danske rødvitter forlader landet i juli-august til fordel for overvintringsområdet i Vestafrika syd for Sahara. I træktiden besøges Danmark af den fåtallige svenske bestand.\nDen store kobbersneppes føde består især af orme, insekter, krebsdyr, snegle og haletudser.\nI forbindelse med artens naturlige krav til levested har den store kobbersneppe formodentlig aldrig været en almindelig dansk ynglefugl. Bestandens størrelse har svinget en del gennem de sidste 100 år, desværre med en negativ tendens i de seneste årtier, som er accelereret. Tilbagegangen skyldes især dræning af enge eller manglende kreaturgræsning af engarealerne. Omvendt kan et for højt græsningstryk have nedtrampning af reder til følge.\nForekomsten af Stor Kobbersneppe i Danmark, baseret på indtastninger i DOFbasen for 2012-2021. Værdierne angiver det gennemsnitlige antal individer indtastet pr. rapportering, fordelt på 10-dagesperioder. Forklaring af farvekoderne kan ses her.\nFaktaVingefang: 62-70 cm\nVægt han: 280-400 g\nVægt hun: 300-500 g\nYnglebestandYnglepar i 2012: 527-537\nSidste måned: 310


Trods millionkrav bør vandboringer beskyttes | Gylle.dk\n18. juni 2013 Af Kjeld Hansen 0 Kommentarer\nSteen Gade, MF, fremviser DN og DANVA-kravet om giftfrie arealer omkring vandboringer.\nAlle danske vandboringer bør beskyttes mod sprøjte-gift. Sådan lød forslaget fra både folketingspolitikere, eksperter og brancherepræ-sentanter, da DANVA og Danmarks Naturfrednings-forening holdt workshop 14. juni om rent drikkevand på Folkemødet på Bornholm. Workshoppens deltagere var enige på tværs af interesser om, at det ikke kan vente at indføre obligatoriske boringsnære beskyttelses-områder, der, hvor vi henter vores drikkevand.\nDen afgørende udfordring bliver at finde de millioner af kroner, som landbruget kræver i kompensation, hvis giftsprøjten skal parkeres. Der tales ikke om frivillige ordninger, men skatteyderfinansierede frikøb på en eller anden måde.


Varmedunk Boobie Warmer. Læg en bestilling nu. Diskret levering\nVare : Varmedunk Boobie Warmer 79,00 kr\nMed denne varmedunk er du godt rustet til de kolde nætter! Har du en tendens til at fryse lidt for meget om vinteren? Kunne du godt tænke dig at kunne forkæle dig selv ekstra meget, efter du har været ude i kulden? Mangler du lidt ekstra humor i hverdagen? Eller leder du bare efter den perfekte gave til en kammerat, der altid fryser? Så er denne yderst frække varmedunk det helt rigtige valg for dig.\nDette er en varmedunk, der er designet meget anderledes end de fleste andre former for varmedunke. Denne varmedunk er nemlig lavet i gummi med dejligt blødt plysbetræk uden på. Ikke nok med det, så er dunken også lavet i et kurvet design som en kvindetorso med store, bløde bryster og strittende brystvorter.\nDenne varmedunk er perfekt til de kolde nætter, hvor du gerne vil varmes op på den mest behagelige og sjove måde.\nKan indeholde: op til 1,7 liter vand\nMateriale: gummi og plys\nFarve: naturlig lys hudfarve og rød


Lammeskank og salat med røde beder, gule mirabeller, blå ost og honning-mandler - Råvarecirkus.dk\nTil lammeskanken skal du bruge\nTil salaten skal du bruge\n1 håndfuld mirabeller\n50 gram blå ost\nBrun lammeskankene i en stor gryde i lidt olivenolie. Når de er godt brune tilsætter du hvidløg, løg og gulerødder i store tern og bruner dem med i et minuts tid. Tilsæt en øl og læg låg eller sølvpapir på. Lad det hele simre i ovnen i 1 1/2 time ved 170 grader.\nSå til salaten…\nVask rødbeder godt og skær dem i ultra tynde skiver. Fjern mirabellernes sten – f.eks. med en kirsebærudstener – og del dem i to.\nAnret rødbederne og fordel mirabellerne derpå. Smulr osten ovenpå.\nVarm honningen op på en varm pande. Når den er flydende, kommer du mandlerne i og vender rundt til de er dækkede. Tag de honning-coatede mandler af og skil dem fra hinanden med to gafler. Når de er kølet af, hakker du dem groft.\nDryp salaten med olivenolie og drys med salt og friskkværnet peber. Hak lidt rosmarin og drys dem og de honningristede mandler ovenpå.


Ud over de forløbs- og færdighedsmærker der indgår i Det Danske Spejderkorps' arbejdsstof er der de senere år dukket en del alternative specialmærker op.\nNogle af de mest kendte af specialmærkerne er nok Spejd365, hvor man skal gå med spejdertørklæde 365 dage i træk, 24 timer i sovepose, Sheltymærket, Shortymærket mv.\nFælles for alle mærkerne er at det ikke er Det Danske Spejderkorps der står bag mærkerne. De er opfundet af spejdere og grupper rundt omkring i landet.\nEn samlet oversigt over specialmærkerne kan ses her: https://spejder.dk/viden-om/spejdermaerker\nHos Rødovrespejderne har vi den indstilling af specialmærkerne i mange tilfælde kan være et godt supplement til de almindelige mærker. Det er dog vigtigt at du husker at fortælle din leder hvis du gerne vil tage et af dem, og at vi så i hvert tilfælde aftaler hvem der anskaffer og betaler mærket.\nDet er også vigtigt for os at du tager mærket i spejdermetodens ånd. Det vil sige at hvis du feks. tager Sheltymærket og sover i shelter en gang om måneden i et år, så gør du det sammen med andre spejdere. Og hvis du tager Regnbueis-mærket, så skal det også foregå i spejdersammenhæng og I skal sikre jer at I får flere elementer fra spejdermetoden med ind i aktiviteten.\nSpejdermetoden består af syv lige vigtige elementer, som i samspil gør spejderarbejdet særligt. Metoden beskriver, hvordan vi arbejder, når vi skaber aktiviteter og oplevelser, for at hver spejder bedst muligt udvikler sig i retning af Det Danske Spejderkorps’ formål.


Miljøminister Lea Wermelin var ikke klædt på til møde om havneudvidelse - NordsøPosten.dk\nMiljøminister Lea Wermelin var ikke klædt på til møde om havneudvidelse\nEn aktindsigt fra Miljøministeriet rejser tvivl om den hidtidige udlægning af Hjørring kommunes møde med Miljøministeriet, skriver i dette debatindlæg Paw Rytter..\nMiljøministeren Lea Wermelin var slet ikke klædt på til at rådgive Hjørring kommune, om man kan udvide Hirtshals havn ud i Natura 2000-området N1 nord for havnen.\nDet fremgår af et såkaldt ”beredskab” som Miljøministeriet udarbejdede forud for det virtuelle møde, der blev afholdt den 8.9.2021 med deltagelse fra Hjørring kommune, Miljøministeriet, Erhvervsministeriet, Trafikministeriet og sidst, men ikke mindst Fødevareministeriet, der var vært for mødet.\nEt ”beredskab” er en samling af noter, der udarbejdes, når en minister skal deltage i et møde. Informationen i ”beredskabet” har til formål at klæde ministeren på, så han eller hun kan svare på de problemstillinger, som kan forventes at blive taget op.\n”Beredskabet” afslører, at miljøministeriets departement ikke havde forberedt ministeren, så hun ville kunne svare på, om det er muligt at udvide Hirtshals Havn ud i Natura 2000-området nord for havnen.\nDepartementet havde opdelt beredskabet i nedenstående dele:\nKan et Natura 2000-område flyttes?\nKan der udvides på land i områder, der er defineret som fredskov?\nHvordan kan udvidelse af indsejlingen håndteres? (bypass, nyttiggørelse og klapning)\n”Beredskabet” kan læses i sin helhed her (indsæt link)\nI den første del, Generelt og baggrund, gives et kort rids af Hirtshals havns historie samt en kort redegørelse for, at det er Trafikstyrelsen, der er den kompetente myndighed for behandlingen af en eventuel udvidelse af Hirtshals havn. Afsnittet rundes af med en kort tankevækkende bemærkning med overskriften: Hjørring kommune – dialog med statslige myndigheder om Natura 2000.\nI bemærkningen konstaterer Miljøministeriets Departement, at Hjørring kommune og Miljøstyrelsen ikke er enige om, hvorvidt styrelsen har været i dialog med kommunen omkring Natura 2000-spørgsmålet.\nIfølge et (minister)notat som Hjørring kommune har udarbejdet til brug for deltagerne i det virtuelle møde, skriver Hjørring kommune, at: ”Der har været indledende kontakt til statslige myndigheder ifht udvidelsen og natura 2000-udfordringen, men vi har endnu ikke haft dialog omkring muligheden for at planlægge på land.”\nDen opfattelse deler Miljøstyrelsen imidlertid ikke. Miljøministeriets departement opsummerer uoverensstemmelsen med følgende ord:\n”Det fremgår af notatet, at Hjørring kommune har haft indledende dialog med statslige myndigheder ifht til udvidelsen og Natura 2000 udfordringen. Det har dog ikke været muligt at få dette bekræftet i Miljøstyrelsen pt. (7.september 2021)”\nDet virker besynderligt, at Hjørring kommune ikke er gået i dialog med Miljøstyrelsen for at få klarlagt muligheder og begrænsninger i forhold til en udvidelse af Hirtshals Havn ud i Natura 2000-området, da det er Miljøstyrelsen som er myndighed i forhold til Natura 2000-probelmatikker.\nJeg finder det chokerende, at Hjørring kommune ikke er bedre til at søge råd og vejledning hos de statslige myndigheder. Det er næsten som om, man ikke har forstået, at de er der for at hjælpe kommunerne.\nLæs aktindsigten her: Akt-3-Beredskaber\nTags: DebatHirtshals HavnPaw Rytter\nMin tunge er lidt led lige nu. Hvad man ikke spørger om, får man ikke nej til. Næste trin er så, at kun opdagede fejl kræver nødvendige dispensationer.\nNår man så er igang, så er man en dprlig regering, hvis man stopper store igangværende dispensationer.\nJeg tænker lidt på de mange slag om de 2 lakseudklækninger både med bygninger og rensning af deres salte spildevand. Det sidste er jo stadig ikke i orden, og nu bygger de med stolthed ud.\nJeg kan kun se det Natura område ændres dramatisk i sin sydvestlige ende, og de heller ikke har nogen anelse om, hvor det klapperi går hen eller ej.\nSådan set er det samme sag for mig med “fredsskov”. Er det virkelig til gavn for almenvældet man ligger industrier med aktionærer eller private ejere. Jeg opfatter det i hvert fald sådan, at almenvældet kan behøve en vej, et rensningsanlæg, en mobilmast… men ikke det foreslåede.


