GLOSTRUP KOMMUNE JEVGINRERDRO - PDF\nGLOSTRUP KOMMUNE JEVGINRERDRO\nDownload "GLOSTRUP KOMMUNE JEVGINRERDRO"\n1 GLOSTRUP KOMMUNE STADIONVEJ NORDRE RINGVEJ SPRINGHOLM HOVEDVEJEN DDO c Copyright Kampsax LOKALPLAN GL 89 FOR ET OMRÅDE VED SPRINGHOLM TILLÆG NR.5 TIL KOMMUNEPLAN MAJ 2006\n2 Hvad er en lokalplan? Lovgrundlag Planloven pålægger kommunerne, at udarbejde en lokalplan førend der gennemføres større udstykninger eller større bygge- og anlægsarbejder, herunder nedrivninger. Der kan endvidere udarbejdes lokalplaner til afløsning af gældende deklarationer, byplanvedtægter eller lokalplaner. En lokalplan skal være i overensstemmelse med kommuneplanen og regionplanen. Loven bestemmer desuden, at borgerne skal oplyses om indholdet i et lokalplanforslag, og gives lejlighed til at komme med ændringsforslag og indsigelser. Udarbejdelse Kommunalbestyrelsen står for tilvejebringelse af lokalplaner, eventuelt i samarbejde med den, der har interesse i det pågældende bygge- og anlægsarbejde. Kommunalbestyrelsen lader den kommunale forvaltning udarbejde et lokalplanforslag, som vedtages i kommunalbestyrelsen. Efter en offentlig fremlæggelsesperiode kan kommunalbestyrelsen senere vedtage planen endeligt. Offentliggørelse Når kommunalbestyrelsen har vedtaget et lokalplanforslag, skal forslaget offentliggøres med oplysning om indsigelsesfristen, som skal være mindst 8 uger. Et lokalplanforslag skal ledsages af en redegørelse om planens formål, indhold og dens forhold til kommuneplanen og anden planlægning. Samtidig skal kommunalbestyrelsen underrette ejere, lejere og brugere af ejendomme inden for lokalplanområdet om planforslaget. Underretning skal også gives til andre, som berøres af planen, samt til overordnede planmyndigheder og de foreninger m.fl., som har særlig interesse i planen. Regionplanmyndigheden påser, at lokalplanforslaget er i overensstemmelse med regionplanen og kommuneplanen. Regionplanmyndigheden og de statslige myndigheder kan nedlægge veto imod et lokalplanforslag, hvis det strider imod overordnede planlægningsinteresser. Først når der er opnået enighed mellem den pågældende myndighed og kommunalbestyrelsen om eventuelle ændringer af forslaget, kan kommunalbestyrelsen vedtage planen endeligt. Ved den endelige behandling af lokalplanforslaget skal kommunalbestyrelsen tage stilling til eventuelle indsigelser og ændringsforslag. For lokalplaner, hvor der er kommet rettidige indsigelser, gælder, at forslaget først kan vedtages endeligt 4 uger efter indsigelsesfristens udløb. Kommunalbestyrelsen kan beslutte at ændre forslaget som følge af de indkomne bemærkninger. Hvis der er tale om større ændringer skal lokalplanforslaget gennemgå en ny offentlighedsfase. Når en lokalplan er endeligt vedtaget, skal planen bekendtgøres offentligt, og der gives underretning til bl.a. grundejere og til de, der har fremsat indsigelser. Indhold En lokalplan kan indeholde bestemmelser om en lang række byplanmæssige forhold. En lokalplan kan desuden indeholde bestemmelser om overførsel af arealer fra landzone til byzone, om arealanvendelses-, udstyknings- samt vej- og stiforhold. Endvidere om placering, omfang og udformning af bebyggelse, om bevaring af bygninger og landskabstræk og om områdets forsyning med friarealer og fællesanlæg.\n3 Lokalplan GL 89 for et område ved Springholm Indholdsfortegnelse: PLANREDEGØRELSE Lokalplanens baggrund og formål side 2 Lokalplanens område side 3 Lokalplanens indhold side 6 Lokalplanens forhold til anden planlægning side 10 Miljøforhold side 12 Strategisk miljøvurdering side 14 Godkendelser fra andre myndigheder side 14 Servitutter og deklarationer side 14 Byøkologi og ressourcer side 16 LOKALPLANENS BESTEMMELSER 1. Lokalplanens formål side Lokalplanens område side Områdets anvendelse side Udstykninger side Vej-, sti- og parkeringsforhold side Bebyggelsens omfang og placering side Bebyggelsens ydre fremtræden side Ubebyggede arealer, friarealer, beplantning og hegning side Miljøforhold side Tekniske anlæg side Forudsætninger for ibrugtagning side Ophævelse af ældre byplanvedtægter side Ophævelse af servitutter og deklarationer side Lokalplanens retsvirkninger side 28 Vedtagelsespåtegning side 28 Kortbilag 1: Lokalplanens område Kortbilag 2: Delområder, vejbyggelinier og byggefelter Kortbilag 3: Vejadgang, cykelstier, fortove, stier, parkering og beplantning Kortbilag 4: Tekniske anlæg Kortbilag 5: Illustrationsplan TILLÆG NR. 5 TIL KOMMUNEPLAN 1\n4 PLANREDEGØRELSE Planområdet set mod syd fra Vestervangskvarteret. Lokalplanens baggrund og formål Lokalplanen er udarbejdet som en del af den helhedsorienterede byfornyelse i Vestervangskvarteret efter henvendelse fra OK-fonden angående placering af et seniorbofællesskab i området. Med denne lokalplan giver Glostrup Kommune mulighed for, at en del af det kileformede grundstykke foran regnvandsbassinet ved Springholm kan benyttes til boligformål. Grundstykket, der udgør hjørnet af Stadionvej og Springholm, har fået sin form efter et vejudlæg i Vejudlægget sikrer mulighed for etablering af vejbane som et stort sving fra Springholm ind på Stadionvej. Med kommunens nuværende trafikplanlægning er dette vejudlæg blevet overflødigt og grundstykket udlægges derfor med denne lokalplan til boligformål og udendørs friareal. Lokalplanen skal sikre, at området bebygges med boliger af høj kvalitet. Boligerne skal være gode, store og familievenlige boliger. Dog skal der indenfor området sikres plads til opførelse af et seniorbofællesskab med tilhørende fælleshus. Udformningen af bebyggelsen skal medvirke til, at der skabes et område, der yder et tilskud til kvarterets øvrige bebyggelse. Lokalplanen indeholder bestemmelser om placering og udformning af ny bebyggelse i området. Lokalplanen skal desuden skabe forudsætningerne for, at det eksisterende regnvandsbassin kan udformes sådan, at det fremstår som et rekreativt og 2\n5 samlende grønt element for hele det omgivende kvarter. Lokalplanen indeholder bestemmelser om omlægning af regnvandsbassinet. Hensigten med lokalplanen er, at regnvandsbassinet anlægges med vandspejl og bredbeplantning samtidig med opførelse af nyt byggeri i området. Det er tillige lokalplanens formål at give mulighed for, at de to ejendomme ud mod Hovedvejen kan benyttes til boligformål samt erhvervsformål, der uden genevirkninger kan indpasses i et boligområde. Denne del af lokalplanen er støjplaget og lokalplanen indeholder derfor bestemmelser om placering og udformning af ny bebyggelse, sådan at støjbelastningen af området reduceres mest muligt. Udviklingen af den del af lokalplanen der grænser op til Hovedvejen, kan forventes at spænde over et længere tidsrum. Lokalplanens område Lokalplanens område omfatter et areal på ca m 2. Området er på den nordlige og vestlige side beliggende ud til de lokale fordelingsveje Springholm og Stadionvej. Mod øst er området afgrænset af en boligbebyggelse og mod syd af Hovedvejen. Lokalplanens område Lokalplanområdet er beliggende i Vestervangskvarteret. I dette område af Glostrup består bebyggelsen hovedsageligt af boligbebyggelse i tre etager. I næsten hele kvarteret er facader og gavle muret i tegl og områdets bebyggelser er placeret i landskabet som sammenhængende stokbebyggelser med store åbne græsarealer imellem. 3\n6 Umiddelbart nord for området ligger Glostrup Butikstorv, og på den anden side af Hovedvejen, mod syd, ligger Glostrup Fritidscenter. Området ligger tæt på Glostrup Bymidte, knap en km vest for Glostrupcentret og Glostrup Station. Lokalplanområdet er velforsynet med busforbindelser. Lokalplanområdet er beliggende i byzone. Den nordlige halvdel af lokalplanområdet er et resultat af tidligere tiders trafikplanlægning. I 1960 sikrede et vejudlæg ved en ekspropriation plads til en fremtidig udvidelse af såvel Stadionvej som Springholm. Vejudlægget, der afgrænses af bueslaget rundt langs regnvandsbassinet, sikrede plads til en fremtidig højresvingsbane for trafik fra Hovedvejen direkte ind på Nordre Ringvej. Disse vejudvidelser er ikke længere aktuelle, idet trafikplanlægningen i dag i langt højere grad er baseret på fredeliggørelse af bymidten ved at lede trafikken udenom byens kvarterer. Vejudlægget af 1960 efterlod et jordstykke af form som et lagkagestykke. På dette jordlod blev i 1961 etableret et regnvandsbassin som forsinkelsesbassin for overfladevand fra vejene i Vestervangskvarteret. 4\n7 Regnvandsbassinet er omkranset af en karakteristisk tjørnebeplantning og ud mod vejene Springholm og Stadionvej - i det gamle vejudlæg - er anlagt et stort åbent græsareal med et enkelt lille blomsterbed. Regnvandsbassinets tjørnebeplantning er mod dette store plæneareal passet og holdt, således at bassinet virker åbent og integreret i området. Langs bassinets to øvrige sider er beplantningen ét langt tæt krat, der lukker fuldstændigt af mod naboerne. Før 1960 var der drivhusgartneri på den jord, der i dag udgør såvel Springholm som det gamle vejudlæg og regnvandsbassinet. Hvor regnvandsbassinet ligger nu, var der en naturlig sænkning i terrænet. Regnvandsbassinet blev anlagt som jordbassin uden fast bund og er i dag en del af det kloaktekniske anlæg. Gennem tiderne har der hyppigt stået blankt vand i bassinet og bassinets udløb har ved vintertide været blokeret, sådan at regnvandsbassinet frøs til og kunne bruges som skøjtebane. I den forbindelse blev regnvandsbassinet rigget til med belysning. Nu henligger regnvandsbassinet som et indhegnet grønt og sumpet område omkranset af tjørnekrat og hyld. Den sydlige halvdel af lokalplanområdet, der ligger ud mod Hovedvejen, består af to ejendomme: En automobilforhandler med værksted samt en boligbebyggelse med en cykelforretning i stueetagen. Begge ejendomme er opført i begyndelsen af tresserne. BP har i perioden fra 1958 til 1977 drevet servicestation med værksted på hjørnegrunden. Glostrup Kommune gav med den partielle byplanvedtægt af 28. januar 1958 lov til opførelse af en tankstation på hjørneejendommen (6an) i et område, der med den oprindelige byplanvedtægt var udlagt hovedsageligt til boligformål. Samtidig blev der fastsat bestemmelser for placering og højde af boligbebyggelsen på nabomatriklen (6dg). Mellem boligbebyggelsen og regnvandsbassinet er opført et garage- /parkeringsanlæg som supplement til parkeringsarealerne på hjørnegrunden (6an). Arealerne ud mod Hovedvejen er voldsomt støjplagede og bilforhandlerens lave udstillingsbygninger skærmer yderst beskedent for trafikstøj. Udseen- 5\n8 det af bebyggelsen giver området et kraftigt præg af industrikvarter. Samtidig lukker værkstedsbygningen og garageanlægget helt af for forbindelsen videre ind i Vestervangskvarteret. Bebyggelsen i den sydlige del af lokalplanområdet giver samlet set et noget tilfældigt og rodet indtryk. Lokalplanens indhold De tre etaper Lokalplanen giver mulighed for, at området kan udvikles til et sammenhængende beboelseskvarter centreret omkring et grønt åndehul bestående af en lille sø og skærmede friarealer. Omlægningen af regnvandsbassinet skal give bassinet større rekreativ værdi for de omgivende eksisterende bebyggelser. Det er planens hensigt at give mulighed for, at området gradvist kan forandres. Opførelsen af ny bebyggelse på hjørnegrunden Stadionvej/Springholm vil sammen med omlægningen af regnvandsbassinet komme til at udgøre første etape af planen. Anden etape kan eventuelt bestå af anlæg af den østre bred af regnvandsbassinet som et supplerende friareal for den eksisterende bebyggelse øst for regnvandsbassinet. Denne etape indeholder ikke nabobebyggelsens eksisterende haveanlæg, men alene den østlige kant af regnvandsbassinet. Hensigten er at give beboerne i bebyggelsen Stadionvej 7 11 mulighed for at råde over denne side af bassinet ved en eventuel fremtidig omlægning af deres have- og friarealer. Den tredje etape består af en fremtidig udvikling af lokalplanområdets kant mod Hovedvejen. Det er lokalplanens hensigt at give mulighed for oprensning af grunden samt bebyggelse af området med boliger såvel som erhverv, der lader sig indpasse i et boligområde. De tre etaper skal ikke nødvendigvis udføres i en bestemt rækkefølge. Første etape Lokalplanens første etape omfatter delområde A. Denne etape indeholder ny bebyggelse ud mod vejene Stadionvej/Springholm samt omlægningen af regnvandsbassinet til en sø med permanent vandspejl. Nyetablerede boliger skal have en god kvalitet og fremtræde som en sluttet bebyggelse omkring et fælles opholdsareal. Lokalplanen indeholder bestemmelser om, hvor meget der kan bygges, hvor mange etager bebyggelsen må være, og med hvilke materialer bebyggelsen skal opføres. I lokalplanen bestemmes det tillige hvor bebyggelsen skal placeres på grunden, hvor der skal være parkering, fælles opholdsarealer m.v. Det er tillige lokalplanens hensigt at udnytte regnvandsbassinet, så det kommer til at fungere som et rekreativt element for hele kvarteret. Bassinet skal udgraves så der opstår et permanent vandspejl, og der skal etableres bredbeplantning. Udformningen af bassinets sider kan indarbejdes i planer 6\n9 for de tilstødende bebyggelsers friarealer sådan, at den fremtidige sø vil indgå på en naturlig måde i omgivelserne. Der åbnes med denne lokalplan mulighed anlæg af terrasser og opholdsarealer helt frem til bredden af en fremtidig sø. Lokalplanen indeholder bestemmelser om såvel udseende som miljømæssige og tekniske krav til regnvandsbassinet. Bestemmelserne er derfor delt mellem afsnittene: 8 Friarealer, 9 Miljøforhold og 10 Tekniske anlæg Byggefelt Ny bebyggelse skal placeres som to adskilte stokbebyggelser langs grundens to sider. Nyt byggeri skal opbrydes i passende mindre dele, sådan at det bliver nemt at gå fra gade- til gårdside af nyt byggeri. Da grunden endvidere er gennemskåret af kloakledninger til regnvandsbassinet, kan ny bebyggelse med fordel opbrydes sådan, at grundens tekniske anlæg berøres mindst muligt. Kloakledningerne kan overbygges eller flyttes i forbindelse med nyt byggeri. På den indvendige side af ny bebyggelse skal anlægges opholds- og friarealer for beboerne. Som en selvstændig bebyggelse kan et fælleshus eller tilsvarende faciliteter placeres helt frem til bredden af det nyanlagte regnvandsbassin. Bebyggelse Inden for området kan der opføres i alt m 2 ny bebyggelse. Da der skal udlægges 1 p-plads pr. bolig, kan det være vanskeligt at udnytte den fulde byggeret uden at anlægge parkeringskælder. Anlæggelse af parkeringskælder vanskeliggøres dog af de to store kloakledninger, der skærer gennem området som tilløb til regnvandsbassinet, se Kortbilag 4. Der er plads til parkeringspladser i terræn i umiddelbar nærhed af ny bebyggelse. Langs vejen Springholm skønnes der plads til anlæg af parkeringspladser hvoraf ca. 25 kan regnes som bolignære i forhold til bebyggelse i lokalplanens delområde A. Bebyggelsen kan opføres i maksimalt 3 etager. Det skal tilstræbes, at der med den ny bebyggelse skabes et område, der får en samlet afsluttet karakter. Det er dog vigtigt, at der samtidig skabes tilstrækkelig offentlig adgang til regnvandsbassinet, og at området ikke virker lukket. Bebyggelsen skal placeres på grunden på en sådan måde, at området udnyttes bedst muligt rekreativt. Vejadgang og parkering Kørende adgang til ny bebyggelsen skal ske fra såvel Springholm som Stadionvej. Parkering kan udlægges som parkeringsbåse langs kørebanen i begge sider af Springholm. Som del af lokalplanens første etape og samtidig med anlæg af parkeringsbåse skal Springholm reduceres i vejbredde til 7 m kørebane. Dette sikrer 7\n10 areal til såvel parkeringsbåse som cykelstier i begge sider af vejen samtidig med, at der sikres rigeligt plads til den gennemkørende trafik. Samtidig med anlæg af vejsideparkeringen og cykelstierne skal der plantes vejtræer i det grønne mellemrum mellem parkeringsbåse og cykelsti. Træerne skal plantes hele vejen langs begge sider af Springholm. Lokalplanen giver herved mulighed for, at Springholm ikke længere fremstår som en gennemkørselsvej, men bliver en mere bymæssig vejstrækning og som Stadionvej får et mere boulevardagtigt præg. Der kan ikke anlægges vejsideparkering langs Stadionvej, da dette kræver fjernelse af træerne langs vejen. Dette vil fuldstændig ændre vejens karakter. Det er muligt at anlægge parkering i umiddelbar nærhed af ny bebyggelse som parkeringsbåse langs nyt byggeris gavlfacader, som vist på Kortbilag 3. Der kan ikke udlægges yderligere parkering i arealerne omkring regnvandsbassinet. På denne måde friholdes lokalplanens centrale dele for parkerede biler. Der er intet principielt til hinder for anlæg af parkeringskælder. Det skønnes dog, at hensynet til områdets kloakledninger og andre tekniske anlæg vil vanskeliggøre og fordyre anlægget af en effektiv parkeringskælder. Friarealer Lokalplanen giver mulighed for en ret tæt bebyggelse. Når regnvandsbassinet samtidig gør krav på en stor del af arealet, medfører dette naturligvis et forholdsvist lille friareal for ny bebyggelse. Det er derfor en forudsætning for områdets tætte bebyggelse, at regnvandsbassinet omlægges til søflade. Boligerne kompenseres for det begrænsede friareal ved at få direkte adgang til egen søbred. Byggefeltet er tillige placeret sådan på grunden, at søen og dens bredder vil være skærmede mod trafikstøj og friarealer kan orienteres solåbent mod syd og sydvest. Der skal sikres offentlig adgang til søen, da denne ikke blot er til glæde for ny bebyggelse i området, men skal berige Vestervangskvarterets udearealer som helhed. Af hensyn til det meget begrænsede friareal er det vigtigt at friholde så stor en del som muligt af arealerne omkring regnvandsbassinet for parkering. Beplantningen Med omdannelsen af regnvandsbassinet til en sø skal der sikres kik igennem den eksisterende randbeplantning langs det østlige skel. Den øvrige beplantning og udformning af friarealerne i området skal fastlægges i en samlet plan for omlægningen af bassinet. Langs Springholm skal plantes vejtræer i begge sider af vejen. 8\n11 Anden etape Anden etape omfatter lokalplanens delområde D. Denne etape indeholder alene regnvandsbassinets østre bred fra bassinkanten og frem til skel mod nabobebyggelsen Stadionvej Det er lokalplanens hensigt, at denne bred kan udvikles til et uderum af høj kvalitet for den nærliggende nabobebyggelse. Havearealerne tilhørende Stadionvej 7 11 ligger udenfor lokalplanens område. Til gengæld sikrer lokalplanen mulighed for, at bassinets østre bred kan indgå som del af en samlet omlægning af udearealer for bebyggelsen Stadionvej 7 11, hvis dette på et tidspunkt bliver aktuelt. Der kan ikke anlægges ny bebyggelse i området. Tredje etape Den tredje etape omfatter lokalplanens delområder B og C. Disse områder består af de nuværende ejendomme ud til Hovedvejen. Det er lokalplanens hensigt, at ejendommene opdeles i en zone langs vejen, hvor der ikke findes boliger samt en bagvedliggende zone, hvor der udelukkende er boliger. Nyt erhverv i området skal være erhverv, der umiddelbart kan forenes med boligbebyggelse. Det kan dreje sig om kontorer, service, administration, offentlige formål eller anden lettere erhverv. Der kan ligeledes etableres detailhandel til pladskrævende udvalgsvarer som eksempelvis biler og lignende. Anvendelsen må ikke give væsentlige genevirkninger for de omgivende boliger. Det er vigtigt, at erhvervsbyggeri udformes og placeres sådan, at ny og eksisterende boligbebyggelse skærmes mest muligt mod støj fra Hovedvejen. Nyetablerede boliger skal tillige være store, rummelige og familievenlige boliger af god kvalitet. Lokalplanen indeholder bestemmelser om, hvor mange boliger og hvor meget erhverv der kan bygges, hvor mange etager bebyggelsen må være, og med hvilke materialer bebyggelsen skal opføres. I lokalplanen bestemmes det tillige, hvor bebyggelsen skal placeres på grunden, hvor der skal være parkering, fælles opholdsarealer m.v. Det er tillige lokalplanens hensigt, at nyt byggeri kan udføres samtidig med en oprensning af grunden, samt bebyggelse af området med boliger såvel som erhverv, der lader sig indpasse i et boligområde. Byggefelt Nyt erhvervsbyggeri skal placeres som en længe langs Hovedvejen. Det er lokalplanens hensigt, at erhvervsbyggeri kan sammenbygges med den eksisterende boligbebyggelse og sammen med denne danne et gårdrum, der er lukket af mod Hovedvejen. Det er tillige lokalplanens hensigt, at de boliger, der ligger inden for erhvervsbyggefeltet, konverteres til erhvervsformål og genetableres i ny boligbebyggelse i området. 9\n12 Nyt boligbyggeri placeres bag nyt erhvervsbyggeri, så der dannes et indre gårdrum samt en facade mod Springholm. Ny bebyggelsen skal have vejadgang fra Springholm. Parkering kan etableres dels i vejsiden og dels som en fuldt nedgravet parkeringskælder under hele matrikel 6an eller dele heraf. Bebyggelse Inden for området kan der opføres i alt ca m 2 boligbyggeri og ca m 2 erhvervsbyggeri. Bebyggelsen kan opføres i maksimalt 3 etager. Det skal tilstræbes, at der med den ny bebyggelse skabes et område, der får en samlet afsluttet karakter. Ny bebyggelse skal fremtræde som en sluttet bebyggelse omkring et fælles opholdsareal. Fra det fælles opholdsareal skal der være passage til regnvandsbassinets sydlige bred, som i forbindelse med udførelse af lokalplanens tredje etape skal indarbejdes i et samlet projekt som et udeareal af høj kvalitet. Lokalplanens forhold til anden planlægning Regionplan 2005 Ifølge regionplanen skal der i lokalplanen redegøres for, hvilke butikker for salg af særligt pladskrævende varegrupper der må være i området og hvilken indvirkning disse har på bymiljøet. Lokalplanplanområdet er beliggende på den nordlige side af Hovedvejen i umiddelbar nærhed af Ringvejskrydset. Området ligger midt mellem Glostrup erhvervsområde og Glostrup hovedcenter. Lokalplanområdet er en del af områdecenter Glostrup, idet hele Stationsområdet og Hovedvejen fra Hersted Østervej til Byparkvej er indeholdt i områdecenteret. Den eksisterende del af Glostrup hovedcenter mellem Ringvejskrydset og Banegårdvej vil med den nuværende kapacitet ikke kunne rumme de mere pladskrævende facadesalgserhverv. Disse erhverv kan lettere passes ind i områdecenterets periferi langs Hovedvejen udenfor det egentlige hovedcenter. Placeres erhverv i disse områder, vil bebyggelsen tilmed virke som støjskærm for den bagvedliggende boligbebyggelse og dermed give et mere beskyttet bymiljø. I lokalplanområdet må ikke etableres butikker større end m2, og det samlede bruttobutiksareal inden for området må ligeledes ikke overstige m2. Vejadgang fra Hovedvejen Alle former for ny adgang fra Hovedvejen skal ske efter forudgående tilladelse fra Københavns Amt. 10\n13 Kommuneplan Lokalplanens område indgår i kommuneplanens rammeområde GB7. For område GB7: Etageboligområde, gælder følgende rammer for lokalplanlægningen: a. at områdets anvendelse fastlægges til boligformål og kollektive anlæg, som naturligt kan indpasses i et boligområde såsom boliger for ældre, børneinstitutioner, varmecentral og lignende, samt mindre butikker til områdets daglige forsyning eller andre nærmere angivne erhvervstyper, der kan indpasses i området uden genrevirkninger i forhold til omgivelserne, b. at bebyggelsesprocenten for et delområde ikke overstiger 50, c. at bebyggelsen ikke opføres med mere end 3 etager, d. at bebyggelsesprocenten efter en samlet planlægning kan hæves til 70. Lokalplanen er ikke i overensstemmelse med de gældende rammebestemmelser, idet der i lokalplanen er angivet et specifikt byggefelt, der ikke kan anvendes til boliger (byggefeltet kan anvendes til kontorer, service, administration, offentlige formål eller anden lettere erhverv, der ikke giver væsentlige genevirkninger for de omgivende boliger). De nuværende rammer for denne del af lokalplanen tillader som udgangspunkt boliger i området. Der er derfor udarbejdet et tillæg nr. 5 til kommuneplan , der ændrer rammerne for en del af kommuneplanens rammeområde GB7. Lokalplanområdet indgår i kommuneplanens oversigt over udpegede nye boligarealer. Byplanvedtægter og lokalplaner Lokalplanområdets matr.nr. 6am og vejlitra ah er omfattet af Byplanvedtægt, tinglyst den Om ejendommene fastlægger vedtægten bl.a. følgende: Området må ikke benyttes til industribebyggelser eller noget formål, der kan formodes at forårsage røg, larm eller ilde lugt, frembyde ubehageligt skue eller på anden måde være til ulemper for kvarteret eller omboende. Lokalplanområdets matr.nr. 6an og 6dg er omfattet af Partiel Byplanvedtægt Nr. 2, tinglyst den Om ejendommene siger tillægget bl.a. følgende: På matr.nr. 6an tillades opført en servicestation med tankanlæg og værksted. På matr.nr. 6dg skal bebyggelse bestå af beboelsesbygninger i 3 fulde etager. Med godkendelsen af denne lokalplan ophæves byplanvedtægten og den partielle byplanvedtægt for det område som lokalplanen omfatter. 11\n14 Lokalplanen er omfattet af lokalplan FL3 for facader og skilte. Det vil sige, at facade- og skilteudformningen inden for lokalplanområdet skal udføres i overensstemmelse med bestemmelserne i lokalplan FL3 og lokalplanens bilag Retningslinier for facader og skilte i Områdecenter Glostrup og langs Hovedvejen. Parkeringsforhold Lokalplanområdet er beliggende umiddelbart i forbindelse med Glostrup Bymidte. For området er vedtaget følgende parkeringspolitik: 1 parkeringsplads pr. påbegyndt 100 m 2 etageareal til tæt-lav boligbebyggelse og etageboliger, dog minimum en parkeringsplads pr. bolig. 1 parkeringsplads pr. påbegyndt 50 m 2 etageareal til erhvervsformål. Mindst 75% af pladserne skal være anlagt ved ibrugtagning af ny bebyggelse. Vejbyggelinier Hovedvejen er en amtsvej og af udbygningshensyn er der fastsat vejbyggelinier langs begge sider af vejen. Vejbyggelinien er fastlagt til 25 m fra projekteret ny vejmidte. Denne ret akademiske afstand er i tidligere lokalplaner fastlagt til 9,5 m fra nuværende vejskel og dette gælder også i denne lokalplan. Der gælder tillige vejbyggelinier langs Springholm og Stadionvej som vist i lokalplanens Kortbilag 2. Vejbyggelinien langs Springholm er i den sydlige ende udlagt svarende til 8,3 m fra kantsten mod nærmeste kørebane. I den nordlige ende af vejen er vejbyggelinien udlagt svarende til 7,0 m fra kantstenen. Langs Stadionvej er udlagt en vejbyggelinie svarende til 11,0 m fra kantsten mod nærmeste kørebane. Disse byggelinier sikrer et ensartet udtryk af vejene i Vestervangskvarteret samt plads til vejtræer, cykelstier og parkering i Springholm. Vejbyggeliniernes placering i forhold til skel bliver endeligt fastlagt af landinspektør ved udstykning af vejlitra ah. Miljøforhold Drikkevandinteresser Glostrup Kommune har vest for lokalplanområdet etableret Glostrup Hjælpevandværk bestående af tre boringer tæt ved vandværket, der henter vand fra de vandførende kalklag under Vestervangskvarteret. Skrivekridten under området ligger godt beskyttet mod nedsivninger under et tykt dæklag og grundvandsdannelsen finder hovedsageligt sted længere mod nord i Vestskovskilen. Da lokalplanområdet imidlertid ligger indenfor kildepladsens indvindingsopland, må der ikke finde nedsivning af spildevand eller på anden måde forurenet overfladevand sted. 12\n15 I Københavns Amts kortlægning af grundvandspotentialer i hovedstadsområdet optræder lokalplanområdet med almindelige drikkevandsinteresser. Spildevandsgener I lokalplanområdet ligger et regnvandsbassin. Bassinet modtager ikke spildevand og virker udelukkende som forsinkelsesbassin for overfladevand fra Stadionvej og Stadionvejs nordlige sideveje og vænger. Da disse vejarealer hovedsageligt betjener et boligområde skønnes det, at det tilledte overfladevand kun indeholder sporadiske mængder uforbrændte kulbrinter og tungmetaller. Regnvandsbassinet er ikke anlagt med membran eller fast bund, hvorfor en omlægning af regnvandsbassinet til sø vil være en fornuftigt anledning til at renovere bassinet og etablere en bund, der sikrer mod nedsivning til grundvandet. Da bassinet kommer til at fungere som recipient, er det vigtigt at sikre en tilstrækkelig vandkvalitet. Derfor skal indløbet til regnvandsbassinet, udover et sandfang, udstyres med olieudskiller. I forbindelse med udarbejdelse af ny spildevandsplan for Glostrup Kommune i 2005 vil der blive indarbejdet en strategi for renovering og modernisering af kommunens kloaknet såvel som øvrige installationer, heriblandt regnvandsbassinerne. Trafikstøj Lokalplanen er belastet af vejstøj fra Hovedvejen. Københavns Amt angiver trafikmængden på strækningen til en årsdøgntrafik på køretøjer. Ligeledes angiver amtet støjbelastningen fra vejen til mere end 70 db(a). Det skønnes, at støjbelastningen fra Hovedvejen ved facade af erhvervsbyggeri i delområde C i 8 meters højde er omkring 68 db(a) Der er gennemkørende trafik på vejene Springholm og Stadionvej, idet vejene betjener den trafik, der skal fra Glostrup Bymidte mod syd ad Ringvejen. Imidlertid er trafikmængden forholdsvis begrænset og skønnes ikke væsentlig i forbindelse med støjbelastningen af lokalplanområdet. De to vejes årsdøgntrafik vurderes på baggrund af seneste tællinger til køretøjer på Springholm og køretøjer på Stadionvej. Det skønnes, at støjbelastningen fra de to veje er under 55 db(a) langs lokalplanområdets vestlige og nordlige kant. Jordforurening Københavns Amt har ikke kortlagt jordforurening inden for lokalplanens område. I 1996 gennemførte Oliebranchens Miljøpulje en forureningsundersøgelse på ejendommen Hovedvejen 196, tilhørende Andersen & Martini A/S. Der blev i den forbindelse konstateret en væsentlig lokal jord- og grundvandsforurening med benzin og oliekomponenter. Forureningen er registreret under den vestlige del af udstillingsbygningen frem til skel mod Springholm. Jordforureningen blev i 1996 skønnet til ikke at udgøre nogen fare for det primære grundvandsmagasin og det blev anbefalet ikke at iværksætte afværgeforanstaltninger. Ligeledes blev det vurderet at jordbundens beskaffenhed tilvejebringer gode betingelser for naturlig nedbrydning af oliekom- 13\n16 ponenter. Fra 1996 til 1998 er gennemført et monitoreringsprogram og det eftervistes, at nedbrydning fandt sted dog ikke fuldstændigt. Det skønnedes at forureningen reduceres med 2 % pr. år. Københavns Amt skal søges om tilladelse til ændret arealanvendelse og til bygge- og anlægsprojekter. Det må forventes, at grunden i en kommende årrække vil indeholde en betragtelig mængde restforurening. Strategisk Miljøvurdering Der er for lokalplanen gennemført en miljøscreening med efterfølgende offentlig høringsrunde. Udgangspunktet for screeningen er en forhåndsvurdering af de forskellige miljøpåvirkninger, som lokalplanen giver anledning til. Screeningen har vist, at de anvendelsesmuligheder som lokalplanen anviser for lokalplanområdet ikke vil give anledning til overskridelser af grænserne for miljøpåvirkninger i området. Der er derfor ikke foretaget en miljøvurdering af lokalplanen. Godkendelser fra andre myndigheder Af hensyn til drikkevandsinteresser kræver ændringer af regnvandsbassinet godkendelse fra Københavns Amt. Det vurderes, at tilladelse kan opnås såfremt det kan godtgøres, at bassinets kapacitet ikke ændres samt at nedsivning kan undgås ved etablering af membran eller fast bund. Da størrelsen af bassinet er mindre end m 2 og regnvandsbassinet dermed ikke er registreret som et beskyttet naturområde iht. naturbeskyttelseslovens 3, har amtet ingen bemærkninger til udformningen af et rekreativt vandspejl. Servitutter og Deklarationer I forbindelse med udarbejdelse af lokalplanen er deklarationerne for ejendommene i lokalplanområdet blevet gennemgået. Nedenstående deklarationer indeholder private tilstandsservitutter, der er uforenelige med denne lokalplans bestemmelser. Lokalplanens bestemmelser fortrænger efterfølgende tilstandsservitutterne i følgende deklarationer: Deklaration lyst den 17. december 1943 på matr.nr. 6am, 6an og 6dg, alle Glostrup By, Glostrup. Dok. om byggelinier mv. Deklaration lyst den 2. august 1950 på matr.nr. 6am, Glostrup By, Glostrup. Dok. om vedligehold af ubebyggede arealer. 14\n17 Nedenstående deklarationer skønnes forældede og uden betydning og bør søges aflyst ved kvittering uafhængigt af denne lokalplan. Tinglysningsdommeren bør anmodes om at slette følgende deklarationer jvf. 20 i tinglysningsloven: Deklaration lyst den 13. oktober 1897 på matr.nr. 6am og 6an, begge Glostrup By, Glostrup. Dok. om forpl. mht. en vej. Deklaration lyst den 27. april 1904 på matr.nr. 6am og 6an, begge Glostrup By, Glostrup. Dok. om forsynings- og afløbsledninger mv. Deklaration lyst den 12. oktober 1904 på matr.nr. 6am og 6an, begge Glostrup By, Glostrup. Dok. om forpl. afledning af kloak og spildevand. Deklaration lyst den 20. december 1905 på matr.nr. 6am og 6an, begge Glostrup By, Glostrup. Dok. om forsynings- og afløbsledninger mv. Deklaration lyst den 12. april 1921 på matr.nr. 6am, 6an og 6dg, alle Glostrup By, Glostrup. Dok. om vedligehold og oprensning af vandløb. Deklaration lyst den 10. november 1942 på matr.nr. 6am og 6an, begge Glostrup By, Glostrup. Dok. om pligt til at tåle kloakbrønd Deklaration lyst den 17. december 1943 på matr.nr. 6am, 6an og 6dg, alle Glostrup By, Glostrup. Dok. om sænkning af vandspejl. Deklaration lyst den 15. januar 1960 på matr.nr. 6am, 6an og 6dg, alle Glostrup By, Glostrup. Dok. om bebyggelse, benyttelse og mv. Deklaration lyst den 13. december 1985 på matr.nr. 6dg, Glostrup By, Glostrup. Dok. om lejekontrakt uopsigelig indtil 1/ Nedenstående deklarationer skønnes forældede og uden betydning. Glostrup Kommune bør i fællesskab med de øvrige høringsberettigede søge følgende deklarationer aflyst ved kvittering uafhængigt af denne lokalplan: Deklaration lyst den 4. juli 1894 på matr.nr. 6am og 6an, begge Glostrup By, Glostrup. Dok. om overkørsel Deklaration lyst den 11. august 1937 på matr.nr. 6am, 6an og 6dg, alle Glostrup By, Glostrup. Dok. om sænkning af vandspejl. Yderligere servitutter, der måtte være uforenelige med denne lokalplan, fortrænges efterfølgende af denne. Ledningsanlæg Matriklen gennemskæres af regnvandsledninger i forbindelse med regnvandsbassinet. Under Springholms østlige side og under begge sider af Stadionvej ligger drikkevandledninger. Under den sydlige side af Stadionvej ligger en kloakledning. Se tillige Kortbilag 4 - Tekniske anlæg. Omkring ledningerne er der tinglyst deklarationer, som angiver begrænsninger for bygge- og anlægsarbejder i forhold til ledningerne. (Tjekkes af landinspektør. Der tjekkes endvidere for yderligere tekniske anlæg) 15\n18 Inden for lokalplanens område er placeret en lavspændingsluftledning og ved Springholms udløb i Hovedvejen et 50 kv højspændingskabel. Forud for bebyggelse eller gravearbejde skal der rettes henvendelse til NESA A/S Museumsloven Hvis der under jordarbejder findes spor af fortidsminder, skal arbejdet standses og anmeldes til Museum for Astronomi, Nyere tid, Arkæologi, Antikvarisk enhed, Kroppedals Allé, 2630 Tåstrup (museumsloven, lov nr. 473 af 7. juni 2001, 27, stk. 2). Oplysninger kan evt. indhentes på museet inden arbejdet påbegyndes. Byøkologi og ressourcer Glostrup Kommunes har en målsætning om, at det i forbindelse med nybyggeri skal overvejes, hvordan økologiske holdninger om vandbesparelse, energibesparende klimazoner, kompostering mm. kan indarbejdes. I videst muligt omfang bør det søges, at genbrugsmaterialer og øvrige byøkologiske tiltag indarbejdes ved nybyggeri, friarealer og øvrigt. Der henvises i øvrigt til Agenda 21 plan Med hensyn til varme, el, affald, vandforsyning og spildevandsrensning er det hensigtsmæssigt at nedbringe ressourceforbruget i videst muligt omfang. Ved nybyggeri er det vigtigt, at der indarbejdes tekniske og organisatoriske foranstaltninger til at reducere forbruget. Der bør i den anledning ikke alene tages udgangspunkt i den nuværende situation, men også tages hensyn til fremtiden. Der bør ved nybyggeri og anlægsarbejder ske en konkret vurdering af mulighederne for at indarbejde økologiske løsninger. 16\n19 LOKALPLANENS BESTEMMELSER Lokalplan GL 89 for et område omkring Springholm I henhold til Planloven (lovbekendtgørelse nr. 883 af 18. august 2004 med senere ændringer) fastsættes hermed følgende bestemmelser for det i pkt. 2 nævnte område. Til lokalplanen er knyttet kortbilagene 1, 2, 3, 4, og 5 (bag i hæftet). 1. Lokalplanens formål 1.1 Det er lokalplanens formål: - at fastlægge anvendelsen af området omkring regnvandsbassinet til boligformål og rekreative friarealer, - at fastlægge anvendelsen af området nærmest Hovedvejen til kontorer, service, administration, offentlige formål og anden lettere erhverv samt pladskrævende udvalgsvarehandel, der ikke er til gene for omgivelserne, - at sikre det nødvendige planlægningsmæssige grundlag for omdannelse af regnvandsbassinet til rekreativt element for såvel ny boligbebyggelse som for det omkringliggende Vestervangskvarter, herunder at fastlægge bestemmelser for udførelse, beplantning og kapacitet af regnvandsbassinet, - at sikre, at nyetablerede boliger kan sikres tilstrækkeligt mod støjbelastning fra Hovedvejen, - at sikre et attraktivt beboelsesområde, der fremtræder med arkitektonisk kvalitet, gennem bestemmelser for omfang, placering og ydre fremtræden af nyt byggeri. 2. Lokalplanens område 2.1 Lokalplanen afgrænses som vist på kortbilag 1 og omfatter matriklerne 6am, 6an og 6dg samt vejareal litra ah alle Glostrup by, Glostrup, samt alle parceller, der efter den 10. november 2004 udstykkes indenfor lokalplanområdet. 2.2 Lokalplanens område opdeles i delområderne A, B, C og D som vist på Kortbilag Området ligger i byzone. 17\n20 3. Områdets anvendelse 3.1 Delområde A og B må kun anvendes til boligformål og rekreative friarealer. Inden for delområde A, jf. Kortbilag 2, kan der tillige opføres et fælleshus eller lignende fællesfaciliteter for ny bebyggelse. 3.2 Delområde C må kun anvendes til butikker til pladskrævende udvalgsvarer (f.eks forhandling af biler, campingvogne og lign), service, administration, kontorer og offentlige formål. Delområdet kan tillige anvendes til lettere erhverv, såfremt virksomheden ikke er til væsentlig ulempe for de omkringboende ved lugt, rystelser, røg, støj, støv eller ved skæmmende udseende. 3.3 Delområde D må kun anvendes til rekreative friarealer for den omkringliggende boligbebyggelse. 4. Udstykninger 4.1 Udstykninger inden for lokalplanens område må kun foretages på grundlag af en af kommunalbestyrelsen godkendt samlet plan. 5. Vej-, sti og parkeringsforhold 5.1 Reduktion af vejbredden på Springholm, vejadgang til området, såvel som parkering, cykelstier og fortove skal etableres i princippet som vist på Kortbilag 3: Vej- sti og parkeringsforhold. 5.2 Langs Springholm kan parkering udlægges som p-båse langs kørebanen i begge sider af vejen som vist på Kortbilag 3. Der skal ved anlæg af parkeringsbåse plantes vejtræer som vist på Kortbilag 3. Der kan i alt udlægges ca parkeringspladser langs siderne af Springholm. 5.3 I delområde A må parkering i terræn kun anlægges indenfor de på Kortbilag 3 anviste felter. Der må ikke etableres parkering langs regnvandsbassinet. Der kan ikke udlægges yderligere parkering i terræn i delområde A. 5.4 I delområderne B og C må der anlægges parkering som fuldt nedgravet parkeringskælder under hele matrikel 6an eller dele heraf. I delområderne B og C må parkering tillige udlægges som p-båse langs den nærmeste side af Springholm som vist på Kortbilag Der må ikke anlægges eller udlægges parkering indenfor det på Kortbilag 3 viste fri- og opholdsareal. 5.6 Der skal etableres parkeringspladser svarende til Glostrup Kommunes parkeringsnorm, dog mindst 1 p-plads pr. bolig. Mindst 75% af pladserne skal være anlagt ved ibrugtagning af ny bebyggelse. Den øvrige del af parkeringen skal anlægges når kommunalbestyrelsen forlanger det. 18\n21 5.7 Der skal i forbindelse med ny bebyggelse anlægges 2 parkeringspladser til handicappede i både delområde A og delområde B. 5.8 Langtids- og natparkering af køretøjer m. indregistreringsvægt over kg eller en højde over 2,2 m er ikke tilladt indenfor lokalplanområdet. Se tillige pkt Der skal udlægges et areal som vejadgang til regnvandsbassinet som vist på Kortbilag 3. Arealet kan ikke bebygges, beplantes eller anvendes til parkering. På arealet kan etableres vejadgang til det tilstødende areal udlagt til parkering Adgangs- og stiarealer skal udføres på en måde, der tilgodeser handicappede, gangbesværede og svagtseende beboere I ny bebyggelse må trappeopgange og indgangspartier kun etableres med ensidig indgang fra Springholm/Stadionvej, såfremt ny bebyggelse opbrydes i mindre dele så der skabes passager, gennemgange eller mellemrum i bygningsdelene. Se tillige pkt. 6.3 note: Det er vigtigt, at der ved ny bebyggelse sikres en kort og bekvem adgang fra opgange og indgangsdøre til de primære opholdsarealer omkring regnvandsbassinet. Tillige er det hensigtsmæssigt at opbryde nyt byggeri sådan at kloakledninger og lignende tekniske anlæg i forbindelse med regnvandsbassinet skal omlægges, overbygges og på anden måde berøres mindst muligt Der skal etableres sti langs så stor en del af regnvandsbassinets bredder som muligt. Til denne sti skal sikres offentlig adgang. Principielt som vist på Kortbilag Bebyggelsens omfang og placering Delområde A 6.1 Delområdet indeholder en samlet byggemulighed, inkl. småbygninger af enhver art, på m Ny boligbebyggelse må kun opføres inden for de på Kortbilag 2 viste byggefelter. Altaner og lignende fremspringende bygningsdele må overskride byggefeltets afgrænsning med indtil 1.0 m såfremt, der sikres en frihøjde på 2,2 m under den del af konstruktionen der overskrider byggefeltet. Se tillige pkt note: Det er lokalplanens hensigt at skabe en lille grøn oase i Vestervangskvarteret. Ny bebyggelse skal derfor placeres omkring regnvandsbassinet på en 19\n22 sådan måde, at der sikres gode og naturlige adgangsforhold for kvarterets beboere til områdets nye sø. En sådan adgang befordres ikke af en sammenhængende bebyggelse langs grundens kanter, men derimod ved tilpas etablering af portgennemgange eller opbrydning af ny bebyggelse i adskilte bygningsvolumer. 6.3 Ny bebyggelse må opføres med op til 3 etager og intet punkt af en bygnings ydervægge eller tag må være hævet mere end 13 m over det omgivende terræn. 6.4 Nye boliger skal opføres med et gennemsnitligt bruttoetageareal på mindst 75 m 2. Der må dog indenfor delområdet opføres ca. 20 seniorboliger med et gennemsnitligt bruttoetageareal på mindst 70 m 2 beregnet med andel af fælleshus og lign. 6.5 Bebyggelsen skal inden for byggefelterne placeres således, at der kan skabes gode udendørs opholdsarealer i forbindelse med en omlægning af regnvandsbassinet. I princippet som vist på illustrationsplanen - Kortbilag Indenfor friarealet i delområde A, må der opføres et fælleshus eller andre lignende fællesfaciliteter for hele den nye bebyggelse. Fælleshusets placering skal indarbejdes i en samlet plan for delområdets friarealer og skal godkendes af kommunalbestyrelsen. Alle arbejder, der berører kloakledninger og regnvandsbassinet, skal godkendes særligt af Glostrup Kommunes Forsyningssektion. note: Placering af fælleshus i umiddelbar nærhed af regnvandsbassinet skal begrundes af en særlig tilknytning til vandspejlet etableret i forbindelse med omlægning af regnvandsbassinet. En sådan bebyggelse kan placeres direkte på kanten af bassinet eller delvist ude i bassinets vandspejl. 6.7 Fælleshuset omtalt i pkt. 6.6 må opføres med maksimalt 1 etage uden udnytteligt tagrum og med et samlet bebygget areal på maksimalt 80 m 2. Intet punkt af bygningens ydervægge eller tag må være hævet mere end 5 m over det omgivende terræn. Delområde B 6.8 Delområdet indeholder en samlet byggemulighed, inkl. småbygninger af enhver art, på m Ny bebyggelse må kun opføres inden for det på Kortbilag 2 viste byggefelt Altaner og lignende fremspringende bygningsdele må overskride byggefeltets afgrænsning med indtil 1.0 m såfremt, der sikres en frihøjde på 2,2 m under den del af konstruktionen der overskrider byggefeltet. Se tillige pkt\n23 6.10 Ny bebyggelse må ikke opføres med mere end 3 etage og intet punkt af en bygnings ydervægge eller tag må være hævet mere end 12 m over det omgivende terræn Nye boliger skal opføres med et gennemsnitligt bruttoetageareal på mindst 75 m 2. Delområde C 6.12 Delområdet indeholder en samlet byggemulighed, inkl. småbygninger af enhver art, på m 2. Der kan i delområdet etableres butikker til pladskrævende udvalgsvarer med et samlet etageareal på maksimalt 1000 m² Ny bebyggelse må kun opføres inden for det på Kortbilag 2 viste byggefelt med en husdybde på op til 18 m i forhold til Hovedvejen Ny bebyggelse må ikke opføres med mere end 3 etager og intet punkt af en bygnings ydervægge eller tag må være hævet mere end 12 m over det omgivende terræn. Delområde D 6.15 Der må ikke placeres yderligere bebyggelse af nogen art i delområdet. Generelt 6.16 For hvert af lokalplanens områder skal en samlet bebyggelsesplan med angivelse af skure, småbygninger, affaldscontainere etc. godkendes af kommunalbestyrelsen I det på Kortbilag 3 viste opholds- og friareal må der kun placeres skure, småbygninger, affaldscontainere etc. når disse er del af en samlet plan for de ubebyggede arealer. Der kan tillige placeres et fælleshus jf. pkt. 6.6 og I forbindelse med boligbebyggelse må der ikke opføres garager og carporte Skure, småbygninger og lignende må maksimalt opføres i en højde af 2,5 m Den samlede bebyggelse skal disponeres ud fra kriminalpræventive hensyn. Det skal sikres, ved at der er vinduer ud mod alle opholds- og friarealer, at der i bebyggelsen ikke opstår blinde vinkler. note: Der henvises endvidere til anbefalinger fra Det kriminalpræventive Råd herunder bl.a. hæftet: Kriminalpræventiv boligprojektering 6.21 Ny bebyggelse skal overholde byggelinier mod Hovedvejen, Springholm og Stadionvej. 21\n24 Mod Hovedvejen skal overholdes en vejbyggelinie med afstand 9,5 m fra vejskel. Den præcise placering af vejbyggelinier i forhold til vejskel mod Springholm fastlægges af landinspektør i forbindelse med udstykning af vejmatrikel ah. Byggelinierne er vist på Kortbilag Mod Stadionvej skal den påbudte facadebyggelinie overholdes. Fremspringende bygningsdele såsom indgangs-, trappepartier, karnapper og lign. må overskride facadebyggelinien med indtil 1,0 m. Facadebyggelinien er vist på Kortbilag Bebyggelsens ydre fremtræden 7.1 Alle boliger over stueetage skal udstyres med altan eller balkon placeret i facader der ikke vender ud til trafikeret vej. 7.2 Ved nybyggeri skal der fortrinsvis anvendes tegl, natursten, behandlet træ og glas. Mindre bygningsdele må opføres i kombinationer af metal og glas. Efter kommunalbestyrelsens skøn, må der anvendes andre materialer, når materialet vælges i en kvalitet, der sikrer, at det ikke ved sin ældning fremstår tarveligt eller på anden måde virker skæmmende. 7.3 Der tillades ikke brug af plastmaterialer til facade og tage. 7.4 Gavltrekanter skal udføres i samme materiale og farve som facaden i øvrigt. note: Ny bebyggelse bør opføres i naturlige materialer, der giver indtryk af god gedigen arkitektonisk kvalitet. Anvendte materialer skal have god holdbarhed og skal patinere pænt fx. tegl, natursten, træ og lignende. 7.5 Synlig sokkelhøjde må ikke overstige 30 cm over færdigt terræn og skal derfor aftrappes i forhold til eventuelt skrånende terræn. 7.6 Tage skal udføres som symmetriske sadeltage eller som tage med en ensidig taghældning. Taghældningen må ikke overstige 40 grader. 7.7 Tage med hældning skal dækkes med tegl, tagpap, natursten eller ikkereflekterende stålplader. Taget må ikke udføres med valm af nogen art. Kviste må tillige beklædes med zink. 7.8 Småbygninger, skærme, halvtage til cykelparkering og skure til affaldssortering skal for hvert af lokalplanens områder godkendes ud fra en samlet plan og udføres i materialer og farver, så der opnås en god helhedsvirkning i forhold til den omkringliggende bebyggelse. 22\n25 7.9 Småbygninger, skure og lignende skal udføres i samme materialer som ny bebyggelse. Efter kommunalbestyrelsens skøn kan der anvendes andre materialer, når disse ikke virker skæmmende Placering af postkasser skal indarbejdes i byggeriet, således at der opnås en god helhedsvirkning med hensyn til farver og placering I den del af lokalplanens område, der ikke er omfattet af lokalplan FL3, må skiltning kun finde sted som den husnummer og navneskiltning, der er nødvendig for postombringningen. 8. Ubebyggede arealer, friarealer, beplantning og hegning 8.1 Friarealer og andre ubebyggede arealer må kun anvendes til opholds- og adgangsarealer samt parkering. For hvert af lokalplanens delområder skal der udarbejdes en samlet og af kommunalbestyrelsen godkendt plan for anlægget af ubebyggede arealer. Planen skal angive placering af vej-, sti-, og parkeringsarealer samt retningslinier for beplantning, befæstelse/belægning og belysning. 8.2 Det på Kortbilag 3 viste opholds- og friareal skal udformes som et rekreativt område af høj brugsværdi med legepladser, terrasser, grillpladser, skærmede opholdsarealer eller lignende. Arealet skal forsynes med stier der forbinder ny bebyggelse indbyrdes. I princippet som vist på Kortbilag I forbindelse med boligbebyggelse skal der indenfor hvert delområde udlægges og anlægges udendørs opholdsarealer svarende til mindst 10 % af boligetagearealet. 8.4 Private havearealer i forbindelse med lejligheder i stueetagen må anlægges i en afstand af indtil 4 m fra bebyggelsens facade. Der skal ved udlæg af private havearealer tilgodeses let adgang fra ny bebyggelses trappeopgange/indgangspartier til primære udendørs opholdsarealer. 8.5 Regnvandsbassinets bund skal afgraves således, at der opnås en dam med en færdiganlagt gennemsnitsdybde 70 cm under bassinets udløb. Jf. dog pkt Regnvandsbassinets største dybde skal som minimum være 120 cm under bassinets udløb. Mindst en femtedel af bassinets bund skal anlægges i denne dybde eller dybere. 8.7 Regnvandsbassinets bredder skal anlægges med en stigning, der ikke udgør en risiko for brugere af området, herunder legende børn etc. 8.8 Regnvandsbassinets form og geometri, bredbeplantning og den øvrige vegetation på hele matrikel 6am skal som et hele fastlægges som en del af en samlet plan for friarealerne i lokalplanens område A, jf. pkt Indtil 23