Sukkertoppen - RUM\n45 boliger i socialpsykiatrisk tilbud\nProjektet omhandler ialt 45 boliger i et socialpsykiatrisk botilbud Sukkertoppen i Vejle, der henvender sig til personer over 18 år med psykiatriske lidelser og herunder ofte også betydelige misbrugsproblemer. Sukkertoppen tilbyder også akut trænings- og vurderingsophold samt akut telefonrådgivning.\nOm-, til- og nybyggede faciliteter\nProjektet omfatter en større om- og tilbygning af eksisterende bygninger til henholdsvis tidssvarende boliger og fællesarealer samt administration og dagtilbud for indenfor behandlingområdet. Endvidere er der nyopført 15 boliger og tilhørende fælleshuse.\nI boligen lever beboeren sit private liv, og alt efter behov og ønske opsøger beboeren tilbud om fællesskab eller aktivitet i ’det offentlige rum’, som er de fælles boligarealer.\nDen overordnede tanke er, at Sukkertoppen anskues som et ’samfund i samfundet’ med boligkvarteret, arbejdsplads og ’offentlige instanser’. Alle beboere har egen 2-rumsbolig med bad og køkken. I boligen lever beboeren sit private liv, og alt efter behov og ønske opsøger beboeren tilbud om fællesskab eller aktivitet i ’det offentlige rum’, som er de fælles boligarealer. Der arbejdes ud fra tre gængse typer af boligkvarterer: Etageboligen, rækkehuset og kollegieboligen.\nRådgivningen omfattede også udbud af genhusningspavilloner. Sukkertoppen var således i drift under hele byggeriet, der er gennemført etapevis.\nDen overordnede tanke er, at Sukkertoppen anskues som et ’samfund i samfundet’ med boligkvarteret, arbejdsplads og ’offentlige instanser’.\nSocialpsykiatrisk bosted, 45 boliger - 4.800 m²\nHåndtering af genhusning


Det danske firma Au Maison leverer smukke og miljøvenlige produkter i gode materialer. Belysning er ikke kun et praktisk tilbehør til hjemmet. Det er meget mere. Belysning er en fascinerende måde at skabe en velvære atmosfære på. Au Maisons design passer til alle slags rum. White Glass D27xH30 Mindre


Shell skrinlægger Ormen Lange satsning\nDet bliver for dyrt for Shell at forsøge sig med ny teknologi på gaskæmpen i Norge, hvor danske Dong er medejer.\nOffentliggjort: 14.04.14 kl. 16:31\nAt oliegiganten Shell skal skære kraftigt i sit investeringsprogram får nu direkte konsekvenser for den norske oliesektor. En kæmpe satsning på at øge produktion i Ormen Lange feltet bliver sat på standby - omkostningerne er simpelthen for store.\nShell havde planer om at placere en gigantisk kompressor-station på havbunden i Ormen Lange feltet. Med en kompressor direkte på havbunden er det forhåbningen, at produktionen af naturgas kan blive langt større.\nStatoil skrinlægger stort gas-fund\nDårligt vejr standser produktion ved DONG-felt


National læsestrategi: Hvis bare halvdelen lykkes, vil det være sindssygt effektivt • POV\nNational læsestrategi: Hvis bare halvdelen lykkes, vil det være sindssygt effektivt\nPubliceret 15/11/2019 i Bøger/Børn & unge af Sabrine Mønsted\nUDDANNELSE // REPORTAGE – Lystlæsning kommer ikke af sig selv. Børn skal hjælpes ind i læsningens verden – uanset postnummer, mener en bred kreds af organisationer. Sammen har de lavet et bud på en ambitiøs national læsestrategi.\nDanske skolelever læser dårligere end i 2011, og kun 20 procent kan rigtig godt lide at læse: Det tal ligger internationalt på 43 procent. Forklaringen er velkendt: Et mediebillede, hvor læsning er i konkurrence med YouTube, streamingtjenester og sociale medier – en konkurrence, der ikke kan vindes (kun) ved lokale læseinitiativer, mener gruppen bag oplægget til en nationale læsestrategi. Der skal stilles krav til kommunerne, så det sikres, at alle børns læselyst – uanset hvor de bor – stimuleres gennem hele barn- og ungdommen. For vi ved, at læsning ikke »blot« er en kilde til viden, underholdning og afslapning.\nLæsning giver barnet en forståelse af sig selv og sine omgivelser samt styrker empati og identitetsudvikling. Læsning er ganske enkelt for værdifuldt til, at vi lader det slippe mellem fingrene på næste generation, lyder begrundelsen for de mange timers arbejde, der er lagt i den nationale strategi, som Danske Forlag, Boghandler- og Forfatterforeningen, Danske skoleelever og BUPL står bag sammen med Bibliotekarforbundet, Skole og Forældre, Danmarks Biblioteksforening, Læremiddel.dk og Kommunernes Forening for Pædagogiske Læringscentre.\nLæsning ind alle steder\nStrategien indeholder syv indsatsområder. Blandt andet skal litteratur være let tilgængelig dér, hvor børn og unge befinder sig både fysisk og digitalt. Læseinitiativer skal ramme børns interesser og fællesskaber, og forældre skal have bedre vejledning og redskaber til at inspirere deres børn. Tre ambitiøse punkter i strategien er, at viden om, hvordan man skaber læselyst, skal ind i blandt andet lærer-, pædagog- og sundhedsplejerskeuddannelserne, at børn og unges læsning og læselyst fremhæves som en prioriteret opgave i alle relevante love og bekendtgørelser, og at der forskes mere i læsning og læselyst, så nye tiltag bliver udviklet på et kvalificeret grundlag.\n– Hvis bare halvdelen af strategien lykkes, vil det jo være sindssygt effektivt, siger børnebibliotekar Julie Arndrup. Hun er medlem af Bibliotekarforbundets hovedbestyrelse og har siddet med i arbejdsgruppen bag strategien, som hun kalder »uhyggelig ambitiøs«, fordi alle dele af den litterære fødekæde er tænkt ind og har bidraget til strategiarbejdet.\n– Det er ikke en strategi, der handler om, at enkelte medarbejdere skal udstille flere bøger. Vi er inde på alle niveauer og foreslår for eksempel, at der skal viden om læselyst ind på relevante uddannelser. Vi har også lagt stor vægt på, at det er en opgave, der skal prioriteres ledelsesmæssigt og ikke kun løftes nedefra af ildsjæle som løsrevne projekter, siger hun.\nEn national strategi skal sikre, at der ikke fortsat sker en skævvridning af børns muligheder afhængigt af, om der tilfældigvis er fokus på læselyst i deres kommune.\n– Vi kan se, at læselysttiltag virker, men det virker lokalt her og nu. På Brønshøj Skole har jeg været med til at indrette læsehuler i halvdelen af gymnastiksalen, men det sker jo kun, fordi skolen har fokus på læsning og har prioriteret at ansætte en bibliotekar. Men hvad med børnene på alle andre skoler? Vi er nødt til at sikre en landsdækkende idealisme på det her område, siger Julie Arndrup.\n”Hvis vi vil kulturen, så skal kulturen prioriteres først i stedet for, at vi nøjes med de smuler, der er tilbage efter en budgetforhandling. Vi skal sætte dagsordenen, og det gør læsestrategien netop.\n– Kim Valentin (V), Folkeoplysnings- og biblioteksordfører for Venstre\nProjektleder i Tænketanken for Fremtidens Biblioteker Lisbet Vestergaard oplever også store forskelle imellem kommunerne.\n– Læselyst skal være et fælles nationalt ansvar. Biblioteksbarometeret viser, at i 98 procent af kommunerne samarbejder biblioteker og skoler, men vi ved ikke præcist om hvad eller i hvilket omfang. Heldigvis er der masser af forældre, der læser med deres børn, men der er altså børn, der skal gribes af andre, fordi bøger og læsning ikke er en del af hjemmet. Vi kan ikke være andet bekendt, siger hun.\nLæsning er afgørende for at klare sig godt\n– Faktum er, at børns læseforståelse er gået tilbage, og læseglæden er lav, konkluderede lektor og ph.d. Stine Reinholdt Hansen, der står bag undersøgelsen Børns læsning 2017.\nTil høringen på Christiansborg den 11. september, hvor oplægget til den nationale strategi blev overleveret til kulturminister Joy Mogensen (S) og partiernes kulturordførere, opfordrede Stine Reinholdt Hansen politikerne til at skabe mere samarbejde på tværs af fagligheder og kommuner for at give børn lige muligheder for at dyrke litteraturen.\nDer er for eksempel sket et fald i hyppige læsere blandt børn fra 61 procent i 2010 til 56 procent i 2017, mens børn, der læser sjældent eller aldrig, er steget fra 25 procent i 2015 til 30 procent i 2017, sagde hun Ifølge professor på Institut for Kommunikation og Humanistisk Videnskab på Roskilde Universitet, Lasse Horne Kjældgaard, har læsning en dominoeffekt på mange af de ting, som gør os livsduelige.\n– Hvis du for eksempel skal skrive godt, skal du læse godt. Tænk på de misforståelser og fejl der opstår, hvis borgerne i et samfund ikke skriver og læser godt. Det vil koste på bundlinjen, sagde han til politikerne.\nKulturminister Joy Mogensen (S) var rørende enig i, at læsning er afgørende for os som mennesker og kaldte læsning »et guddommeligt strøg«. Hun havde dog ikke en pose penge til selve strategien. I stedet så hun gerne en styrkelse af de nuværende institutioner og en bedre sammenhæng i læseindsatsen lokalt. Hun pegede for eksempel på behovet for en mere systematisk deling af de gode eksempler kommunerne imellem. Kulturministeren afviste ikke, at »læselysten« kunne få tilført statslige midler, men pengene skulle i så fald ud i allerede eksisterende strukturer som eksempelvis bibliotekerne.\nLyst og pligt hænger sammen\nLisbet Vestergaard mener også, at læsning og læselyst bør tænkes mere tværfagligt end i dag.\n– Vi skal for eksempel væk fra at se læsning i skolen som pligt og fritidslæsning som lyst. For pligt og lyst er ikke nødvendigvis hinandens modsætninger. Nogle gange skal der pligt til, for at man bliver god til noget, der så bliver til lyst. Det er sjældent noget, der opstår ud af det blå. Og er du en dårlig læser, er der mindre sandsynlighed for, at du får lyst til at læse, ligesom at positive oplevelser med læsning i skolen øger sandsynligheden for, at børn læser hjemme, siger Lisbet Vestergaard.\nVi har ikke været opmærksomme på den her problemstilling. Men det er noget, vi skal diskutere. Hvis vi ikke gør noget, går det ud over de kommende generationer.\n– Jan Johansen (S), kulturordfører for Socialdemokratiet\nEn vigtig pointe i oplægget til den nationale strategi er også, at paletten skal bredes ud.\n– Så vi ikke har den fysiske bog i det ene ringhjørne og YouTube i det andet, for det harmonerer ikke med det moderne børneliv. Vi skal bruge alle platforme og inddrage børnene og fange dem der, hvor deres interesser og opmærksomhed allerede er, siger Lisbet Vestergaard. Der er mange bud på konsekvenserne, hvis vi ikke får skabt mere læselyst og får børn og unge til at læse mere. Ifølge Lisbet Vestergaard er der en forbindelse på tværs af generationer, der bliver svagere, fordi vi mister de fælles fortællinger. Og udover alt det forskningen peger på – dannelse og identitetsforståelse – så går børnene glip af noget meget værdifuldt, mener hun, nemlig glæden ved at glemme sig selv i læsningen. – Selvforglemmelse er en luksus i en tid, hvor vi hele tiden er på, siger hun.\nBureaukrati frem for læselyst\nLeon Sebbelin (B) formand for KL’s Kultur-, Erhverv- og Planudvalg frygter, at en national strategi vil skabe mere unødigt bureaukrati i kommunerne i stedet for at øge læselysten.\n– Jeg tror ikke på landsdækkende standarder og at »one size fits all«, men på at de bedste løsninger findes lokalt. Der er så store forskelle bare inden for min egen kommune på eksempelvis skoleområdet, så det vil være forskellige ting, der virker.\nEt af argumenterne for en national strategi er at sikre at fokus på læsning og læselyst ikke kun afhænger af lokale ildsjæle og enkelte projekter. Er det ikke uambitiøst at lade det være op til den enkelte kommune at beslutte, hvilken indsats de vil lægge for dagen?\n– Jo, men jeg tror stadig ikke, at statslige normer er løsningen. Jeg er enig i, at opgaven med læsning og læselyst skal styrkes i kommunerne, og at der skal være mere samarbejde mellem biblioteker, skoler, dag- og fritidstilbud. Jeg har sammen med den tidligere kulturminister, borgere og fagfolk holdt møder i hele i landet om folkebibliotekerne. Det var en god proces, der endte med pejlemærker for bibliotekerne som blandt andet også handler om læselyst. Jeg tror ikke, vi har brug for flere tiltag, men at få rullet de pejlemærker ud i kommunerne. De bliver i efteråret også fulgt op af gode eksempler, som kommunerne kan blive inspirerede af. For jeg tror mere på de gode eksempler end på nationale minimumsstandarder.\nMen hvad med børn i kommuner, hvor læsning og læselyst ikke er i fokus? Risikerer man ikke at tabe dem?\n– Hvis man laver faste standarder for alle 98 kommuner, kræver det opfølgning og kontrol. I en tid, hvor vi skal spare på konsulenter og administration, er det ikke hjælpsomt med centrale standarder. Der kommer ikke flere penge i kommunerne, og det her område er i konkurrence med for eksempel social- og handicapområdet, hvor der også er bud efter penge. De familier, der er særligt udfordrede, skal selvfølgelig understøttes, og her kan det give god mening, at for eksempel sundhedsplejersken ved noget om læsningens vigtighed for børn.\nHvem har ansvaret for at vende udviklingen med, at færre børn og unge læser og færre finder glæde ved at læse?\n– Den indsats er tredelt. Hjemmet, skolen og fritidstilbud herunder biblioteker. De to sidste er kommunale institutioner, så det er kommunerne, der skal påtage sig det ansvar, hvilket de også allerede gør med masser af gode tiltag. Og vi skal have fokus på det i KL og løbende drøfte, hvor vi er, og hvor vi gerne vil hen, siger kulturudvalgsformanden. På et punkt ser han dog gerne en national indsats, nemlig i forskning i læsning og læselyst.\n– Så vi får mere fælles viden om, hvad der virker. Vi skal bruge andre greb i dag for at stimulere læselysten hos børn og unge. Noget, der rækker ud over bøger, og for eksempel »snyder« læselysten ind andre steder, hvor børnene er.\nTine Segel, formand for BF, ærgrer sig over, at politikerne ikke umiddelbart fandt midler til at give en national læseindsats et rygstød.\n– Men jeg synes, at vi har rykket enormt meget med forslaget til en strategi for læsning og læselyst. Alle politikerne forstod budskabet om, at vi står foran en udfordring, der kan få store konsekvenser. Det, at læselyst nu er blevet sat på dagsordenen på Christiansborg, er i sig selv en sejr, siger hun. Direktør i Danmarks Biblioteksforening Michel Steen-Hansens håb forud for høringen var, at to-tre ministre ville gribe strategien, så vi fik en sammenhængende national indsats for læsning og læselyst, men han glæder sig dog over, at politikerne hele vejen rundt var lydhøre.\n– Fokus på området er vigtigere end penge, for det er en kulturændring på tværs af institutioner og et politisk og ledelsesmæssigt fokus, der er afgørende for det videre arbejde. Derfor er jeg også glad for den brede opbakning fra både de fagprofessionelle og de kulturpolitikere, der deltog i høringen, siger Michel Steen-Hansen og understreger, at der bliver arbejdet videre med strategien og anbefalingerne eksempelvis sammen med KL.\nDe syv indsatsområder i strategien og udpluk af anbefalinger\nNational pulje til opgradering af samlinger dér hvor børn er\nFolkebiblioteker skal være mere opsøgende\nLige og bedre adgang til eReolen Go for alle børn\nBedre bemanding på pædagogiske læringscentre og understøtning af børns frilæsning skal skrives ind som kerneopgave\nNye metoder til at formidle de digitale læsemuligheder\nKontinuitet i læseindsatsen hos fagprofessionelle\nFx sundhedsplejersker skal vide, hvordan de støtter tidlig sprogstimulering\nPædagog- og lærerstuderende skal lære om læsekultur\nFolkebibliotekernes viden skal bruges til at opkvalificere litteraturformidlingen andre steder fx i skolerne\nBørn og unges kultur og fællesskaber som afsæt for læsning\nBørn og unge skal inddrages i indkøb af litteratur\nBørn og unge skal inddrages i arbejdet med læsekampagner og ungelitterære priser\nFlere samarbejder mellem forfattere og skoler\nFokus på brug af og udvikling af digital læseteknologi\nNational kampagne til forældre om at digitale tilbud kan øge læsemotivation\nLedelsesmæssigt fokus i skolerne på litteraturformidling, læsemotivation og læseglæde\nFlere midler til indkøb af digital litteratur\nØget fokus på læsekultur i familien\nLøft og udbygning af eksisterende nationale platforme\nFx en national forældre-app med litteraturformidling, boglister og gode råd\nMere forskningsbaseret viden og videndeling\nFx hvordan fremmer man læsekultur blandt børn og unge? Børns præferencer og adfærd i forhold til læsning i skole og fritid\nNational og lokal prioritering af læseindsatsen\nKL og Børne- og Kulturchefforeningen skal understøtte kommunernes fokus på læselyst med målsætninger om læselyst i lokale strategier\nStyrkelse af børns læsning og formidling af børnelitteratur skal være en del af DR’s public servicekontrakt\nAlle institutioner udpeger en børnelitteraturansvarlig, der skal initiere læselyst hos børn\nKilde: Oplæg til national læsestrategi.\nTags: litteraturNational læsestrategiPerspektiv\nLITTERATURFORSKNING // INTERVIEW – Kvindeliv i Danmark er fundamentalt forandret i løbet af de seneste 50\nLITTERATUR // ESSAY – Vanessa Springoras sensationelle bog Samtykket har kastet lys på forfatteren Gabriel Matzneffs\nSabrine Mønsted er redaktionschef på Bibliotekarforbundets fagmagasin Perspektiv, der har fokus på kultur, biblioteker, digitale tendenser og arbejdsliv.\nSabrine Mønsted er uddannet journalist og cand.scient. soc. fra Roskilde Universitet, og har været ansat på Kvindernes Fagblad, Fagbladet 3F og skrevet freelance for div. magasiner og forlag.\nForegående artikel Previous post: Joris-Karl Huysmans – flanøren, der gik mod strømmen\nNæste artikel Next post: Fem stjerner til countrystjernen: Tænk Dem Mrs. Average Biblebelt, Miranda Lambert synger om promiskuitet og stoffer\nANMELDELSE // BØGER – det gule tapet er et 129 år gammelt\nISLAMFORSKNING // NY BOG – “Muslimerne har gennem de snart 1400 år,\nBØGER // ANMELDELSE – Findes der et punkt, hvori bølgerne samler sig