mink | lex.dk – Den Store Danske\nAflivningen af alle mink\nTom Koerner/U.S. Fish and Wildlife Service.\nMink er arter i mårfamilien (Mustelidae). Der er to nulevende arter, amerikansk mink (Mustela vison) og europæisk mink (flodilder, M. lutreola). Begge arter deles op i et antal underarter.\nMink varierer i størrelse fra 28 cm til 43 cm (uden hale) og vejer fra 400 gram til 1,5 kg. Den amerikanske mink er størst. Europæisk mink findes i Finland, Østeuropa mod øst til Uralbjergene samt i det vestlige Frankrig. Amerikansk mink findes i størstedelen af Nordamerika, og den opdrættes i pelsfarme i Europa.\nMink lever ved vandløb og søer og bevæger sig sjældent mere end få hundrede meter væk fra vandet. De er dygtige svømmere. De graver huler i bredden eller overtager huler fra andre gravende pattedyr som mosegris, bæver og bisamrotte. Mink lever af mindre pattedyr, frøer, fisk og insekter og kan også tage fugle. De er territoriale og afmærker deres territorium med ekskrementer og med duftstoffer fra særlige duftkirtler på hals og bryst.\nNår brunsttiden indtræder, vandrer hannerne bort fra deres eget territorium for at finde hunner. Efter parringen kan der gå op til en måned, før de befrugtede æg implanteres i livmoderen (forlænget drægtighed), og den samlede drægtighed varierer derfor mellem 35 og 78 dage. Kuldet er på fire til seks unger, der forlader moderens territorium, når de er tre til fire måneder gamle, og de bliver kønsmodne i knap etårsalderen.\nMink har i århundreder været et yndet jagtobjekt på grund af pelsen, og mange steder jages de som skadedyr.\nDen europæiske mink er i tilbagegang – kritisk truet ifølge IUCN – og trues blandt andet af forvildede amerikanske mink, der er undsluppet fra pelsfarme.\nMink opdrættes som ræve i bure i åbne haller, således at dyrene altid er udsat for udetemperaturen og årstidernes skiftende lys. Deres foder består af fiskeaffald, småfisk, slagteaffald, korn samt vitamintilskud. Det våde foder (vandindhold ca. 70 procent) fremstilles på fodercentraler og leveres daglig i tankvogne til farmene.\nI farme er kuldene i snit på seks til syv hvalpe, der fødes omkring 1. maj. Syv uger gamle fravænnes hvalpene og placeres i bure, hvor de opholder sig, til de er pelsmodne sidst i november. Pelsningen foregår på farmene, hvor skindet krænges af det aflivede dyr, skrabes for fedt på lædersiden og derefter tørres. Inden pelsning sorteres dyrene efter blandt andet skindkvalitet og størrelse.\nI 2019 var der 792 minkfarme i Danmark med i alt 2,5 mio. avlsdyr. De fleste farme lå i Jylland med det største antal Holstebro Kommune. Skindene blev solgt på pelsauktion. I 2019 blev der produceret 12,5 mio. minkskind i Danmark. Da Danmark både har importeret minkskind til videresalg og har haft skind på lager, har den samlede eksport været langt højere end den årlige hjemlige produktion. I 2019 eksporterede Danmark således 24,5 mio. skind til en samlet værdi af 4,9 mia. kr.\nCoronaviruspandemien i 2020 blev dødsstødet for den store danske minkproduktion. I efteråret 2020 opdagede man en særlig mutation af COVID-19, cluster 5, som spredte sig fra mink til mennesker. Da sundhedsmyndighederne frygtede, at mutationen kunne forringe effekten af de daværende vacciner, besluttede regeringen, at samtlige danske mink skulle aflives. Samtidig blev der indført et midlertidigt forbud mod minkavl i Danmark. I december 2021 blev forbuddet forlænget, så det også gjaldt hele 2022.\nForløbet omkring beslutningen om aflivningen har været genstand for granskning i Minkkommissionen.\nVil du citere denne artikel? Kopier denne tekst og indsæt den i din litteraturliste: Holst, Bengt; Degn, Ole; Hansen, Mogens: mink i Den Store Danske på lex.dk. Hentet fra http://denstoredanske.lex.dk/mink\nMinkavl trænger til en opdatering. Det gælder også på tværs i encyklopædien, fx minkavl i bestemte kommuner. Minkkommissionen mangler som opslagsord og artikel.\n4. januar svarede Jørgen Nørby Jensen\nTak for din kommentar. Når vi har fået tilknyttet fagansvarlige for områderne, vil vi bede dem opdatere relevante artikler.


Feriehuse & ferielejligheder i Crostau (Tyskland) | TUIvillas.com\nPr. uge fra USD 899 Vis de 40 tilbud\nPr. uge fra USD 471 Vis de 987 tilbud\nPr. uge fra USD 346 Vis de 1.458 tilbud\nPr. uge fra USD 517 Vis de 272 tilbud\nPr. uge fra USD 488 Vis de 44 tilbud\nPr. uge fra USD 298 Vis de 140 tilbud\nPr. uge fra USD 409 Vis de 3.948 tilbud\nPr. uge fra USD 361 Vis de 33.998 tilbud\nFeriehuse & -lejligheder i Crostau\nGennemsnitlig pris pr. uge i Crostau\nEn feriebolig i Crostau koster i gennemsnittet USD 566 i lavsæsonen, i hovedsæsonen USD 722 pr. uge. Denne prisangivelse gælder for hele boligen og ikke pr. person, og samtlige obligatoriske ekstraomkostninger er medberegnet i prisen.\nSamlet bedømmelse af Crostau\nDet skriver kunder om Crostau\nKunden Paus skrev\nden 23-09-2020, rejsetidsrum: September 2020\n„Crostau og det omkringliggende område er smukt. Meget gode vandreture muligheder, fantastisk udsigt og alle butikker og gode restauranter er tilgængelige.“\nDenne anmeldelse af området er givet i forbindelse med bolig-nr. 1137812. Områdeanmeldelsen er en maskinoversættelse fra tysk. Til originalsproget\nKunden Stephan Werner skrev\n„Bager i landsbyen, smuk landsby“\nDenne anmeldelse af området er givet i forbindelse med bolig-nr. 1716045. Områdeanmeldelsen er en maskinoversættelse fra tysk. Til originalsproget\n„Stedet er temmelig lille og tilbyder ikke så meget nu. Den ene er i bil, men hurtig i de største nabobyer.“\n„Crostau er bekvemt placeret således, at mange rekreative aktiviteter og store byer kan nås inden for en kort tid. Landsbyen selv er meget stille og er vidunderligt for hvile og afslapning.“\nKunden Doreen Driesener skrev\n„En lille landsby med stor vandreture og rekreation. Shopping meget begrænset, men inden for nogle anbefalede restauranter.“\nFeriebyer, der grænser op til Crostau\nCrostau, Lausitz (Oberlausitz)\nCa. 60 m², 2 soveværelser, 1 badeværelse, Kæledyr tilladt (maks. 2), satellit-TV, opvaskemaskine