Antenneforening først med syv tv-pakker - recordere.dk\nAntenneforening først med syv tv-pakker\nHos en af danmarks største private antenneforeninger er de almindelige tre basispakker udskiftet med syv, hvor grundpakken er blevet ekstra billig.\nGlentevejs Antennelaug, eller Glenten som de kalder sig, er med ca. 30.000 tilslutninger blandt de største af de private antenneforeninger i Danmark. De leverer TV-signaler på Fyn, mest i Odense og omegn.\nNu har de gjort op med de gængse 3 basispakker, og lavet det om til 7. Det skriver tvnyt.\n?Det har i mange år været almindeligt i Danmark med 3 tv-pakker. Så almindeligt, at mange tror, det ikke kan være anderledes. Men det kan det”, fortæller Søren Skaarup, formand for Glenten, og fortsætter:\n?Vi har en meget billig grundpakke udelukkende med gratiskanaler og TV 2. En mellempakke med lidt flere kanaler. Og så har vi brudt fuldpakkeuniverset op i flere dele. Nu kan de mange, der gerne vil have et godt udbud af betalingskanaler, selv vælge om det skal være med eller uden sport. Og man kan supplere med kanaler med masser af film og underholdning.”\nSå endnu ikke ren a la carte, men et skridt nærmere. Glentens nye TV-pakker kan ses her.\nForrige artikelAlarmselskab vil tilbyde intelligente hjem\nNæste artikelNye film på Viaplay


Sønderborg søger input til bedre ældrepleje | TV SYD\nSønderborg søger input til bedre ældrepleje\nKom med dine ideer til en bedre ældrepleje, lyder opfordringen til borgerne fra seniorudvalget i Sønderborg Kommune.\n09. jan 2014, kl. 12:13\nFolketinget har afsat en milliard kroner til bedre ældrepleje i hele landet ? heraf 16,3 millioner kroner til Sønderborg Kommune.\nFormålet er at give kommunerne mulighed for et generelt kvalitetsløft i ældreplejen. Det gælder både i forhold til praktisk hjælp og personlig pleje, forhold på plejecentre og indsatsen vedrørende rehabilitering og genoptræning. Pengene er afsat således, at der på forhånd er reserveret et beløb til hver kommune ? for Sønderborgs vedkommende altså 16,3 millioner kroner i år. Hver kommune skal søge om pengene ved at indsende forslag til, hvordan pengene skal bruges.\n- Vi har besluttet, at vi vil spørge borgere og foreninger, om de har forslag til, hvordan vi bedst anvender pengene. Vi har selvfølgelig selv ideer, men ofte har borgere, foreninger og organisationer øje for udfordringer og behov, som vi ikke ser ? så jeg håber, at mange vil gå til tastaturerne og sende os nogle forslag, siger formand for Sønderborg Kommunes seniorudvalg, Preben Storm.\nI processen med at finde frem til de bedste initiativer og formulere en god ansøgning høres også Ældrerådet på sit næste møde den 3. februar og det centrale medarbejderudvalg (CMU) i forvaltningen Social og Sundhed.\nRammerne for, hvad pengene kan bruges til, er vide, men der er dog begrænsninger. Der kan eksempelvis ikke søges om tilskud til aktiviteter i udlandet, anskaffelse af fast ejendom, dækning af underskud eller støtte til enkeltpersoner.


Mere lokalt drikkevand i hanen – Folkebladet\n15. jun 2016, 09:17\nMere lokalt drikkevand i hanen\nHer kommer ledningen til at gå. Foto: Grafik: Glostrup Forsyning\nGLOSTRUP. Glostrup Forsyning anlægger ny råvandsledning fra juni til november. Ledningen går fra Ejby gennem Vestskoven til Hoved- og Hjælpevandværket på Ørnebjergvej og Stadionvej\nArbejdet vil foregå i hverdagene i tidsrummet fra 7.00 til 16.00. De ejendomme, som er berørte, vil få direkte besked, hvis for eksempel en indkørsel er spæret natten over. Veje og fortove bliver hurtigst muligt reetableret, så de trafikale udfordringer er mindst mulige, lover Glostrup Forsyning.\n– Vi ønsker at øge indvindingen af drikkevand fra 97 m3 i timen i 2015 til 154 m3 i timen ved udgangen af 2017. For at kunne transportere den nødvendige mængde råvand fra kildepladserne og ud til Hovedvandværket og Hjælpevandværket, er det nødvendigt at etablere denne nye råvandsledning, siger Henrik Nicholaisen, afdelingsleder for vand og varme hos Glostrup Forsyning.\nArbejder under jorden\nMetoden, der anvendes, er retningsstyret underboring. Det betyder, at der for hver cirka 200 meter graves et hul på ca. 1,5×4 meter. Herfra bores under jorden en lille tunnel, så vandledningen kan trækkes fra det ene hul til det andet. Herefter samles røret i hullet og tæthedsprøves. Til sidst lukkes hullet, og området reetableres.\n– Enkelte huller kan stå åbne over længere tid, da arbejdet under jorden skal tilpasses, så alt udføres økonomisk effektivt, kvalitetsbevist og samtidig til mindst gene for omgivelserne, siger Tabassum Hussain, Projektleder hos Glostrup Forsyning.\nIndvinding af vand fra lokale boringer giver god mening for Glostrup Kommune. Når Grundvandet indvindes i bynære områder, skal der nemlig bruges knap så meget energi på at pumpe vandet ud til borgerne. Det vand, Glostrup Forsyning ikke selv producerer, skal købes udefra. Derfor er det er fordel, at Glostrup indvinder lokalt.\nVand købt udefra kan være indvundet et sted, hvor grundvandet har betydning for eksempelvis vådområder og vandføringen til åer. Samtidig er Glostrup Forsynings produktionspris lavere end den pris, andet vand indkøbes til. Derfor ønsker Glostrup Forsyning, at Glostrup så vidt muligt skal drikke lokalt indvundet drikkevand. Samtidig vil en investering i egenproduktion være med til at sikre Glostrup Forsynings kunder en stabil lav pris for vandet.\nEn råvandsledning er en vandledning, som transporterer vand, der lige er pumpet op af jorden, hen til et vandværk, som ændrer vandet fra råvand til det drikkevand, der kommer ud af hanen.\nArbejdet udføres som et samarbejde mellem entreprenørfirmaet Zacho-Lind, ingeniørfirmaet Andersen & Grønlund og Glostrup Forsyning.