19-06-2018 Hovedbiblioteket - Glashjørnet kl. 8:30 - 0:00\nSelv om virkeligheden overgår fantasien, så er der ikke meget, der kan overgå spændingen og suset ved en god krimi. Inspiration til nye krimiforfattere på årets første bogcafe.\nFå inspiration til de nye krimiforfattere på årets første bogcafe. Lissa Harder og Ove Hesselbjerg Rasmussen har fundet guld på hylderne og giver dig inspiration til, hvad du skal læse, når du har tygget dig igennem alle de store stjerner på hitlisterne.\nKrimien er blevet både en spejling og et vrangbillede af vores samfund.\nDen moderne krimi bygger ikke kun på et spændende plot men har også et kritisk blik på vores samfund og den måde vi lever vores liv på. Vi kommer ind på livet af efterforskeren, retsmedicineren eller journalisten, der prøver at opklare forbrydelsen. Vi får et indblik i deres arbejdsmetoder men også i deres familieliv.\nEn god krimi spiller på alle strenge: spænding, fascination, nysgerrighed og afsky. Hvordan kunne det gå så galt? Hvem har gjort det? Er der et menneske bag forbryderen? Tænk hvis det skete for mig eller min familie?\nKrimierne kan nydes med citronhalvmåner og sort te og kaffe og stemningsfuld musik ved saxofonist Frank Wommelsdorff og pianist Helle Nystrup Lund.