Uddybende om de hjernebetingede synsvanskeligheder, og hvordan man kan arbejde med at kompensere for dem\nAf Inger Lundsten (2011)\nSynsstimuli kan præsenteres på en måde, så det kan nedsætter evnen til at tolke det sete, hvis der præsenteres mange objekter på en gang. Eksempelvis ved et veldækket frokostbord med pålæg, drikkevarer, tallerkener, glas og evt. blomster, servietter og lys, der er tæt placeret ved siden af hinanden. Hvis der er større afstand mellem tingene, vil personen ofte have nemmere ved at se det. Det kan også være et problem, hvis der er for mange detaljer, der skal ses på en gang på et billede. Her må man så forsøge at gøre billedet enklere og sørge for afstand mellem de enkelte ting.\nHvis det er tekst, der er svær at læse, kan man forsøge at forøge afstanden mellem de enkelte ord og linjer. Man kan også forsøge at forstørre bogstaverne og give større afstand mellem dem. Nogle mennesker med crowding har glæde af en læseramme (et sort papir med et udskåret ”vindue”, som lægges over teksten, så man kan nøjes med at se gennem ”vinduet” på en linje af teksten ad gangen).\nSimultankapacitet - forskellige sanser og samme sans\nPersoner med hjernebetinget synsnedsættelse (CVI) har ofte problemer med simultan perception; altså at sanse alt, når der bliver stimuleret i flere sanser samtidigt, eller når der er mange samtidige input på samme sansekanal. Det skyldes, at den sansemotoriske integration er meget lille og indtryk fra flere sanser på en gang, nedsætter muligheder for tolkning af den enkelte sans.\nForskellige sanser: Synsevnen kan være afhængig af situationen. Hvis der er meget støj, uro eller aktivitet i det rum, personen befinder sig i, kan det give yderligere nedsat syn. En ofte forekommende problematik er, at der er vanskeligheder med at se godt, når der er baggrundsstøj eksempelvis tv’et eller musikken kører i baggrunden, eller der er støjende medborgere.\nSamme sans: Synsevnen kan være afhængig af hvor mange visuelle input, der er samtidigt, eller hvordan de visuelle input ”konkurrerer” med hinanden.\nMange visuelle input samtidigt forekommer når man for eksempel er i et supermarked, der er fyldt med varer på hylderne og tilbudsskilte i neonfarver. Det kan også være et rum, hvor der er masser af billeder på væggene, uroer i loftet, og hvor man har mange ting synlige på hylder og borde. I yderste konsekvens kan det være, at en person ikke kan se, når der bliver vist to billeder, som personen skal vælge imellem, men godt kan se og forholde sig, når der kun vises et billede ad gangen på en sort baggrund.\nKonkurrerende visuelle input kan for eksempel være, hvis der er stærkt farvestrålende f.eks. røde, gule eller neon farvede ting i nærheden af det, der skal ses på. De vil fange den visuelle opmærksomhed, og det kan være vanskeligt at få fokus på andre ting i nærheden.\nDer kan være problemer med at skelne en figur på en mønstret baggrund. For eksempel et billede, der holdes op af en person, der har en mønstret bluse på – eller ting, der står på en mønstret dug. Her kan personen have svært ved at skelne hvad, der hører til tingen og hvad der er baggrund.\nHjernebetinget synsnedsættelse (CVI) kan medføre udfald af synsfeltet nedadtil. Det kan man for eksempel opdage ved, at personen enten ikke spiser maden på den del af tallerkenen, der er ind mod maven, eller at de skubber tallerkenen ind på bordet, eller deres egen stol ud fra bordet. I de lettere tilfælde vil de ofte overse små ting lige ned foran dem på gulvet eller falde over/ støde ind i ting, der står på gulvet. Nogle personer med synsfelt udfald nedad har en meget foroverbøjet gang, hvor hovedstillingen bevirker, at de ser lige nedad. Derved kan de se, hvad der er, der hvor de sætter fødderne.\nNogen gange ser det ud til, at en person mangler synsfeltet nedad. Men når man undersøger personen, mens vedkommende sidder ned, eller står stille, ser de ting i den nedre del af synsfeltet. Deres problem med at overse ting/ falde over ting, de burde have set i den nederste del af synsfeltet, kan derfor skyldes problemer med simultankapaciteten. I dette tilfælde kan det være, at de ikke kan gå og samtidigt bearbejde indtryk fra den del af synsfeltet.\nDer kan være vanskeligheder med at bedømme højdeforskelle (dybdesyn) i det underlag man går på. Det viser sig ofte, når personen skal gå på trapper, på stranden eller på andet ujævnt underlag. Husk at give fysisk støtte i disse situationer.\nGår tæt på ting/ansigtet tæt på\nFor personer med CVI kan alle synsindtryk have lige stor gyldighed. Derfor gælder det om at mindske afstanden, så unødvendige synsindtryk minimeres, og at baggrunden er så neutral som mulig.\nVarierende opmærksomhed, ser bedre nogle dage/timer/minutter, varierende synsevne\nHjernebetinget synsnedsættelse (CVI) kan præsentere sig i forskellig grad, og på mange forskellige måder, både fra person til person og ved den enkelte person fra dag til dag. En vigtig faktor ved tolkningen af synsindtryk er hvordan graden af vågenhed er i den specifikke situation. Hvis personen har en dårlig dag og er træt, er synet dårligere, end på en god dag med megen energi. Hvis personen er syg, kan det også påvirke synsevnen.\nHvor får man stillet diagnosen hjernebetinget synsnedsættelse?\nEn øjenlæge vil nogen gange kunne stille diagnosen hjernebetinget synsnedsættelse (CVI). Hvis den almen praktiserende øjenlæge ikke kan lave en fuldstændig synsundersøgelse, bør der henvises til en fuldstændig synsundersøgelse på en øjenafdeling på sygehus/hospital. Hvis den lokale øjenafdeling har brug for det, kan de henvise videre til den landsdækkende Øjenklinik for Børn og for Handicappede på Glostrup hospital.\nSynsrådgivning med vejledning i hvordan, man bedst kompenserer for et synshandicap er en naturlig følge af viden om, at en person er synshandicappet. Spørg i din kommune hvor de har aftale om synsrådgivning. Det kan enten være at kommunen selv har synsrådgivning eller det kan være, at kommunen har aftale med en anden kommune eller med en Regional virksomhed, om at yde synsrådgivning.


Digitalisér.dk/ Grupper/ Sociale medier - erf…/ Ressourcer/ Web2.0 – Varm luft eller værdifuldt værktøj? 102 o…\nI sommeren 2011 spurgte borger.dk offentlige myndigheder om deres brug af - og holdninger til - Web2.0 i deres kommunikationsarbejdet.\nDet er der kommet der 102 svar på. Undersøgelsen samler forskellige myndighedserfaringer og kan ses som inspirationskatalog for alle myndigheder, der overvejer at åbne døren for brugerinddragelse via Web2.0-værktøjer. Undersøgelsen præsenterer en vifte af eksempler på, hvordan det offentlige gør brug af Web2.0- medier, og samler gode råd fra erfarne Web2.0 myndigheder.\nStadig nyt territorium\nMange myndigheder gør sig erfaringer med Web2.0, og mange overvejer at tage hul på at bruge Web2.0 værktøjer. Men kun forholdsvist få myndigheder kan kaldes drevne Web2.0 brugere med omfattende erfaring. Web2.0 er tiltalende for mange myndigheder, men teknologierne og de sociale universer er stadigvæk nyt territorium på det offentlige landkort og behandles med lige dele nysgerrighed og forsigtighed.\nFacebook er den mest udbredte Web2.0-kanal blandt myndighederne i undersøgelsen. Næsten halvdelen, 49, har brugt Facebook som platform for markedsføring, debat, brugerinddragelse og nyheder, og vurderes som særligt relevant i forbindelse med kampagner. En del myndigheder understreger dog, at det er svært at måle den reelle effekt af at bruge Facebook som platform.\nOgså debatmoduler og blogs bliver brugt en del, og artikelkommentering og bidrag til indhold på hjemmesiden er også ved at vinde udbredelse. Chat anvendes kun i ganske få sammenhænge og man vurderer, at det er et værktøj, der kræver mange ressourcer. En del myndigheder, først og fremmest kommuner, gør desuden aktivt brug af borgerpaneler.\nEksempel: Blog for studerende i udlandet – Styrelsen for internationale uddannelser\nJo nærmere borgeren, jo bedre\nEr børnenes skole i fare for lukning, skal der diskuteres budgetter eller overvejer kommunalbestyrelsen at ændre bynavnet, bliver der klapret ivrigt i tasterne rundt omkring i de danske hjem. Myndighedernes – og i særdeleshed kommunernes – brugere er nemlig begejstrede for at deltage aktivt i nærdemokratiet over nettet i debatmoduler og blogs, særligt når det gælder sager, der har direkte eller potentiel indvirkning på deres hverdag. Offentlige Web2.0 frontløbere som f.eks. Odder Kommune kan opnå mange hundrede borgerindlæg i nærdemokratiske sammenhænge.\nEksempel: Debat i kommunen - Odder kommune\nBrugerne bidrager med gode idéer\nFlere kommuner har haft særligt gode erfaringer med at få nyskabende idéer og bidrag fra borgere via Web2.0-værktøjer i forbindelse med f.eks. budgetlægning og udviklingsplaner. Et af svarene lyder: ”Hvis vi forstår at bruger det rigtigt, så kan det berige mange processer og bidrage til innovation inden for alle områder i den kommunale organisation – måske kan man endda effektivisere ved hjælp af Web2.0?”\nKendskab avler positivitet\nJo mere erfaring myndighederne har med Web2.0, jo mere positive er de over for fænomenet. Myndighederne føler, at de kommer tættere på deres brugere, at de får interessante input udefra, og at der skabes en større gensidig forståelse. En kommune svarer f.eks.: ”Det handler om at øge nærdemokratiet og lade borgerne komme tættere på kommunen ved at udnytte det potentiale nettet har til dialog, debat og social networking. Det skulle gerne kvalificere de beslutninger, som kommunen tager, ligesom det gerne skal skabe større forståelse mellem borgere og kommunen.”. Det spiller også ind, at Web2.0-brug signalerer synlighed, profilering og åben forvaltning.\nEkspert eller privatperson – alle meninger tæller\nWeb2.0 anvendelsen rækker også ud over nærdemokratiske sammenhænge. På portalen startvækst kan iværksættere in spe stille spørgsmål til forskellige eksperter om etablering af virksomheder. Svarene gives inden 24 timer, og de offentliggøres i anonymiseret form.\nEksemple: Offentlige patientnetværk – sundhed.dk\nOffentlige patientnetværk om så varierede emner som ryg problemer, børneinkontinens og seksuelle overgreb kan mønstre høj brugerdeltagelse med besøgende, der vender tilbage igen og igen. Ud over ekspertsvarene er det tydeligt, at brugerne også finder andre brugeres bidrag værdifulde og dækkende.\nEksempel: 1001-fortællinger om Danmark, brugerskabt indhold på wiki-inspireret hjemmeside - Kulturarvstyrelsen\nIkke altid et rosenrødt billede\nDet kan være svært at ”sparke” brugerdeltagelsen i gang på en hjemmeside og ikke mindst at holde den i gang. Erfaringer viser også, at det i nogle tilfælde kræver et længere tilløb med intern debat og fordeling af roller, før man kan komme i gang.\nBlandt de myndigheder, der ikke har taget Web2.0 til sig, er der usikkerhed om, hvordan de skal gribe Web2.0 an. En af de helt store barrierer er økonomi. Man er ganske enkelt i tvivl, om det kan betale sig at investere de nødvendige ressourcer.\nInd til benet – Hvad er effekten, og hvordan ser business casen ud?\nBegejstringen over Web2.0 hos de erfarne er der – men der er også behov for, at myndighederne bliver bedre til at dokumentere effekten af deres Web2.0 aktiviteter f.eks. ved at udarbejde business cases. Men det er de offentlige myndigheder ikke alene om. Borger.dk har ledt efter Web2.0 businesscases: Hverken private virksomheder eller offentlige myndigheder har den store synlige dokumentation af effekten, heller ikke uden for landets grænser.\nVidendel og hersk!\nVi vil meget gerne dele vores erfaringer og sparre med hinanden, så vi kan blive klogere på Web2.0! Det er et klart budskab fra de myndigheder, der har deltaget i undersøgelsen. Der er bl.a. et ønske om videndeling i forhold til retningslinjer for medarbejderes brug af Web2.0.\nBrug af sociale medier til dialog mellem borgere og myndigheder medfører også en del spørgsmål af juridisk karakter. Hvad myndighederne efterlyster er større klarhed over, hvordan man kan bruge sociale medier og hvad man skal være særligt opmærksom på. Et emne der vil blive taget op i et senere indlæg her i gruppen.\nLæs selv undersøgelsen og deltage i debatten her i gruppen :)\n(OPDATERET) Link til selv undersøgelsen opdateret.\n22. november 2012, 8:50\nLink til selv undersøgelsen opdateret.\nDu er ved at slette indlægget (OPDATERET) Link til selv undersøgelsen opdateret.. Alle kommentarer til indlægget vil også blive slettet.


En gammel erhvervsgrund midt i Låsby er blevet omdannet til et rekreativt område, hvor regnvandet nu er samlingspunkt for byens borgere.\nRegnvandsbassinerne i det nye parkområde er blevet udformet som små naturligt udseende søer med et permanent vandspejl. Omkring bassinerne er der en 700 meter lang sti, der binder syv aktivitetsområder sammen. Aktivitetsområderne er designet, så de er særligt målrettet udøvere af motionsformen crossfit.\nOmdrejningspunktet er moderne/skulpturelle crossfit-elementer og træningselementer i tilknytning til Låsby Hallen. Desuden er der legeplads, skateområde, beachvolleybane, bytorv med opholdstrapper og en markant bro over søen. Parken inviterer også til ophold og mere afslappet motion – eksempelvis udendørs yoga.\nHele projektet har været drevet af et stærkt engagement fra borgerne i Låsby, som har været helt afgørende for udformningen af det resultat, der nu står klar. Filmen om Låsby Søpark kan ses lige her.\nFinansieret af: Skanderborg Kommune, Skanderborg Forsyningsvirksomhed, Lokale og Anlægsfonden, Realdania, Friluftsrådet og Vanførefonden.\nFør transformationen i 2013\nEfter transformationen i 2016\nSe filmen om Låsby Søpark\nLåsby Søpark på Facebook\nFå nyheder og informationer om projektet\nLåsby Søpark - nyhedsbreve\nLæs de nyhedsbreve, der er blevet sendt ud undervejs i projektet.


Konkurrencerådet: Nu skal advokatbranchen under lup\nKonkurrencerådet vil undersøge, hvordan det står til med konkurrencen i den danske advokatbranche. Hvis en arbejdsgruppe under Justitsministeriet havde barslet med en tilsvarende kortlægning af konkurrenceforholdene, havde Konkurrencerådet formentlig ikke igangsat sin analyse.\nKonkurrencerådet vil undersøge, hvordan konkurrencen fungerer i advokatbranchen. Fold sammen\nFredag d. 08. februar 2019, kl. 20.38\nKonkurrencerådet vil finde ud, hvordan det står til med konkurrencen i advokatbranchen og sætter nu gang i et analysearbejde. Analysen vil omfatte både små og store advokatkontorer og alle typer af advokatydelser. Det oplyser Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen i en pressemeddelelse.\n»Advokater udfylder en vigtig rolle i samfundet, hvor de bidrager til at sikre retssikkerheden og grundlaget for en velfungerende markedsøkonomi. Effektiv konkurrence i advokatbranchen vil gavne forbrugerne, virksomhederne og samfundet som helhed,« skriver Konkurrencestyrelsen.\nHvad er timingen?\nMen hvorfor sætter Konkurrencerådet gang i en analyse af advokatbranchen, og hvorfor netop nu? Kontorchef Niels Enemærke fra Konkurrencestyrelsen besvarer spørgsmålet sådan her:\n»Konkurrencerådet igangsætter løbende markedsanalyser, og nu er der prioriteret ressourcer til at igangsætte en ny. Advokatbranchen er en stor og vigtig branche for samfundet, og så er det vigtigt, at der er en effektiv konkurrence. Det er samtidig et marked, som er meget reguleret, og det var også noget af det, som Produktivitetskommissionen berørte i deres arbejde,« siger Niels Enemærke.\nProduktivitetskommissionen anbefalede i sin slutrapport fra 2014 en gennemgang af branchens regulering for at forenkle og lempe reguleringen. Kommissionen kom med et helt konkret forslag i forhold til ejerskabet af advokatvirksomheder:\n»I dag er det f.eks. kun danske advokater, der kan eje advokatvirksomheder. Produktivitetskommissionen anbefaler, at den slags restriktioner fjernes i videst muligt omfang,« lød kommissionens anbefaling.\nKommissionen mente, at en regel som denne gør det mindre attraktivt for udenlandske virksomheder at afsætte deres serviceydelser på det danske marked til skade for produktiviteten.\nMange gode grunde til analysen\nNiels Enemærke fortæller, at Konkurrencerådets analyse også vil dykke ned i regelsættet, der indhegner advokatbranchen.\n»Det bliver en del af opgaven at se på, om den regulering understøtter en effektiv konkurrence,« siger han.\nKonkurrencestyrelsen har ikke tidligere kigget så bredt på konkurrencen i advokatbranchen, og derfor er det ifølge Niels Enemærke også en anledning til at zoome ind på konkurrenceforholdene.\n»Vi har tidligere undersøgt konkurrencen blandt bobestyrere, men vi har ikke kigget så bredt før, så der er mange gode grunde til at igangsætte analysen,« siger han.\nUnder Thorning-Schmidt-regeringen nedsatte justitsministeriet i 2014 en arbejdsgruppe, der skulle undersøge konkurrenceforholdene i advokatbranchen, men det arbejde er tilsyneladende endt i en syltekrukke i Justitsministeriet. Arbejdet skulle oprindeligt have været færdigt med udgangen af 2014, og var en del af regeringens vækstpakke.\nI kommissoriet for arbejdsgruppen stod blandt andet, at reguleringen af advokatbranchen »begrænser i et vist omfang adgangen til markedet for advokatydelser«, hvilket kan »medvirke til at forringe konkurrencen på markedet for advokatydelser, hvilket alt andet lige kan forventes at holde priserne på advokatydelser forholdsvis høj«.\nNiels Enemærke afviser, at Konkurrencerådets beslutning hænger sammen med det tilsyneladende strandede arbejde i Justitsministeriet.\n»Det er to forskellige systemer. Det ene er en politisk proces. Det andet er et uafhængigt Konkurrenceråd, som synes, at det er passende at sætte gang i en markedsundersøgelse,« siger han.\nMen mon Konkurrencerådet ville have sat gang i sin analyse, hvis Justitsministeriets arbejdsgruppe havde afsluttet sit arbejde? Til det svarer Niels Enemærke:\n»Det er jo svært at spå om fremtiden, og hvad der ville være sket, hvis noget var indtruffet, som ikke er indtruffet. Men man kan da godt forestille sig, at det ville have haft betydning for, hvordan Konkurrencerådet ville have prioriteret,« siger han.\nAnalysen vil som udgangspunkt omfatte hele branchen. Det vil sige både store og små advokatvirksomheder og alle typer af advokatydelser. Analysen vil også inddrage tidligere analyser af advokatbranchen, blandt andet Produktivitetskommissionens.\nKonkurrence- og Forbrugerstyrelsen opfordrer interessenter til at byde ind med problemstillinger eller fakta, som kan have betydning for konkurrencen i advokatbranchen, og som derfor kan indgå i analysearbejdet.\nNiels Enemærke forventer, at analysen vil ligge klar i slutningen af 2019.\nKonkurrencerådet har det overordnede ansvar for Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens administration af konkurrenceloven og regler, der udspringer af samme lov.\nKonkurrencerådet træffer afgørelser i principielle og større sager. Konkurrencerådet og Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen er uafhængige af erhvervsministeren i alle opgaver i relation til konkurrenceloven.\nKonkurrencerådet består af syv medlemmer, herunder en formand og en næstformand. Medlemmerne udpeges af erhvervs- og vækstministeren på baggrund af deres personlige og faglige kvalifikationer.\n»Jeg går 80 procent ned i løn«: Ung advokat droppede partnerdrøm til fordel for et job i en startup


Arkitekthuset – TONI Copenhagen\nAhmed Yousfi @ 2020-08-28 12:28:28 +0200\nArkitekthuset – en stråtækt familieejendom i ærlige materialer med en sublim beliggenhed\n%%%Ved første øjekast fletter huset nærmest fingre med naturen omkring sig. Måske er det facadens rene udtryk og ærlige elementer som træplanker i cedertræ og store glaspartier, som skaber det rolige udtryk, der falder så smukt ind i naturen. Det traditionelle, stråtækte tag gør uden tvivl sit for at skabe et stemningsfuldt ydre for huset, der på trods af sine klassiske elementer kun er 5 år gammel.\nTil gengæld har husets ejer, arkitekt Poul Schülein, og hans familie haft ejerskab over grunden og andre huse på den i omtrent 100 år. Derfor var det med et stort kendskab til placeringen i de vestjyske klitter, at arkitekten kunne tegne sit eget drømmehus. Et hus, der selvfølgelig er gennemsyret af finesse og sans for ædle materialer og unikke detaljer, som et kig, der strækker sig igennem hele huset og et loft til kip, der giver en følelse af rummelighed.\n»Huset har en åben planløsning med gennemgående sigtelinjer fra den ene ende til den anden. Husets kerne rummer toilet og bad, og så er husets to hovedafdelinger forbundet ved hjælp af glasdøre«, forklarer Poul Schülein om sin åbne planløsning.\nNetop åbenheden er et centralt element for huset. Ikke blot, når det gælder planløsningen, men også i forbindelsen mellem det ydre og det indre rum. Mellem huset og naturen. Huset er skabt således, at man kigger ud i naturen, når man befinder dig indendørs, og omvendt har et kig ind igennem huset, når man er står udenfor.\nTil køkkenet i det store, åbne leverum og til husets badeværelser, der er holdt i rolige brun- og gråtoner, valgte arkitekten TONI Copenhagens SP-greb, der er let genkendeligt ved sit enkle formsprog. Hvorfor? »Det har jeg lært hjemmefra«, forklarer Schülein, der er selv er vokset op med det tidløse armaturdesign og siden har brugt det i en del af sine projekter. Materialet er altid ubehandlet messing, som patinerer nænsomt over tid. »De er praktiske. Du skal faktisk ikke tænke på at pleje dem. De bliver bare pænere ved brug«, lyder der fra arkitekten.%%%\nVores produktion er lukket i ugerne 29, 30, 31. Vores kundeservice har dog stadig åbent.