Vindyrkning med bokashi og EM - Bokashidanmark Vindyrkning med bokashi og EM - Bokashidanmark\nAf Maria Ehlert 11. juni 2022 Bokashi, Bokashi og vin Ingen kommentar\nHer er historien om en gruppe vinbønder fra Sasbachwalden i Sydtyskland som satser på Effektive Mikroorganismer og Bokashi på deres vingårde.\nModer natur kender ikke til affald. Vinbønderne Susanne og Josef Vierthaler har dannet en gruppe som arbejder med at udnytte affald fra vinproduktionen. De laver nu Trester-Bokashi med Effektive Mikroorganismer til at give næring tilbage til jorden i vinmarkerne. Denne cirkulære dyrkningsmetode bringer dem økonomisk og økologisk mange fordele og tydeligt højere biologisk aktivitet i jorden og en bedre druekvalitet.\nHistorien går tilbage til japaneren Teruo Higa som for 40 år siden fandt frem til at en særlig samling af opbyggende og sundhedsfremmende mikroorganismer kunne fremme det biologiske liv i jorden og dermed en større næringstilgang og sundhedstilstand hos planterne. I den forbindelse opstod også konceptet med at lave bokashi ved hjælp af disse mikroorganismer.\nMikroorganismerne nedbryder i jorden organisk materiale og gør det spiseligt for planterne og de undertrykker forrådnelse.\nMikroorganismerne og biokul tilsættes den pressede druerest og wrappes (pakke i folie). Dermed kan den lagres.\nNår den er modnet og fermenteret færdig udbringes den på vinmarken og lægges omkring vinstokkene.\nDenne Bokashi-humus kan næsten fuldstændig binde CO2 og har evnen til at lagre vand. Dermed er planterne også tørkeresistente. Humus danner ligeledes en buffer for kvælstof og fosfor.\nDruer, som dyrkes efter disse metoder, har en påviselig højere kvalitet. Der er nu i værk sat et projekt som hedder “Effektiv sammen” = “Effektiv miteinander” som fokuserer på uddannelsen af vinbønderne til at dyrke regenerativt med EM.\nSusanne og Josef Vierthaler hvis vine vi nu sælger her i butikken har fået en udmærkelse med et segl “EM-Kostbarkeit” = “EM-Dyrebar”.\nbiologisk aktivitetbokashieffektive mikroorganismerEMfermenteringforædling af affaldhvidvinrecirkulering af affaldrødvinSpätlesevinvinbondevingård\nNext PostLav Bokashi af ukrudt


Her kommer den så. Klassikeren som alle børnefamilier spiser tit. Jeg ved ikke hvordan du laver en god bolognese - men jeg har virkelig lavet den på mange forskellige måder igennem årene. Jamie Oliver har lært mig at lave en god base for en fantastisk sauce. Den kan ændres i en uendelighed og man kan rigtig komme grøntsagsspild til livs, ved at lave en god bolognese. Men med denne opskrift som en fast base, går man ikke helt galt i byen.\nJeg elsker en god simreret og den her har den gode dybe smag, selv om den kun skal simre i en times tid. Jeg har før lavet den med skært oksekød og mørk chokolade – så giv den et forsøg og gør saucen til din egen.\n200 gram røget bacon I tern\n500 gram hakket oksekød (min 8-12 % fedt)\n100 gram revet frisk parmesan\nKlargør grøntsagerne først.\nBacon steges i lidt olivenolie i en gryde eller sauterpande ved medium varme. Under stegningen tilsættes den tørret oregano.\nNår baconen begynder at blive sprødt tilsættes løg, hvidløg, gulerødder og selleri og lad det stege under sporadisk omrøring i 5-7 minutter.\nTilsæt dåsetomaterne og fyld den ene dåse med vand og hæld det i også.\nBræt det hakkede kød i mindre dele og put det i saucen.\nGiv saucen lidt salt og peber. Hvis der er stilke på din basilikum, så hak stilkene fint og tilsæt dem til saucen. Gem bladene til senere. De giver mere smag, hvis de tilsættes lige før servering.\nKog saucen op og lad den simre under låg ved lav varme i en times tid.\nEfter en time tilsættes parmesanen og hakkede basilikumblade og saucen smages til med salt og peber.\nServeres med en god pasta, revet parmesan og frisk basilikum på toppen.\nTags: Aftensmad, pasta


HVORFOR IKKE FORMØRKELSE HVER FULD OG NY MÅNE?\nSamlet sammensat billede af måneformørkelse af Fred Espenak.\nEn måneformørkelse sker, når Jorden, solen og månen stemmer overens i rummet med Jorden mellem solen og månen. På sådanne tidspunkter falder Jordens skygge på fuldmånen, hvilket mørkere månens ansigt og - ved midtformørkelse - hvilket normalt gør den til en coppery rød.\nEn solformørkelse sker i den modsatte fase af månen - nymåne - når månen passerer mellem solen og Jorden.\nHvorfor er der ikke formørkelser ved hver fuld og ny måne?\nMånen tager omkring en måned at bane rundt om Jorden. Hvis månen kredsede i det samme plan som ekliptikken - Jordens orbitalplan - ville vi have mindst to formørkelser hver måned. Der ville være en formørkelse af månen ved hver fuldmåne. Og en fjorten dag (ca. to uger) senere ville der være en formørkelse af solen ved nymåne for i alt mindst 24 formørkelser hvert år.\nMen månens bane er tilbøjelig til Jordens bane med cirka fem grader. To gange om måneden skærer månen ekliptikken - Jordens orbitalplan - på punkter, der kaldes knudepunkter . Hvis månen går fra syd til nord i sin bane, kaldes den en stigende knude. Hvis månen går fra nord til syd, er det en faldende knude. Hvis fuldmåne eller nymåne er mærkbart tæt på en af disse knudepunkter, er en formørkelse ikke kun mulig - men uundgåelig.\nKommer op ... Delvis måneformørkelse den 16. til 17. juli 2019\nBesøg EarthSky's bedste steder at Stargaze for at finde en formørkelse-visning placering\nPost dit formørkelsesfoto til EarthSky Community Photos\nPlanet for månens bane hælder 5 grader til ekliptikken (Jordens orbitalplan). I dette diagram er ekliptikken afbildet som solens tilsyneladende årlige sti gennem stjernebillederne i stjernetegn. Månens bane skærer ekliptikken ved to punkter kaldet knudepunkter (N1 og N2).\nSol- og måneformørkelser kommer altid parvis, hvor den ene følger den anden i en periode på 14 dage (ca. to uger). For eksempel i januar 2019 blev den faldende knudepunkt delvis solformørkelse den 6. januar efterfulgt af den stigende knudepunkt af den samlede måneformørkelse den 21. januar.\nSå nøjagtigt seks måne måneder (seks nye måner) efter den faldende knudepunkt delvis solformørkelse den 6. januar, der er en stigende knudepunkt solformørkelse den 2. juli. En fjorten dage efter denne stigende knude 2. juli solformørkelse, vil der være en faldende knude delvis måneformørkelse den 16. juli.\nSå nøjagtigt seks månemåneder (seks nye måner) efter den stigende knudepunkt i alt solformørkelse den 2. juli, den sidste formørkelse i 2019 vil præsentere en faldende knudepunkt ringformet solformørkelse den 26. december. En fjorten dage senere falder den første formørkelse i 2020 den 10. januar 2020 for at have en stigende knude og svær at se måneformørkelse af penumbral.\nLæs mere: Datoer for sol- og måneformørkelser i 2019\nOftere end ikke forekommer to formørkelser - en sol og en måne - i en formørkelsessæson, en periode, der varer cirka 34 til 35 dage. Nogle gange, når den indledende formørkelse sker tilstrækkeligt tidligt i formørkelsessæsonen, kan der dog være tre formørkelser i en formørkelsessæson (to sol og en måne eller to måne og en sol). Sidste gang dette skete var i 2018 (sol / mån / sol), og næste gang vil være i 2020 (måne / sol / måne).


18. dec 2017, kl. 06:30\nCO2-niveauet måles i værdien ppm, der betyder parts per million.\nUdendørs vil man typisk finde en koncentration af CO2 i luften på ca. 0,038% pr. m3 (380 ppm) men dette kan variere afhængigt af årstiden.\nIndendørs har Arbejdstilsynet sat en grænseværdi for CO2-indhold i luften til 1000 ppm.\nOverskrides grænseværdierne må man øge luftskiftet eller sætte antallet af elever i lokalet ned.\nPå Sønderlandsskolen i Holstebro sørger ventilationsanlæg for, at indeklimaet hele tiden er i orden. Foto: Kim Kvist, TV MIDTVEST\nLæs også Enhedslisten vil dårligt indeklima i skolerne til livs\n91 % af klasselokalerne overskrider i løbet af en skoledag grænseværdierne\nKlasselokalerne har i gennemsnit et højere CO2-niveau, end myndighederne anbefaler i 47 % af brugstiden.\nBørn klarer sig 9 % dårligere i tests, hvis de opholder sig i klasselokaler med dårligt indeklima. Det svarer populært sagt til, at elever med et rigtig godt indeklima kan være et år foran pensum, når de når 9. klasse.\nKilde: DTU og Alexandra Instituttet.


Stofa »Anmeldelser og oplevelser 2022\nAlle har kabel eller satellit alligevel, ikke? Det er det argument, der dukker op, når nogen taler om broadcast-tv... ægte, faktisk broadcast-tv, som folk opfanger med en antenne. Der er meget buzz om, hvorvidt tv-udsendelser bare skal forsvinde, erstattes med internet eller mobiltelefondata eller noget andet. En gang imellem hører man, at en eller anden udsender bare vil holde op med at gøre sig den ulejlighed at gå ud i luften. De siger, at det ikke nytter noget, da alle får deres underholdning via streaming, kabel eller satellit. Skal antenne-tv så overleve?\nMed et ønske om at blive leverandør af fællesantenneanlæg til antenne-, bolig- og grundejerforeninger etablerede Anton Petersen i 1959 den virksomhed, der i dag er Stofa. Navnet er en forkortelse for Store Fællesantenneanlæg.\nOp gennem 1960'erne, 1970'erne og 1980'erne skød antenneforeninger op over hele landet i forlængelse af danskernes smag for mere tv, og med teleliberaliseringen gik udviklingen stærkt.\nStofa leverer i dag TV, internet og telefoni på en fremtidssikret teknologisk platform baseret på både fiber- og koaksialkabel. Derfor kan vi tilbyde deres 480.000 kunder hurtigt og stabilt internet, godt tv-indhold, digitale SmartTv-tjenester og telefoni til konkurrencedygtige priser.\nDe sætter kunderne i centrum\nI Stofa kæmper de hver dag for endnu bedre digitale oplevelser til gavn for mennesker og virksomheder i Danmark. Stofa har med en succesrig strategi og en fremtidssikret platform skabt sig en markant position på det danske telemarked. Som Danmarks næststørste leverandør af TV, internet og telefoni er vi udfordreren, der tager kundernes parti i kampen for bedre kundeoplevelser, stærkere produkter og konkurrencedygtige priser.\nNorlys samler Danmark. Med grønne og digitale tjenester inden for energi, internet og tv forbinder vi mennesker med mennesker og mennesker med verden. I Norlys forsyner vi over 1 million adresser med el og internet - både i byerne og på den ydre jordvej. De skaber bedre muligheder for den enkelte og kæmper for den grønne omstilling og et mere digitalt Danmark.\nNorlys er et resultat af fusionen mellem SE og Eniig. Med 709.000 medlemmer er ca. Med 1,5 millioner kunderelationer og 2.500 medarbejdere er de Danmarks største energi- og telekoncern. Norlys ejer Stofa og forsyningsselskabet N1.\nStofa vil rigtig gerne have en anmeldelse fra dig


Guess - Herreur - W11619g4 - Rund 44 Mm - Gummi - Rød Sort | Se tilbud og køb på Gucca.dk\nGuess - Herreur - W11619G4 - Rund 44 Mm - Gummi - Rød Sort\nAt gøre handel på Internettet til en billig, hurtig og ikke mindst sikker oplevelse for kunderne, har fra dag 1 været en af Gucca's topprioriteter.\nSikkerhed i handel på Internettet anser vi som essentiel, og den er selvfølgelig altid i fokus hos Gucca.dk. Vores løsning for Internetbetaling er godkendt af NETS, hvilket fungerer som den overvejende garanti for sikkerheden bag din online betaling. Derfor er handel og betaling hos Gucca altid fuldstændig sikkert.\nDe 30 dages fuld returret er selvfølgelig gældende for alle varer hos Gucca. Såfremt du har fortrudt dit køb, og ikke ønsker at beholde varen, kan du uden videre returnere varen til os, hvorefter vi refunderer dine penge. Inden du sender returvaren tilbage, er det en fordel, hvis du først tager kontakt til os.\nSom kunde hos Gucca, skal du naturligvis ikke vente for længe på din vare. Vi leverer hurtigt og sikkert. Indenfor 1-2 hverdage vil du modtage din vare. Det eneste som kan udskyde leveringen, er, hvis varen ikke er på lager. Bemærk, at du ud for hver enkelt vare har mulighed for at følge nuværende lagerstatus. Spørgsmål til lagerstatus og/eller leveringstiden? Så tøv ikke med at kontakte os.\nDu har mulighed for at vælge imellem adskillige typer betalinger, når du handler hos os. Den betalingsmulighed der passer dig bedst, er naturligvis den du bør benytte. Sikkerheden er den samme, uanset hvilken betalingsmulighed du gør brug af. Her finder du alle vores betalingsmuligheder. Husk at vi først trækker pengene fra din bankkonto, den samme dag vi afsender din vare - hvis du gør brug af kreditkort.\nSkulle der opstå spørgsmål undervejs, sidder vi på e-mail eller ved telefonen parat til at assistere dig. Vi er åben for henvendelser imellem klokken 10-15 på hverdage, og vi er klar til at hjælpe dig - med godt humør og et smil.\nNår du handler hos os, kan du bagefter følge, hvor langt forsendelsen er kommet. Når købet er helt gennemført, kan du efterfølgende logge ind på din personlige ordreside. På din personlige ordreside er det muligt at se, hvornår vi sender din pakke. I samme øjeblik pakken er på vej til dig, modtager du leveringsinformation herom via mail.\nDin anmeldelse af Guess - Herreur - W11619G4 - Rund 44 Mm - Gummi - Rød Sort\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_armbåndsure path__forside path__accessories path__armbåndsure path__herreure path__armbåndsure path__herreure path__guess path__guessherreure path__guessure path__guessherreurw11619g4rund44mmgummirødsort\n889,95 krGuess Ur - Herre - 44 Mm - W1168G1\n2.699,95 krGuess - Herreur - X76009G2S - Rund 45 Mm - Safir - Sort\n779,95 krGuess - Herreur - W11594G4 - Rund 38 Mm - Plastik - Hvid Sort\n849,95 krGuess - Herreur - W1050G1 - Rund 47 Mm - Naturgummi - Blå Sort\n889,95 krGuess - Herreur - W1040G1 - Rund 43 Mm - Stål - Sølv Sort


IMSA versus WEC – hvad er forskellen? – Jan Magnussen\nIMSA versus WEC – hvad er forskellen?\nJan Magnussen forklarer om forskellene på IMSA- og WEC-løbet, som begge afvikles på Sebring den kommende weekend.\nQ: Hvad er forskellen på 12 Hours of Sebring og 1000 Miles of Sebring?\nA: 12 Hours of Sebring er en del af det amerikanske sportsvognsmesterskab, også kaldet IMSA-mesterskabet. 1000 Miles of Sebring er en afdeling af verdensmesterskabet, også kaldet WEC. 12 Hours of Sebring varer (sjovt nok) 12 timer, mens 1000 Miles of Sebring varer, indtil den førende bil har rundet tusind miles (1.609 kilometer) – eller maksimalt otte timer.\nQ: Bliver begge løb kørt på det samme banelayout?\nA: Jeps! Og det er perfekt, for jeg har kørt på Sebring hvert år siden 1999, så jeg kender banen ret godt.\nQ: Hvorfor stiller Corvette Racing pludselig op i et WEC-løb?\nA: Det amerikanske sportsvognsmesterskab er vores fokus, da det er i Amerika, at Corvette har sit største marked. Når det er sagt, har det altid været teamets ultimative mål at vinde 24-timersløbet på Le Mans, og eftersom dét løb er en del af WEC, kan vi ved at stille op til enkelte løb forberede os på den konkurrence, som venter os i Frankrig. I efteråret stillede vores teamkammerater Oliver Gavin, Tommy Milner eksempelvis op i WEC-løbet i Shanghai.\nQ: WEC-løbet afvikles om fredagen, mens IMSA-løbet køres om lørdagen. Er det ikke et pænt hårdt program, selv for en erfaren racerkører?\nA: Jow! Jeg har aldrig kørt to forskellige langdistanceløb i samme weekend. Det betyder dobbelt op på forberedelserne, på træning og på kvalifikation. Og eftersom Sebring er den mest krævende bane på kalenderen med alle sine ujævnheder og bump, bliver det også en fysisk udfordring af de helt store. Når det er sagt bliver det fantastisk at køre mod så mange topteams.\nQ: Der går rygter om, at løbene skal køres i to forskellige Corvetter?\nA: Det er også korrekt. Udadtil er der kun nummeret på siden til forskel (IMSA-bilen kører med nummer 3, mens WEC-bilen kører med nummer 63), men da løbene tilhører hver sin serie, er der også forskelle på reglementerne og Balance Of Performance-programmet. Det betyder, at vi bliver nødt til at stille op i to forskellige biler med hver sin opsætning.\nQ: Så er I jo også godt sikret, hvis der skulle ske noget i det første løb…\nA: Det har du nemlig helt ret i!\nQ: Forskellige løb, forskellige biler – er der så også forskellige pitlanes?\nA: Jeps. 12-timersløbet anvender den traditionelle pitlane på Sebring, mens der til WEC-løbet er lavet en helt ny pitlane på den bageste langside. Der er simpelthen ikke plads til andet. Start og mål er dog samme sted i begge løb.\nQ: Hvilket ét af de to løb ser du mest frem til.\nA: I princippet angriber vi jo alle løb med samme entusiasme, men 12-timersløbet er uden tvivl en af mine helt store favoritter. Jeg har vundet en klassesejr fem gange, og en sjette sejr vil foruden at pynte gevaldigt på min personlige liste også give os nogle tiltrængte point. Vi kom skidt fra sæsonens første løb på Daytona i januar, og et godt resultat på Sebring vil kunne sende os frem i mesterskabskampen igen. Antonio Garcia og jeg har taget IMSA-mesterskabet de seneste to år, og det vil da være fantastisk, hvis vi kunne krydse tre af i træk…


Bol sejrer efter perfekt Casper P leadout | Feltet.dk\n21. februar 2020 18:12Foto: Amgen ToC - Chris Graythen/Getty Images\nSunweb-mandskabet var helt i særklasse, da Cees Bol tog en suveræn sejr i Portugal.\nHollandske Cees Bol vinder 3. etape af Volta ao Algarve\n3. etape af Volta ao Algarve blev afviklet i dag, og her ventede en regulær sprinteretape. De 201,9 kilometer fra Faro til Tavira bød på få udfordringer, og det endte da også med, at feltets mest eksplosive ryttere skulle afgøre sejren mellem dem. Her afleverede Casper Pedersen sin kaptajn, Cees Bol, perfekt, og hollænderen svigtede ikke.\nHelt fra start kørte dagens udbrud væk, og det bestod af Gotzon Martin (Fundacion-Orbea), Alexandr Grigoryev (Atum General/Tavira) og Tiago Antunes (Efapel). I feltet tog Deceuninck-Quick Step og Cofidis ansvaret for føringsarbejdet, og de lod afstanden stige til 4.10.\nDer gik dog ikke længe, inden udbrydernes forspring faldt igen. Med 42 kilometer til mål var det nede på et enkelt minut, og feltet måtte sænke farten kraftigt for ikke at hente de forreste for tidligt. 20 kilometer senere opstod der dog lidt dramatik, da hele tre Trek-Segafredo-ryttere styrtede, og det drejede sig om Koen de Kort, Jasper Stuyven og Edward Theuns.\nKort efter kørte Bruno Silva (L.A. Aluminios) væk fra feltet, og han fortsatte lige forbi udbruddet, der blev hentet. Silva led dog samme skæbne kort efter, og med 18 kilometer til mål var der derfor samling, mens Trek-Segafredo-rytterne prøvede at komme tilbage.\nPå de sidste kilometer kæmpede alle sprinterholdene om fronten, men det var danske Mads Würtz (Israel), der gik først ind på den sidste kilometer. Det var dog en anden dansker i skikkelse af Casper Pedersen (Sunweb), der skød frem og kørte et perfekt leadout for Cees Bol. Hollænderen kørte en lige så overbevisende spurt, og han vandt klart foran Sacha Modolo (Alpecin-Fenix) og Fabio Jakobsen (Deceuninck-Quick Step).