Sådan fjerner du en bankafgift - 2021\nSådan fjerner du en bankafgift\nEn bankafgift skyldes en fordring af skyldige penge. En afgift kan vedhæftes til en bankkonto via Internal Revenue Service (IRS) eller dom for betydelige penge skyldige, som i rygestøtte. En afgift er anderledes end en lien, som er lidt mere end et papirdokument, der ikke indeholder nogen reel handling på kontoen, men er optaget på din kredit score. Afgifterne sjældent fjernes indtil passende økonomiske tiltag finder sted.\nKontakt den bank, hvor afgiften blev anvendt. Banker er forpligtet til at give dig besked om afgiften og skal give dig afgiftsdokumentationen efter anmodning.\nLæs gennem afgiften papirarbejde for at afgøre, om afgiften er på en passende gæld. Hvis det ikke er tilfældet, saml alle dokumenter, der viser, at du har betalt gælden i sin helhed eller har en godkendt betalingsplan, hvor du foretager regelmæssige betalinger. Indsamle alle annullerede checks og kvitteringer.\nKontakt den organisation, der har opkrævet afgift på din konto. Giv medarbejderne bevis for betaling og aftaler om betalingsplaner, hvis det er relevant. Hvis du er kriminel, skal du diskutere en mulighed for en betalingsplan og se, om organisationen vil fjerne lien.\nHent og arkiv Form 911, Anmodning om Advokatbistand for Skattepligter; Formular 9423, Samling Appel; eller Formular 12153, Ansøgning om indhentning af indhentning af inddrivelse fra IRS (IRS.gov), hvis dette er en afgift. Vælg hvilken form der bedst angår din situation: Formular 911 hjælper, hvis du har betalingsproblemer, hvor Form 9423 og Form 12153 gennemgår og protesterer over, hvorfor du bliver opkrævet i første omgang.\nBetal gælden eller foretag regelmæssige betalinger i henhold til en betalingsplan. Jo før kreditor ser alvorlige betalingsforsøg, jo hurtigere bliver afgiften fjernet.\nFiler konkurs, hvis det er nødvendigt. Hvis afgiften er for en gæld, der kan aflades (studielån, børnebidrag og skat ikke kvalificerer), så kan konkurs være din næste mulighed. Når gælden er fjernet fra din kredit historie, vil afgiften blive fjernet.\nIkke alle afgifter kan fjernes, før du har fået fuld betaling.\nLevies sætter dig i fare for at hoppe i kontrol eller ikke har tilstrækkelig kapital til at betale de grundlæggende leveomkostninger. Når afgiften har fjernet penge fra din bankkonto, er du i fare og ansvarlig for alle personlige transaktionsgebyrer, der resulterer i utilstrækkelige midler.


Lokalt politisk lederskab - Køb bogen hos Syddansk Universitetsforlag\nDenne bog handler om politisk lederskab. Vi bruger ofte begrebet, når vi diskuterer politik. Men vi er ikke særlig skarpe på selve begrebet. For hvad er det egentlig politikerne ”gør”, når de udøver lederskab?\nLokalt politisk lederskab henvender sig til alle, der professionelt arbejder med politik. Det være sig i partier, i organisationer eller i uddannelsessystemet.\nLokalt politisk lederskab bygger på casestudier af fire danske borgmestre og de kommuner, hvor de bedriver politisk lederskab, og beskriver en række lederskabsopgaver som politikformulering, dagsordenkontrol, programimplementering, allianceskabelse, repræsentation og kommunikation.\nBogens forfattere har i en årrække været tæt på det politiske system. Udover at give deres bud på, hvad lederskab er, krydrer de fremstillingen med en række forestillinger om, hvordan politikerne helt konkret har håndteret forskellige lederskabssituationer.\nUniversity of Southern Denmark Studies in History and Social Sciences, vol. 359


Hypercalcæmi i afroamerikanere - fantacine.com\nHypercalcæmi i afroamerikanere\nHypercalcæmi er en tilstand defineret ved for meget calcium i blodet, ifølge Mayo Clinic. Det kan påvirke en bred vifte af mennesker, herunder African American afstamning.\nIfølge Mayo Clinic, kan symptomer på hypercalcæmi variere fra slet ingen til træthed, muskelsmerter, opkastninger og overdreven vandladning. Ældre afroamerikanere er mere tilbøjelige til at være symptomatisk end yngre mennesker.\nI de fleste tilfælde, mennesker med hypercalcæmi har en overaktiv parathyroidea kirtel, som hjælper kroppen kontrol calciumniveauer. Dog kan andre forhold forårsage hyercalcemia, som kræft, for mange vitamintilskud og nogle medicin som lithium. Ifølge MedlinePlus, hypercalcæmi påvirker kun en lille del af befolkningen, og køn mere end race synes at spille en rolle.\nBehandling for hypercalcæmi afhænger af årsagen og behandlingen er den samme for afroamerikanere som det er for alle andre løb. Hvis symptomerne er alvorlige, kan din læge anbefale indlæggelse indtil din calcium niveau er under kontrol. I svære situationer, kan din læge anbefale fjernelse af overaktiv parathyroidea kirtel.\nHvis du lader hypercalcæmi ubehandlet kan det føre til endnu mere alvorlige problemer som nyresvigt, knogleskørhed og nervesystemet spørgsmål som demens eller koma.\nIfølge Pakistan Journal of Medical Sciences, race virkelig ikke spiller nogen rolle i udviklingen af hypercalcæmi gøre det til en betingelse, der påvirker lige så mange afroamerikanere som andre racer.\nHvordan man behandler Hypercalcæmi i kræftpatienter\nHvad er årsagerne til Hypercalcæmi?\nHypercalcæmi & depression\nSådan Stop Hårtab i afroamerikanere\nAfroamerikanere & nyresygdom\nHvad er de behandlinger af Hypercalcæmi i nyresvigt?\nEr Hypercalcæmi en del af akut nyresvigt?\nHypercalcæmi & D-vitamin-mangel\nHypercalcæmi & Osteoporose\nHvad er Padderok Uddrag godt for?\nBryst rygsøjlen Skader & behandling\nHvordan du forbedrer din Digestive Health\nÅrsager til Intern Rystelser, muskelkramper & Extreme Træthed\n1200-Calorie Diabetisk Diet\nEffekter af fysisk inaktivitet\nBivirkninger af grøn te Kosttilskud\nObsessive Compulsive adfærd hos børn\nHvordan man kan reducere Sun Sensitivity


Betydningen af effektiv kommunikation på arbejdspladsen - lærepladserLæs Mere\nVigtigste lærepladser Betydningen af effektiv kommunikation på arbejdspladsen\nKommunikation spiller en grundlæggende rolle i vores daglige liv.\nOg alligevel er kunsten at kommunikere på arbejdet noget af et mysterium for visse mennesker.\nMen hvis du ikke formår at kommunikere effektivt, kan du ende med at gå glip af din chance for at sikre dit drømmejob, lukke en livsforandrende aftale eller gå videre i din karriere.\nFor nogle kommer god kommunikation naturligt, men for andre kan det være svært at formulere deres tanker og følelser i samtale, hvilket ofte fører til konflikt og grundlæggende fejl.\nUanset om du er en effektiv kommunikator eller ej, er det vigtigt at forstå vigtigheden af god kommunikation, og hvordan det kan hjælpe dig med at komme videre i arbejdsverdenen.\nHvad er effektiv kommunikation på arbejdspladsen?\nEffektiv kommunikation på arbejdspladsen er et integreret element i en virksomheds succes; det forbedrer forholdet i virksomheden og med klienter, og det øger medarbejderengagement og et teams samlede effektivitet.\nPå den anden side, når teams ikke formår at kommunikere effektivt, er resultaterne skadelige for virksomheden. Faktisk viser forskning fra det amerikanske firma Gartner, at hele 70% af forretningsfejl skyldes dårlig kommunikation. Denne statistik viser, hvor kritisk kommunikation er med jobuddannelse, og hvorfor der skal lægges større vægt på klare instruktioner og samtaler for at forhindre fejl i at ske på arbejdspladsen.\nHvorfor er god kommunikation vigtig på arbejdspladsen?\nFor at demonstrere, hvor vigtig god kommunikation er på arbejde, har vi opregnet nogle af de fordele, det kan have for dit professionelle liv.\n1. Det forbedrer teambuilding\nÆrlig og effektiv kommunikation kan skabe et stærkt team. Når personalet konsulterer hinanden, overvejer andre meninger og diskuterer deres fremskridt, vil de være mere begejstrede for at samarbejde. Som et resultat gør den stærke enhed, de skaber, arbejdspladsen sjovere, og de vil være ivrige efter at prestere godt, så de ikke svækker deres holdkammerater.\nFaktisk hjælper kommunikation med at løse medarbejderes moralproblemer ved at holde hele hold i løkken, så alle teammedlemmer føler sig nyttige på arbejdspladsen. Denne manglende hemmeligholdelse øger ikke kun holdånd, men den har også en positiv effekt på personalets holdninger.\n2. Det øger væksten\nStor kommunikation bidrager til væksten i virksomheden, som går hånd i hånd med din karriere. Det eliminerer usikkerheder og fremskynder processen med politik for at sikre, at der er en jævn levering af projekter.\nTag f.eks. E-handelswebsted Zappos; deres etos er afhængig af god kommunikation i organisationen og med deres klienter - noget, der fik dem en plads på Fortune- magasinets 2015-liste over de 100 bedste virksomheder at arbejde for.\n3. Det øger innovationen\nHvis medarbejdere er bange for at kommunikere deres tanker og ideer af frygt for at blive afvist, vil de sandsynligvis blive stillestående i deres karriere og kun bidrage med det blotte minimum. Men hvis der er en åben kommunikationslinje mellem vejledere og medarbejdere, opfordres de til at være mere kreative og innovative på arbejdspladsen, og de vil sandsynligvis fremsætte nye og kreative ideer.\nPå dagens hurtige arbejdsplads er der sandsynligvis de fleste ideer skubbet under gulvtæppet på grund af mangel på kommunikation. Som Cisco administrerende direktør Alex Goryachev skriver på Forbes: 'Folk lytter mest for at reagere snarere end at forstå. Digitalisering kræver dog aktiv lytning til økosystemet for at overleve og udvikle samarbejdsstrategier med startups, partnere og kunder over hele verden. '\n4. Det forbedrer produktiviteten\nAt være i stand til at kommunikere effektivt på arbejdet kan hjælpe med at øge den samlede produktivitet. Ledere kan forstå deres medarbejders talenter og færdigheder og vil derefter give klare retninger til de mennesker, der er bedst egnet til jobbet, og dermed øge den samlede omdrejningstid for et givet projekt.\nFor eksempel kan en kollega være hurtigere og bedre til at bruge Excel end andre; Derfor kan en manager gennem kommunikation identificere dette og opgive dem med at styre regnearkene. Hvis der var en mangel på samtale, i mellemtiden, ville projektet lide, og hele processen ville bremse, hvilket negativt påvirker virksomhedens mål som et resultat.\n5. Det øger effektiviteten\nDårlig kommunikation går på kompromis med effektiviteten såvel som den overordnede kvalitet af arbejdet. Når instruktioner ikke leveres tydeligt, er der fejl, der vil ske. På den anden side eliminerer klare instruktioner behovet for at afklare og rette eventuelle problemer.\nTænk tilbage på et tidspunkt, hvor du ikke kommunikerede godt med en kollega. Det resulterede sandsynligvis i spildt tid, kræfter og ressourcer. Så hvis du tilfældigvis har en manager, der ikke kommunikerer effektivt, skal du sørge for at stille de rigtige spørgsmål for at få de oplysninger, du har brug for for at kunne gennemføre et projekt. Over tid vil de forstå, hvad de skal forsyne dig med, så du kan begynde at arbejde på dine opgaver.\n6. Det øger loyaliteten\nNår du har en god kommunikation med ledelsen, vil du naturligvis være mere loyal over for organisationen. Du vil føle dig godt tilpas med at diskutere professionelle eller personlige problemer, og du vil være mere engageret i virksomheden.\nDenne gratis kommunikationslinje skaber også tillid mellem en leder og en medarbejder, hvilket resulterer i et loyal forhold. En tovejs respekt af respekt sikrer, at der ikke er nogen mikromanagement involveret, og at en medarbejder er tillid til at komme videre med det job, som de blev ansat til at udføre.\n7. Det reducerer afbødningskonflikt\nTo mennesker på arbejdspladsen føler måske, at de kommunikerer godt, men fordi de begge har forskellige kommunikationsmetoder, misforstår de hinanden. Derfor kræver arbejde med forskellige personligheder fremragende kommunikationsevner for at begrænse enhver konflikt på arbejdspladsen.\nHvis du oplever konflikt på arbejdet, er det vigtigt at se ud over det aktuelle spørgsmål og identificere den anden persons tankeproces. Du skal overveje kommunikationsmønsteret på modtageren for at få en bedre forståelse af, hvad de prøver at sige.\n8. Det øger medarbejderengagement\nGod kommunikation går langt ud over at tale; det handler mere om at forbinde og engagere sig med andre. Når hold er engagerede, er de mere på linje med virksomhedens mål og er generelt mere motiverede til at arbejde hen imod de opstillede mål.\nDet er også lettere for ledere at identificere, hvad der skaber et positivt og tilfredsstillende arbejdsmiljø, så de kan arbejde mod at opnå et afbalanceret arbejdsliv for deres ansatte.\n9. Det løser problemer\nDer er bestemt tegn, der er sammenstød og meninger, der adskiller sig i ethvert arbejdsmiljø. Og hvad er den bedste måde at løse disse problemer på? Klar kommunikation!\nEffektiv kommunikation handler ikke om, hvem der er rigtigt og forkert; det handler om at have åbne, ærlige og positive diskussioner for at sikre, at alles behov bliver opfyldt! Du vil ikke altid se øje til øje med din arbejdsnemese, men hvis du kan finde en måde at arbejde godt sammen med dem, vil du gøre miljøet meget sjovere for alle omkring dig!\n10. Det forbedrer færdigheder\nLedere kan identificere skjulte talenter, når de kommunikerer tydeligt med deres ansatte. Ved at gøre dette kan de benytte sig af disse færdigheder og hjælpe med at forbedre dem, hvilket vil bidrage til virksomhedens samlede succes.\nF.eks. Kan John blive ansat som kundeservicerepræsentant, men gennem samtale identificerer hans manager, at han har tidligere erfaring med markedsføring. John overføres derefter til Marketing og er meget bedre egnet i stillingen. Hvis manglen på kommunikation var der, ville John imidlertid være stillestående senere på banen, og virksomheden ville have mistet stort talent.\nPå alle aspekter af dit job skal du kommunikere på en eller anden måde. Det er vigtigt at forstå, hvor værdifuld effektiv kommunikation er, og hvilken indflydelse den kan have på dine forhold og din progression i arbejdsverdenen.\nHvorfor synes du, at god kommunikation er vigtig på arbejdspladsen? Fortæl os dine tanker i kommentarfeltet nedenfor!