Hudafskrabning - Apoteket.dk\nGrundig afvaskning med vand og sæbe er nødvendigt, da asfaltpartikler eller lignende ofte sætter sig fast i såret. Du kan få en hudafskrabning, hvis du f.eks. falder på asfalt. Hudafskrabninger kan være meget smertefulde men bløder sjældent ret meget. Grundig afvaskning med vand og sæbe er nødvendigt, da asfaltpartikler eller lignende ofte sætter sig fast i såret. Hvis ikke det fjernes, kan det give en blivende misfarvning (lidt i retning af en tatovering). Omhyggelig rensning forebygger desuden betændelse. Ved hudafskrabninger kan der ses en udsivning af en klar, let gullig væske, som ikke er betændelse. Hvad skal du gøre, hvis du får en hudafskrabning?\nHold om muligt området med hudafskrabningen højt\nVask såret med sæbevand - skyl efter med rent vand. Tør med rent håndklæde.\nFjern urenheder som sten og afsfaltpartikler - brug evt. (engangs)vaskeklud, rengjort (afsprittet) pincet og rengjort og skoldet neglebørste.\nDu behøver ikke dække til med plaster eller bandage med mindre hudafskrabningen er i berøring med tøj. Skift plastret dagligt.\nUndgå at klø eller skrabe i sårskorpen.\nVask hudafskrabningen 2 gange dagligt i lunkent vand i 10 min., hvis det fortsat væsker. Hvornår skal lægen kontaktes?\nDu bør kontakte lægen, hvis: fuldstændig rensning af såret ikke er mulig\nhudafskrabningen sidder i ansigtet med risiko for skæmmende ar\nder opstår betændelse stivkrampevaccination er ældre end 10 år eller aldrig foretaget (børn der følger vaccinationsprogrammet er beskyttet til de er 15 år). Tag gerne vaccinationskort med til lægen.\nMere om hudafskrabninger


Xiaomi Mi 11 test | ligner og føles som en Huawei - MereMobil.dk\nTEST: Huawei er sparket til hjørne og Xiaomi har potentiale til at overtage Huaweis position. Læs min test af den prisaggressive Xiaomi Mi 11.\nXiaomi Mi 11 minder rigtigt meget om en Huawei-telefon fra Huaweis gode "gamle" dage (Foto: MereMobil.dk)\nXiaomi har eksisteret i flere år, men ind til nu er de et forholdsvist ubeskrevet blad i Danmark. Årsagen er, at produkterne ikke har været markedsført herhjemme og lidt salg hist og her, primært via parallelimport, har intet flyttet.\nMed lanceringen af Xiaomi Mi 11 lader det til, at Xiaomi nu vælger at satse mere helhjertet på Danmark. Blandt andet er en dansk organisation under opbygning.\nI et stykke tid har jeg brugt Xiaomi Mi 11 og jeg er faktisk temmelig imponeret. Mi 11 koster ned til cirka 6.300 kroner, hvilket gør den værd at se nærmere på.\nVelkommen til min Xiaomi Mi 11 test.\nJeg starter med specifikationerne, så du har en idé om, hvad du skal forvente af denne Snapdragon 888-baserede 5G-telefon.\nSpecifikationer: Xiaomi Mi II\nSkærm: 6,8 tommer\nType: AMOLED, HDR10+\nOpløsning: 3.200 x 1.440 pixels\nOpdateringshastighed: 120 Hz dynamisk (fra 30, 60, 90 og 120 Hz)\nKamera 1: 108 megapixels, f/1.85, OIS\nKamera 2: 13 megapixels ultra vidvinkel\nKamera 3: 5 megapixels fotofoto, f/2.5, OIS\nFrontkamera: 20 megapixels, f/2.3\nBatteri: 4.600 mAh\n3.5 mm. Jackstik: Nej – 3.5 mm. adapter medfølger i salgspakken\nKablet opladning: Ja, 55 watt\nForbindelser: USB-C, Bluetooth 5.2, W-Fi 6\nFingeraftryk: Ja. I skærmen\nIP-beskyttelse Ikke oplyst\nStørrelse: 164.3 x 76.6 x 8.06 mm.\nBrugerflade: MIUI 12\nMinder om en Huawei-topmodel\nStreger du Xiaomi-navnet ud og skriver ”Huawei” i stedet, har du en ret god fornemmelse for, hvad vi taler om med Mi 11.\nMåden brugerfladen fungerer på, organisering af ikoner, farver og udtryk minder rigtigt meget om, hvad vi tidligere har set på Huaweis topmodeller. Er du tryg ved Huaweis måde at skrue betjeningen af en telefon sammen på, så vil du være i gode hænder med en Xiaomi Mi 11.\nJeg har tidligere sagt (for cirka 2 år siden), at Xiaomis brugerflade MIUI var meget kinesisk og i hvert fald ikke rettet mod den vestlige verden. Sådan er det ikke længere. Heldigvis!\nTotal power på ydelsen\nQualcomm Snapdragon 888 og 8 GB RAM. Det er motoren i Xiaomi Mi 11. Du får altså markedets hurtigste processor netop nu, hvilket giver nærmest uanede kræfter til alt det du måtte udsætte telefonen for.\nSelvom Android 11 er fuldstændigt klistret ind i MIUI 12-brugerfladen, påvirker det ikke hastigheden og brugeroplevelsen negativt.\nSammenlignet med OnePlus 9 Pro, der også bruger Snapdragon 888 - og i øvrigt har 12 GB RAM, er benchmarkmålingerne på Mi 11 desuden bedre.\nDet skal siges, at når du belaster telefonen hårdt, bliver den temmelig varm på bagsiden, hvilket naturligvis ikke er optimalt.\nTelefonen har i øvrigt 120 Hz-skærmteknologi, der gør, at brugerfladen, apps m.v. er super flydende. Skærmen buer en smule ud over kanten, men ikke i en grad hvor det bliver et problem for betjeningen.\nXiaomi Mi 11 759.896 5.707 1.123/3.495 4.617\nSmurt ind i Xiaomi\nHer ses nogle af de mange apps Xiaomi Mi 11 er født med - bloatware (Foto: MereMobil.dk)\nDer er på ingen måde en ren Android-oplevelse på denne telefon, men det er jo heller ikke noget man finder på eksempelvis Samsung og Huaweis produkter. Så er du til ren Android, så skal du kigge efter noget andet.\nMen selvom Mi 11 er smurt ind i Xiaomis egne apps og ændringer i stort set alle menuer og lister i Android, er det faktisk stadig en god brugeroplevelse. Som nævnt - kender du Huawei vil du også være i godt selskab med Xiaomi-brugerfladen MIUI.\nStandardbrowseren er (heldigvis) Google Chrome, men Mi Browser og flere andre Xiaomi-apps er installeret og kan hverken afinstalleres eller deaktiveres. Det bedste man kan er, at placere de mange bloatware-apps i en mappe for sig selv.\nDer er dog også gode ting i posen fra Xiaomi. Appen Sikkerhed er et eksempel. Her kan du scanne enheden for apps, der udgør en sikkerhedstrussel. Desuden tjekkes også nye apps du downloader. Derudover kan Sikkerhed bruges til at optimere telefonen ved at fjerne gamle cache-filer og lukke kørende apps.\nJeg er glad for, at Xiaomi har bibeholdt Chrome-browseren, tastaturet Gboard og flere andre Android-elementer.\nSkærmbilleder fra Mi 11\nHvad så med batteritiden?\nXiaomi har tilpasset og ændret Android stort set over alt i telefonen (Foto: MereMobil.dk)\nBatteritiden er overraskende god. Selvom min testtelefon kører med 120 Hz opdateringshastighed aktiveret, er der masser af overskud på batteriet. Jeg bruger lidt over halvdelen af strømmen på en dag og Mi 11 sluger så lidt strøm, at den sagtens kan overnatte ved siden af sengen og fungere et pænt stykke ind i den næste arbejdsdag.\nLad mig minde om, at batterikapaciteten "kun" er 4.600 mAh. Men kun menes, at det er en telefon der for alvor også forbruger med stor skærm, høj opdateringshastighed osv. Det er ret flot klaret.\nDesværre har Xiaomi en ret aggressiv strømstyring, der gør, at du ikke nødvendigvis får notifikationer fra dine apps. Derfor må du manuelt tilrette strømstyringen for de enkelte apps, så de ikke lægges i dyb søvn af systemet. Dette er irriterede og du skal nærmest være superbruger for at finde ud hvad, hvordan du gør dette.\nXiaomi Mi 11 har trådløs opladning hvor 50 watt er understøttet, men den kan også oplades på en almindelig 10 eller 15 watt trådløs oplader. Jeg har ikke fået trådløs oplader, der understøtter 50 watt, med i mit testkit, men jeg har fint kunne oplade den på andre trådløse opladere. På dette punkt minder Xiaomis tilgang til trådløs opladning ret meget om, hvad vi har set fra OnePlus.\nStærke forbindelser og god samtalekvalitet\nLyden fra stereohøjttaleren er optimeret af det Samsung-ejede brand Harman / Kardon. Jeg er ikke sikker på, hvilken forskel dét præcis har gjort, men højttalerne lyder nogenlunde, når man tænker på, at det trods alt er en mobil.\nDen gode lyd høres også ved samtaler samt hvis du anvender trådløst headset. Jeg har også haft et kablet sæt hovedtelefoner sat til USB-C-porten via en Baseus USB-C til 3.5 mm adapter. Også her er lyden ret fin. Ifølge specifikationerne skulle der medfølge en USB-C-adapter i salgspakken, men den var ikke med i mit testkit.\nGenerelt leverer Xiaomi Mi 11 stabile forbindelser på mobilnetværket og via Wi-Fi.\nVilde kamerasensorer - op til 108 megapixels\nHer ses kamerasensorerne på Xiaomi Mi 11 (Foto: MereMobil.dk)\nEt af de store salgspunkter er 108 megapixels kamerasensoren, der i øvrigt er fra Samsung. Det er fint nok med en stor sensor, men som på Samsungs telefoner er det ikke noget, der for alvor i dagligt brug giver mening.\nI standardindstillingen har billederne en opløsning på 27 megapixels. Hvis du VIL bruge 108-megapixels, skal det aktiveres i menuen.\nGenerelt oplever jeg fotokvaliteten fra Mi 11 fin. Kameraet starter hurtigt og man kan let få nogle fine skud i kassen, hvilket jeg synes er det allervigtigste.\nSom andre telefonen har denne også en AI-tilstand, hvor avanceret scenegenkendelse skal give bedre billeder. Generelt skal du vide, at det papiret er fint nok, men det kan også give nogle unaturlige billeder hvor farver og kontrast er pumpet lige hårdt nok op.\nSom en ekstra bonus skal du vide, at hovedsensoren har optisk stabilisator og der ikke er en dedikeret sensor til portrætfotografering.\nVed dårlige lysforhold klarer Mi 11 sig egentlig meget godt. Den har automatisk nattilstand, som på iPhone, så du ikke skal bøvle med at få aktiveret nattilstanden, når det er påkrævet.\nDu kan se et par af mine egne billeder herunder.\nDu får også et ultra vidvinkel kamera med fast fokus samt en makrosensor (fra Samsung) på 5 megapixels. Denne har autofokus og kan skyde makrobilleder på en afstand af 3 til 9 centimeter.\nSoftwaren har byder på en helt del sjove funktioner, hvor du blandt andet kan tage billeder af månen og anvende forskellige biografeffekter samt lave spændende billeder med lang udløsertid. Det er alt sammen finde tilføjelser, blot ikke noget der til hverdag er vigtigt for mig. Her er det vigtigste om mit point-and-shoot billede bliver godt - og dét gør det.\nTaget med Xiaomi Mi 11\nSÅDAN OPDATERES XIAOMI MI 11: Xiaomi oplyser til MereMobil.dk, at Mi11 vil modtage opdateringer i 3 år inklusive 2 opdateringer af Android-systemet. Det er uklart, hvor ofte telefonen vil modtage sikkerhedsopdateringer. Produktet kørte ved testen Android 11 med sikkerhedsniveau 1. februar 2021.\nKonklusion: Kunne sagtens have været en Huawei\nXiaomi Mi 11 har USB-C stik i bunden og ikke 3.5 mm jackstik, men der medfølger en adapter i salgspakken (Foto: MereMobil.dk)\nXiaomi Mi 11 er ret lækker at holde i hånden og positive sider har den mange af. Jeg glemmer helt, at jeg står med en Xiaomi. Det kunne lige så godt have været en Huawei. Særligt på softwaredelen kommer de to kinesiske varemærker tæt på hinanden.\nSom bekendt kan Huawei ikke længere bruge Googles apps og services på deres telefoner på grund af den amerikanske handelskrig mod Kina, men Xiaomi er ikke ramt af dette problem.\nDer er fuldt skrald på alt, hvad der kan kravle og gå fra Google, med Xiaomis egen fortolkning af Android smurt ovenpå.\nXiaomi Mi 11 skal i Danmark konkurrere 1:1 mod OnePlus 9 Pro. Der er bare lige dét, at Xiaomi har overtaget OnePlus’ value-for-money strategi. Mens OnePlus sætter priserne op, så sætter Xiaomi et nålestik ind i OnePlus’ bløde prispunkt.\nDu skal betale cirka 8.000 kroner for en 256 GB version af OnePlus 9 Pro mens Xiaomi Mi 11 kan købes til 6.300 kroner - ligeledes med 256 GB lagerplads. Av! Av! Og så kommer der i øvrigt også en Xiaomi Mi II Lite 5G til omkring den halve pris.\nANMELDELSE: OnePlus 9 Pro - derfor er det en god telefon\nNu kan man ikke bare sætte prisen ned og tro, at man scorer en topkarakter. På det foreliggende grundlag mangler Xiaomi stadig at tilrette deres strømstyring så notifikationer fra apps ikke kvæles. Der er rigtigt meget Xiaomi-bloatware, som ikke kan fjernes eller deaktiveres og så skal man ikke sætte en 108 megapixels sensor i en telefon bare fordi man kan.\nJeg er ikke gode venner med fingeraftrykslæseren i skærmen og softwaren har nogle designfejl hvor f.eks. tekst i notifikationer fra Facebook skæres af, på en uheldig måde. Mystiske oversættelser ses også hist og her.\nMin testtelefon kører Android 11 og MiUI 12.0.3 samt sikkerhedsniveau 1. februar 2021. Ved afslutningen af min Xiaomi Mi 11 test er det ikke lykkedes mig at få oplyst, hvad Xiaomis politik er for fremtidige software- og sikkerhedsopdateringer.\nDe positive sider er skærmkvaliteten, processorkraften og særligt batteritiden og opladningen samt prisen. På toppen af dette kommer gode point-and-shoot-billeder.\nKarakteren er 4 ud af 6 stjerner.\nSpørger du mig, om du skal købe Xiaomi Mi 11 i stedet for en Samsung-topmodel eller en OnePlus 9 Pro, er svaret ja, hvis du vil have den maksimale ydelse for pengene. Mi 11 er et godt køb. Du skal så også vide, at gensalgsværdien sandsynligvis er helt i bund. Her er Samsung trods alt et mere kendt varemærke.\nXiaomi Mi 11 er en frisk start på det danske marked. Det bliver spændende, om de kan snuppe de sidste markedsandele fra Huawei og efterfølgende begynde at guffe af Samsungs kunder.\nXiaomi Mi 11 er et godt køb\nRigtig flot og meget flydende skærm\nUtrolig meget processorkraft\nStabile netværksforbindelser og god samtalekvalitet\nTager gode billeder - point-and-shoot\nLav pris i forhold til specifikationer\nStor mængde bloatware der ikke kan fjernes\nStrømstyring dræber vigtige apps så notifikationer ikke fungerer\nDu skal ikke købe denne mobil pga. 108-megapixels sensoren\nFingeraftrykssensor aflæser forkert ind i mellem\nUkendt varemærke i Danmark (endnu) = dårlig gensalgsværdi\nUklarhed om fremtidige softwareopdateringer\nAktuelle priser på Xiaomi Mi 11\nHerunder kan du se dagspriserne på Xiaomi Mi 11.\nXiaomi er meget andet end smartphones. El-løbehjul, tv-skærme, smarthome-dimser og MEGET andet, er at findes i deres internationale katalog.


PressReader - BT: 2015-05-31 - ’ Jeg brød sammen’\n’ Jeg brød sammen’\nAlexander Kølpin fortæller nu åbent om sin skilsmisse for tre år siden\nBT - 2015-05-31 - NYHEDER - Heidi Pedersen hped@ bt. dk\nParret havde været sammen i 14 år, da Alexander Kølpin fandt ud af, at hans kone, psykolog Sarah Zobel havde et forhold til sangeren Burhan G. Det var ugebladet Se & Hør, der i en e- mail meddelte Kølpin om hans hustrus sidespring.\n» Det var et kæmpe chok. Men jeg er glad for nu, at jeg ikke reagerede på mine følelser og sagde skrid, kælling. Vi kæmpede for ægteskabet i en periode, men det kræver jo, at man er to, der kæmper sammen, og der kom et tidspunkt, hvor jeg ikke kunne være med. Jeg kunne mærke, at her gik min grænse, og så var det slut, « siger Alexander Kølpin i et interview med Berlingske i anledning af sin 50- års fødselsdag d. 1 juni.\nDen tidligere balletdanser beskriver bruddet som ’ en hård periode’. Efterfølgende boede han i sine forældres hus, og en dag troede han, at han skulle dø.\n» Jeg fik et nervesammenbrud, kan man sige. Jeg lå bare på gulvet, var lam i armene og følelsesløs i kæberne og op til ørerne, « siger han.\nIsær samværet med andre mennesker blev svært for den ellers så succesrige mand.\n» Det sociale var det værste. Jeg kunne ikke holde ud at være sammen med andre mennesker. Jeg brugte al min energi på at holde sammen på mine børn og mig selv. Jeg har aldrig været så ked af det « .\nAlexander Kølpin var ikke bare følelsesmæssigt smadret efter sin skilsmisse. Han var også kommet ud af form.\n» Jeg ved godt, at jeg ikke kan være, som da jeg var 25, men når man har brugt så mange år på at gå op i sin krop, er det frygteligt, når man ikke er i form. Men jeg har trænet så meget i mit liv, hver eneste dag i otte timer var det det eneste, jeg lavede, så jeg har ikke lyst til at træne.\nDen tidligere balletdanser har to børn sammen med Sarah Zobel, 14- årige Roberta og ni- årige Vicent.\nTidligere balletdanser og hotelejer Alexander Kølpin brød sammen over hans ekskones sidespring.


Håndholdt telefoni skal koste klip | SaebyAvis.dk - lokale nyheder fra Sæby\nHåndholdt telefoni skal koste klip\n20. januar 2018 - kl. 11:30 - af Henrik Christensen\nSkærpede straffe for at tale i håndholdt telefon, læse SMS’er eller være på sociale medier, mens man kører bil. Regeringen og Dansk Folkeparti er blevet enige om at skærpe regler og straf for at bruge mobilen og andet håndholdt udstyr, mens man kører bil. I dag koster det “kun” en bøde på kr. 1.500 for at tale i håndholdt telefon. I fremtiden skal det også koste et klip i kortet.\nSamtidigt bliver forbudet gjort teknologineutralt, så det gælder alle håndholdte enheder som tablets, bærbare computere og GPS.\nDansk Folkeparti støtter regeringens forslag, så der er allerede sikret et flertal for forslaget, som transportministeren fremsætter i efteråret. Transportminister Ole Birk Olesen (LA) forventer, at bilister vil tage håndholdt telefoni mere alvorligt, hvis de riskerer et klip i kortet udover bøden på 1.500 kr. Får man tre klip i kortet inden for tre år, skal man op til en ny teori- og køreprøve. Består man ikke begge, mister man kørekortet. For mange kan det blive en alvorlig affære, da det kan være umuligt at passe sit job uden kørekort.\nDen socialdemokratiske transportordfører Rasmus Prehn støtter regeringens og DF’s forslag, men vil ikke lægge sig fast på, om det skal koste et klip i kortet, eller om en indkomstafhængig bøde, kunne være løsningen i stedet.\nFald i antal sigtelser\nForslaget kommer selvom der er sket et fald i antallet af sigtelser for at benytte håndholdt mobil. Fra 2015 til 2017 er der sket et fald fra godt 41.000 sigtelser til knap 20.000 – altså godt en halvering.\nUopmærksomhed spiller ind i hver tredje dødsulykke i trafikken. Det sætter Rådet for Sikker Trafik og Forsikring & Pension fokus på uopmærksomhed i trafikken i den landsdækkende kampagne ”Kør bil, når du kører bil”. Kampagnen starter mandag 22. januar.\nFor at se om trafikanterne har “lyttet og lært”, følger politiet op med en kampagne hele uge 6. Udover håndholdt mobiltelefoni vil politiet have fokus på bl.a. slingrende kørsel, vognbaneskift på motorvej uden brug af blinklys, overskridelse af spærreflader, manglende signalgivning og lignende “unoder”.\nUopmærksomhed skyldes ikke, som mange fejlagtigt tror, ting uden for bilen. 70% af de ting, der tager opmærksomheden findes i bilen. Det kan f.eks være at:\nKonklusion: Kør bil, når du kører bil.\nKilde: Rådet for Sikker Trafik og DR\nEmail en kopi af 'Håndholdt telefoni skal koste klip' til en bekendt


Nexus Advokater gik fra 100 til 1000 leads om måneden\nNexus Advokater fra 100 til 1000 leads\nUdfordringen for Nexus Advokater\nSimon Heising som er partner i Nexus Advokater tog kontakt til os med den udfordring at hans Google AdWords kampagne, som han selv havde sat op, ikke performede godt nok sammenlignet med det forbrug som annonceringen krævede.\nAdvokatkontorer har muligheden for at brede sig over et stort felt lige fra strafferet til erhvervsret og videre til personalejura. Simon havde været flittig og oprettet annoncering til alle områder, det var langt fra alle områder, som var lige profitable.\nSimon havde et ønske om at få flere leads fra relevante kunder, færre udgifter og dermed en lavere udgift per genereret lead.\nVi startede med at lave en tilstandsrapport, hvor vi slavisk gennemgik Simons konto. Rapporten indeholdt en vurdering af Google AdWords kontoen og et oplæg til hvad, som skulle tilrettes for at øge performance med det formål at øge antallet af leads og samtidig formindske udgiften per ordre.\nVi lagde ud med at frasortere de kampagner, annoncegrupper, annoncer og søgeord som ikke performede. På den måde fik vi taget de lavt hængende frugter først. Hurtigt begyndte Simons kampagne nu at generere ROI.\nInddeling i temaer\nVi valgte nu at inddele advokatoprådet i temaer og lavede landing pages i samarbejde med Nexus Advokaters webbureau. Det blev i alt til 6 landing pages.\nTilretning af kampagnen\nNæste opgave blev at tilrette kampagnen med yderligere annoncegrupper.\nSøgeord i forskellige matchformer blev tilføjet for at opnå en mere målrettet annoncering.\nTilpasning af bud til de enkelte platforme og enheder gav os mulighed for at tilpasse annonceringen til potentielle kunders kunderejse.\nInfoudvidelser, undersidelinks, opkaldsudvidelser og SMS udvidelser blev tilføjet. De to sidste primært for at få flest mulige kontaktpunkter. Ikke alle kunder er ens nogle ønsker at blive ringet op, andre vil selv ringe, og sidst men ikke mindst er der også dem, der ønsker at henvende sig via kontaktformularen.\nI forhold til de mål vi havde sat op blev der optimeret på søgeord, annoncer, annonceudvidelser og budstyring m.m. for i sidste ende at få flest mulige leads til færrest udgifter.\nVi overtog hele arbejdet med kampagnen fra Simon, og på den måde lykkedes det Simon at få mere tid i hverdagen til andre opgaver. Det i sig selv gjorde at vores arbejde skabte ROI.\nAntallet af leads steg fra 100 leads om måneden til langt over 1.000 leads hver måned.\nSamtidig faldt udgiften per lead med 30%. Konverteringsprocenten steg til 14%.\nØnsker du flere leads, salg og mere ud af hver Google AdWords krone så kontakt os endelig, vi er tildelt den højeste anerkendelse af Google, som går under titlen Premier Google Partner. Vi gør dig bedre på Google.\nKontakt os nu! Udfyld formularen her eller ring 7020 4838 og få et tilbud!


Frisør Padborg: Find en god eller billig frisør i Padborg\nFind en frisør i Padborg\nOverblik over frisører i Padborg\nHer kan du finde en frisør i Padborg. Vi har lavet en samlet oversigt over damefrisører og herrefrisører i Padborg, så du hurtigt og nemt kan få overblik over de forskellige saloner i Padborg uanset, om du er på jagt efter en god frisør eller en billig frisør i Padborg.\nFrisører i Padborg\nHer kan du se de frisører, som vi har fundet i Padborg. Her er frisører, som heller end gerne hjælper dig med tips og gode råd, når du vil have en ny frisure eller bare vil have passet dine lokker optimalt.\nDu kan også være heldig at finde en frisør i Padborg uden tidsbestilling, hvor du bare kan gå ind og vente, til de har tid til at klippe dig.\nTelefon: 74 67 07 76\nDin Mobile Frisør\nTelefon: 71 65 92 31\nRyttergabsvej 34, Fårhus\nTelefon: 74 67 49 14\nTelefon: 21 69 88 84\nTelefon: 74 67 23 28\nFind en dygtig frisør i Padborg\nPriserne kan variere meget fra frisør til frisør i den samme by. Hvis du søger en billig frisør i Padborg, kan det derfor være en god idé at sammenligne priser på de forskellige frisørers hjemmeside. Heldigvis er de gode til at liste priserne for deres services, så du ved, hvad det koster, inden du sætter dig i stolen.\nMange hårprodukter som fx hårshampoo og hårkur er udviklet til at styrke dit hår og gøre det sundere. Hårprodukter af en høj kvalitet gør en stor forskel for, hvordan dit hår føles. Din frisør i Padborg vil helt sikkert kunne vejlede dig i, hvilke produkter der er de rette til lige netop dig uanset, om det drejer sig om hårshampoo, hårkur, hårfarve, voks, hårstyling eller hårbørster. Nogle frisører sælger endda også føntørrer, krøllejern og glattejern i deres salon.\nSlap af og nyd besøget hos en god frisør i Padborg\nOfte starter en hårbehandling med en hårvask og hårbundsmassage, som sætter gang i blodcirkulationen i din hårbund. Det er med til at styrke dit hår, så det ser stærkt og glansfuldt ud. Du skal bare læne dig tilbage, lukke øjnene,slappe af og nyde, at du er i centrum hos en god frisør i Padborg.\nFrisør Frisør giver dig overblik over frisører i Padborg.