1 Kontrakt om Videreudvikling, Vedligeholdelse og Support af IMK2- systemet Bilag 8 Test Version 1.0\n2 [Vejledning til tilbudsgiver: Bilaget er i sin helhed at betragte som et mindstekrav (MK). Bilaget skal ikke udfyldes af tilbudsgiver.] Side 2/12\n3 Indhold 1. Indledning (MK) Det samlede testforløb (MK) Overtagelsestest (MK) Test ifm. Videreudvikling og vedligehold (MK) Driftsprøve (MK) Side 3/12\n4 1. Indledning (MK) Dette bilag indeholder en beskrivelse af de krav, som Kunden stiller til test af enhver Ændring, Videreudviklings- eller Vedligeholdelsesydelse, herunder tests specifikt i relation til overtagelsen. I afsnit 2 beskrives det samlede forløb omkring test, herunder rolle og ansvarsfordeling mellem Leverandøren og Kunden i forbindelse med de forskellige former for test. Herefter beskrives i afsnit 3-4 specifikke krav for henholdsvis Vedligehold, Videreudvikling og overtagelsestest. For Videreudviklingsydelser skal der, på Kundens anmodning, også afholdes driftsprøve. Kravene hertil fremgår af afsnit 5. Incidenttyper er defineret i bilag 3 Support. Reaktionstider og løsningstider er angivet i bilag 5 Servicemål. Side 4/12\n5 2. Det samlede testforløb (MK) Nedenstående figur illustrerer det samlede testforløb: Figur 1 - Testforløb På baggrund af godkendt Løsningsbeskrivelse fra Kunden udarbejder testerne hos Leverandøren Testdokumentation. Leverandøren foretager interne test af Programmellet inden en Release leveres til Kunden. Den interne test dokumenteres i en foreløbig testrapport, som sendes til Kunden 14 dage inden leveringsdatoen for en Release. Kunden anvender denne foreløbige rapport til sin planlægning af testforløb hos Kunden. Umiddelbart inden den planlagte Release-dato fremsender Leverandøren endelig testrapport til Kundens godkendelse. Kundens driftsorganisation installerer Releasen på testmiljø, og Kundens testere afvikler systemtest af Releasen. Kundens testere rapporterer fundne Fejl til Leverandøren i Kundens Side 5/12\n6 fejlhåndteringssystem (Team Foundation Server 1 ) Efter et aftalt tidsrum får Kunden en eller flere ny(e) Release(s), hvori de fundne Fejl er rettet. Når Kunden har testet de enkelte Ændringsanmodninger, og der ikke er flere kritiske og alvorlige Fejl, lukkes ændringsanmodningen i Kundens fejlhåndteringssystem. Når produktionsdatoen nærmer sig, bliver Releasen med de rettede fejl installeret i det næste testmiljø, og i rimelig tid inden produktionsdatoen installeres i præproduktionsmiljø. Når Releasen er sat i produktion starter garantiperioden. Behov for testbistand til Kundens tests afregnes efter medgået tid med mindre andet er aftalt. 1 Kundens fejlhåndteringssystem TFS er endnu ikke implementeret, men forventes at være klar ved kontraktunderskrivelse. Såfremt dette ikke kan nås, vil Kunden anvende et alternativt system, som Leverandøren vil blive introduceret til. Side 6/12\n7 3. Overtagelsestest (MK) 3.1 Afslutning af overtagelse. Leverandørens Overtagelsesfase afsluttes ved Kundens godkendelse af overtagelsesprocessen (overtagelsestesten) på det i den detaljerede overtagelsesplans specificerede tidspunkt, jf. underbilag 10A Tidsplan for Afklaringsfasen. 3.2 Formål med overtagelsestesten. Overtagelsestesten indebærer en verifikation af, at de i bilag 6 Overgangsydelser beskrevne overtagelsesaktiviteter/opgaver er gennemført. 3.3 Indhold i overtagelsestesten. Overtagelsestesten skal indeholde en verifikation af, at de i bilag 6A 2 Håndbog for levering beskrevne procedurer er implementeret i Leverandørens organisation: a) Verifikation af de etablerede procedurer for fejlretning og Vedligeholdelse, herunder testprocedurer. b) Verifikation af de etablerede procedurer for Videreudvikling og udarbejdelse af det konkrete indhold af Releases. c) Verifikation af, at Dokumentation vil blive udført i henhold til krav og procedurer i bilag 3 Support og 4 Videreudvikling og Vedligeholdelse. d) Verifikation af, at en katastrofesituation kan håndteres jævnfør beredskabsplanen. e) Verifikation af de etablerede procedurer for test, jf. dette bilag. Kunden vil i forbindelse med sin godkendelse af Håndbog for levering overfor Leverandøren udpege procedurer, som Kunden ønsker at verificere implementering af. Parterne aftaler herefter de nærmere rammer for denne verifikation. 3.4 Afslutning af overtagelsestest. Ved afslutningen af de under ovenstående punkt 3.3 nævnte aktiviteter udarbejder og fremsender Leverandøren straks en rapport til Kunden med angivelse resultatet, herunder eventuelle konstaterede mangler. Af rapporten skal der desuden fremgå en handlingsplan, der beskriver, hvordan og hvornår Mangler udbedres. Overtagelsestesten afsluttes herefter med Kundens godkendelse af denne rapport. 2 Underbilag 6A forefindes i Bilag 6 Overgangsydelser. Side 7/12\n8 4. Test ifm. Videreudvikling og vedligehold (MK) 4.1 Generelt om test ifm. Videreudvikling og Vedligehold. Efter Leverandøren har testet det udviklede eller tilrettede Programmel i udviklingsmiljøet og dokumenteret resultatet af disse prøver i Testdokumentation, jf. bilag 9 Dokumentation, modtager Kunden Programmellet med og den tilhørende Dokumentation, herunder Testdokumentation og installationsvejledning. Kunden udfører herefter en række prøver i test-, præproduktions- og produktionsmiljøerne. Inden igangsætning af videreudviklet eller nyudviklet Programmel i Kundens produktionsmiljø, gennemføres en overtagelsesprøve i præproduktionsmiljøet til verificering af, at det leverede Programmel ikke indeholder Fejl. Kunden er ansvarlig for at gennemføre prøven med bistand fra Leverandøren. Overtagelsesprøven skal verificere, at: Den aftalte nye eller tilpassede funktionalitet er til stede og uden Fejl. Øvrig funktionalitet fortsat er intakt og uden Fejl. Systemets servicegrænseflader til andre services (herunder til CAP-TAS og Vis Kort m.fl jf. bilag 2 Situationsbeskrivelse ) fungerer korrekt. Systemet fortsat overholder servicemål, jf. bilag 5 Servicemål. Såfremt der ved overtagelsesprøven konstateres kritiske eller alvorlige Fejl jf. kategorisering af fejltyper i bilag 5 Servicemål, kan overtagelsesprøven ikke godkendes og det leverede Programmel kan ikke idriftsættes. Programmellet betragtes i så fald som værende ikke leveret. Rettelse af Fejl, herunder Fejl af kategorien mindre Fejl, sker i henhold til bilag 5 Servicemål og rammerne af garantien jf. Kontrakten. Leverandøren skal yde bistand til Kundens egne prøver i test-, præproduktions- og produktionsmiljøet. Side 8/12\n9 4.2 Miljøer, som test gennemføres i. De test, der skal gennemføres af Kunden, gennemføres i de testmiljøer, der er angivet i bilag 2 Situationsbeskrivelse. 4.3 Leverandørens interne testmiljøer. Leverandøren skal selv have de af Leverandøren vurderede nødvendige udviklingsmiljøer og interne testmiljøer, således at Leverandøren her kan udvikle og afprøve rettelser, Ændringer og Videreudviklinger, inden sådanne pakkes og leveres i en Release, der kan installeres i Kundens testmiljøer og i Kundens produktionsmiljø. 4.4 Miljøer, hvori Fejl udbedres. Hvis der konstateres Fejl under test/brug i et givet miljø (jf. miljøer beskrevet i bilag 2 Situationsbeskrivelse ), skal Leverandøren rette fejlen(e) i et separat miljø (f.eks. Leverandørens udviklingsmiljø). Når Fejlen(e) er rettet og testet i det separate miljø, gentestes i det/de relevante testmiljøer. 4.5 Kundens teststyring. Fejl, der konstateres under tests, som Kunden har ansvaret for, oprettes i Kundens fejlhåndteringsværktøj. Såfremt Leverandøren i sin Leverance til Kunden har kendte Fejl, skal disse også oprettes i Kundens fejlhåndteringsværktøj. Leverandøren er forpligtiget til løbende at følge op på Fejl i Kundens fejlhåndteringsværktøj. Såfremt Leverandøren finder, at dette kan løses ved at integrere sit eget fejlhåndteringsværktøj med Kundens, skal Leverandøren redegøre for, hvorledes denne integration skabes. 4.6 Ansvar for udarbejdelse af Testdokumentation. Leverandøren udarbejder Testdokumentation til brug i eget internt testmiljø. Testdokumentation leveres til Kunden. Kunden er ansvarlig for udarbejdelse af testcases til brug i Kundens testmiljøer. 4.7 Leverandørens bistand ved Kundens egne tests. I tilfælde, hvor Kunden er ansvarlig for en test, skal Leverandøren bistå Kunden under testen med at løse eventuelle problemer, der måtte opstå undervejs. 4.8 Leverandøren udarbejder testrapport. Når Leverandøren er ansvarlig for en test, skal Leverandøren udarbejde en rapport over testforløbet i form af en testrapport, der dokumenterer testens resultat. Leverandøren udarbejder jf. Figur 1 i punkt 2 såvel en foreløbig som en endelig testrapport. Begge testrapporter skal, med mindre andet aftales med Kunden, angive resultatet af testens gennemførelse og skal som minimum indeholde følgende: a) Resume med hovedkonklusioner. b) Hvad omfattede testen? c) Hvem har gennemført testen? d) Eventuelle øvrige relevante forhold, herunder om testen har været afbrudt. e) Hvor mange Fejl er udestående og med hvilken kritikalitet jf. bilag 5 Servicemål? f) Dokumentation af, at alle tests er gennemført samt resultatet deraf. Side 9/12\n10 g) Oversigt over eventuelle udeståender med angivelse af Fejl og/eller manglende overholdelse af servicemål, jf. Bilag 5 Servicemål. h) Plan for udbedring af eventuelle udeståender. i) Evaluering af testforløbet. j) Konklusion og anbefalinger. 4.9 Kundens afvisning af testrapporter. Hvis testrapporten ikke er udarbejdet i overensstemmelse med kravene hertil, kan Kunden afvise denne. Leverandøren er herefter forpligtet til at udarbejde en revideret rapport, der hurtigst muligt og inden for 5 Arbejdsdage skal leveres til Kunden. For den endelige testrapport skal Leverandøren uden unødigt ophold udarbejde revideret rapport Mangellister for Indicent-kategorier. Leverandøren skal for kritiske og alvorlige Incidents (jf. bilag 3 Support ), der er konstateret under Kundens test men ikke korrigeret af Leverandøren, før testen må anses for bestået, udarbejde en mangelliste, hvor Leverandøren også skal angive tidsfrister for Leverance med fejlrettelse, så gentest af Leverancen kan planlægges og udføres. I tilfælde af, at der som følge af denne udbedring og gentest sker en tidsmæssig forsinkelse, skal dette også fremgå. Selv om en kendt Fejl ikke anføres på listen, indebærer dette ikke afkald på afhjælpning af Fejlen Godkendelse af test. En test er bestået, når kravene til testens resultat er opfyldt. Kan testen ikke godkendes af Kunden, skal Kunden uden ugrundet ophold skriftligt meddele dette til Leverandøren samt anføre årsagen til den manglende godkendelse Hvis en test ikke kan godkendes. Hvis Kunden ikke kan godkende testen, skal testen gentages, når Leverandøren har udbedret Fejl og selv har testet disse Leverandørens interne tests. Inden gennemførelsen af en test med Kunden eller en af Kunden udpeget ressource, skal Leverandøren have gennemført egen test med det formål at sikre, at Leverancen er klar til test hos Kunden, hvilket dokumenteres gennem den udarbejdede testrapport. Leverandøren planlægger og gennemfører selv interne tests. Leverandøren tester det udviklede eller tilrettede Programmel i Leverandørens testmiljø. Leverandøren skal kunne dokumentere, at den interne test er gennemført samt kunne dokumentere testens resultat i en testrapport indeholdende en handlingsplan for udbedring af fundne Fejl, jf. ovenstående defineret indhold af en testrapport i punkt 4.8. Herefter modtager Kunden Programmellet med den tilhørende Testdokumentation. Først når Kunden har accepteret at modtage Programmellet til test, er Kunden forpligtet til at påbegynde denne. Efterfølgende tests udføres af Kunden og tager udgangspunkt i Kundens Testdokumentation. Side 10/12\n11 4.14 Kundens idriftsættelsestest. Inden idriftsættelse af Vedligeholdt eller Videreudviklet Programmel i Kundens produktionsmiljø gennemfører Kunden en idriftsættelsestest i Kundens præproduktionsmiljø til verificering af, at det leverede Programmel ikke indeholder Fejl. Idriftsættelsestesten afholdes i henhold til Kundens releaseplan og skal verificere, at: a) den aftalte nye eller tilpassede funktionalitet er til stede og uden Fejl, og b) øvrig funktionalitet fortsat er intakt og uden Fejl Ved godkendt idriftsættelsestest. Når idriftsættelsestesten er godkendt som bestået, med skriftligt meddelelse herom fra Kunden, anses Vedligeholdelses- og Videreudviklingsydelsen for leveret (Idriftsættelsesdagen). Ydelserne må først idriftsættes, når godkendelse af idriftsættelsestesten foreligger Ved ikke-godkendt idriftsættelsestest. Såfremt der ved idriftsættelsestesten konstateres kritiske eller alvorlige Incidents, jf. kategorisering af Incidenttyper i bilag 3 Support, kan idriftsættelsestesten ikke godkendes, og det leverede Programmel kan ikke idriftsættes. Programmellet betragtes i så fald som værende ikke leveret. Side 11/12\n12 5. Driftsprøve (MK) For Videreudviklingsydelser afholdes der på Kundens anmodning - eller efter yderligere aftale Parterne imellem - en driftsprøve i Kundens produktionsmiljø. Formålet med driftsprøven er at konstatere, hvorvidt Leverancen overholder de opstillede forretningsmål til performance (jf. bilag 2 Situationsbeskrivelse ) samt eventuelt øvrige i forbindelse med videreudviklingsopgavers aftalte servicemål (jf. bilag 5 Servicemål ). 5.1 Driftsprøvens forudsætninger. Leverandøren skal beskrive, hvilke tekniske og ressourcemæssige forhold, der er en forudsætning for driftsprøvens gennemførelse. Beskrivelsen skal sikre, at driftsprøven giver et retvisende billede af om de stillede forretnings- og servicemål er opfyldt. 5.2 Driftsprøvens start. Driftsprøven påbegyndes først, når Kunden har givet Leverandøren meddelelse derom, dog senest 20 Dage efter godkendt idriftsættelsestest. Driftsprøven gennemføres af Kunden med bistand fra leverandøren, og udføres for systemet som helhed. 5.3 Varighed. Driftsprøven skal omfatte mindst 20 Arbejdsdage i træk, hvori Systemet har været i drift med normale funktioner. Såfremt servicemål over en længere periode på mindst 3 Dage ikke har været opfyldt, afbrydes driftsprøven og genoptages først, når servicemål atter kan overholdes. Der kan maksimalt forekomme 3 sådanne afbrydelser af driftsprøve forløbet. 5.4 Godkendelseskriterier. Kravene til driftsprøvens resultat er opfyldt, når servicemålene opgjort for de sidste 20 Arbejdsdage af driftsprøveperioden for Systemet som helhed er opfyldt. Parterne kan aftale yderligere efter behov. Side 12/12


Lagoon LAGOON 400 , 2012 EUR 225.000 | Portugal | Flerskrogsbåd til salg\nLagoon LAGOON 400 er annonceret til salg af Siroco Yacht Brokers.\nFor yderligere information om Lagoon LAGOON 400 som til eksempel en udførlig bådbeskrivelse, båddata, komplet bådudstyrsliste eller flere fotos - kontakt venligst sælger Siroco Yacht Brokers via Send E-mail.\nBemærk, der kan være en mere detaljeret bådbeskrivelse af Lagoon LAGOON 400 på scanboat på tysk, engelsk, svensk eller hollandsk. De sprogversioner af scanboat kan du vælge oppe til højre for Opret annonce knappen.\nEr du generelt på udkig efter tilsvarende både som Lagoon LAGOON 400 kan du klikke på Lignende Flerskrogsbåd oppe i højre hjørne af annoncen.\nHold dig opdateret, opret en annonceagent: Så får du automatisk besked med ændringer af den annoncerede Lagoon LAGOON 400 eller en besked når der kommer nye Lagoon LAGOON 400 . Annonceagent oprettes på søgesiden ved vælge Gem Søgning. Samme mulighed for at oprette en annonceagent får du når du via Send E-mail skriver til Siroco Yacht Brokers\nEr du på udkig efter bådtest og videoer: Tjek Youtube ved at søge efter Lagoon LAGOON 400 eller tjek om f.eks. Bådmagasinet skulle have lavet en test.


Ghd Gold Max Glattejern Sort ghd - Nelly.com\nMed den nye ghd Gold Max Styler vil du lykkes hver gang. De større plader glatter straks de strideste, længste krøller og afro hår. Gold Max Styler er desuden forbedret med en bred vifte af nyheder - herunder blødere kanter, der minimerer risikoen for at håret sidder fast, forbedrede plader, der giver bedre glid og op til 10% køligere krop på styleren. Det har en innovativ digital kontrol til at forbedre din stylingchanser, avancerede keramisk varmeelementer, der giver det absolut bedste indenfor antistatisk glans. Der er desuden også, selvfølgelig, "sleep mode" - en indbygget sikkerhedsfunktion som automatisk slukker din ghd-styler - hvis den ikke anvendes i 30 minutter\nDerudover kan du også tage dette produkt med dig overalt - den har universal spænding, så du kan få den samme fantastiske ghd-kvalitet, selv når du er afsted og rejser.\nLedningen: 2,6 m\nStørrelsen af pladerne: 85 x 40 mm\nMax temperatur: 190 ° C


O-D-I-N.NET, 3. december 2019.\nEr du i tvivl om, hvem der kontrollerer USA’s regering og præsident, så lyt til de konkrete informationer i denne video. Dermed er du fri for yderligere at undre dig over, hvorfor alting går skævt i vores del af verden, hvorfor krig og ufred er dagens orden, selv om vores yderst bekostelige forsvarsstyrker skulle fungere som garant mod andres overgreb og for et fredeligt forhold til omverdenen. I stedet er vi blevet en del af en aggressivt krigsførende koalition, der tyranniserer lande, som vi intet udestående har med, og som vi ikke behøvede at frygte, hvis vi ikke var stikirenddreng for ødelæggerne:\nNår du har set videoen, vil du forstå, hvorfor USA’s og vores udenrigspolitik er blevet besynderligt uvestlig og uciviliceret, og hvorfor det militære kompleks i USA og alle Amerikas væbnede styrker, med hjælp fra bl.a. danske udsendte kontingenter, optræder som jødestatens forlængede arm overalt i verden.\nDanmark m.fl. Europæiske lande er sammen med USA blevet redskaber for en satanisk verdens-omstyrtende sekt, der forlanger at kontrollere hele planeten og gøre alle andre folkeslag til slaver. Når du har set videoen, vil du ikke være i tvivl om, hvorfra dette verdensbillede har sit udspring. Den grundliggende målsætning finder du i Det Gamle Testamente.