Dimensionering 2018 BILAG maj PDF\nDownload "Dimensionering 2018 BILAG maj 2017"\n1 BILAG 2 Dimensionering maj 2017 CSH Afklaring af spørgsmål til fakta som ligger til grund for beslutning om dimensionering af beklædningshåndværkeruddannelsen Der var fra sidste udvalgsmøde følgende spørgsmål, som sekretariatet har skulle afklare: A) Tal fra Databanken for beskæftigelsesfrekvens og videreuddannelsesfrekvens viser en beskæftigelsesfrekvens på 0,32 og en videreuddannelsesfrekvens på 0,40 i alt 0,72. Skolen undrer sig over, hvordan dette stemmer overens med en ledighedsprocent på 0,24? B) I forhold til kravet om at elever skal have tegnet uddannelsesaftale senest 3 måneder efter start på HF, hvorledes tæller karensperiode med i dette regnskab? Er det inklusiv eller eksklusiv karensperioden? Ad A) Hvordan kan der være en ledighedsprocent på 0,24 når beskæftigelsesog videreuddannelsesfrekvens er på 0,72? Sekretariatet undersøgelse viser, at det ikke er muligt at sammenholde beskæftigelses- og videreuddannelsesfrekvens med ledighedsprocent. Dette skyldes, at de to frekvenser opgøres med forskellige perioder: Ledighedsprocenten på 0,24 er en opgørelse af, hvor mange af dem der blev færdiguddannede i 2013, der var ledige i kvartaler efter endt uddannelse. Beskæftigelses- og videreuddannelsesfrekvensen er opgjort til følgende i perioden : Nøgletal: 2013* 2014** 2015*** 2016**** Beskæftigelsesfrekvens (inkl. 0,44 0,43 0,36 0,33 syge/barselfrekvens) Videreuddannelsesfrekvens 0,55 0,5 0,36 - Selvstændighedsfrekvens 0,0253 Forskel i beskæftigelse fordelt på etnicitet ,2 Side 1/3\n2 BILAG 2 Forskel i beskæftigelse fordelt på køn Det skal her bemærkes, at frekvenserne har en vis forsinkelse, således at: *) Frekvensen for 2013 baseret sig på færdiguddannede i 2011, deres beskæftigelse/videreuddannelse/selvstændighed i 2012, opgjort i 2013 **) Frekvensen for 2014 baseret sig på færdiguddannede i 2012, deres beskæftigelse/videreuddannelse/selvstændighed i 2013, opgjort i 2014 ***) Frekvensen for 2015 baseret sig på færdiguddannede i 2013, deres beskæftigelse/videreuddannelse/selvstændighed i 2014, opgjort i 2015 ****) Frekvenserne for 2016 baseret sig på færdiguddannede i 2014, deres beskæftigelse/videreuddannelse/selvstændighed i 2015, opgjort i Det vil sige, at hvis vi på nogle måder skal sammenligne ledighedsprocent på 0, 24 for elever uddannet i 2013, så skal vi se på beskæftigelses- og videreuddannelsesfrekvensen for Denne er 0,72 (0,36+0,36). Hvis vi dertil lægger en ledighedsprocent på 0,24 så får vi en samlet frekvens på 0,96. Det er ikke helt 1,0 og selvstændighedsfrekvensen kan ikke forklare de manglende 0,04. Det som kan forklare forskellen er, at ledighedsprocenten opgøres på 3 på hinanden følgende kvartaler, mens beskæftigelses- og videreuddannelsesfrekvens opgøres for 1 år af gangen. De to tal kan derfor ikke sammenlignes fuldstændigt. Ad B) Hvordan fortolkes kravet om, at elever skal have tegnet uddannelsesaftale senest 3 måneder efter start på HF? Er det inklusiv eller eksklusiv karensperioden? Sekretariatet er kommet i besiddelse af ministeriets retningslinjer vedr. den planlagte dimensionering. Disse er udsendt den 22. maj. Der står følgende om de objektive kriterier for dimensionering: Uddannelser uden kvote (uddannelser med praktikpladskrav), dvs. med krav om uddannelsesaftale ved optagelse på grundforløbets 2. del, fastsættes ud fra følgende kriterier: 1) Regeringens modelparameter er under 1,0 2) Mindre end 50% af uddannelsesaktive elever har indgået en uddannelsesaftale med en virksomhed inden for tre måneder efter GF2 er gennemført Side 2/3\n3 BILAG 2 3) Ledighedsgraden for færdiguddannede kvartaler efter fuldførelse af uddannelsen er over gennemsnittet for alle erhvervsuddannede, jf. seneste opgørelse. Ud fra ovenstående præcisering fra ministeriet vurderer sekretariatet, at det er meget tydeligt, at karensperioden IKKE indgår i beregningsmodellen, dvs. at der skal tælles 3 måneder direkte fra afslutning af Grundforløb 2. Side 3/3\n4 BILAG 3 Styrelsen for Undervisning og Kvalitet Afdelingen for Erhvervsrettet Uddannelse og Tilskud Retningslinjer og kvoteberegningsmodel Frederiksholms Kanal København K Tlf. nr.: CVR nr.: maj 2017 Sags nr.:16/ Indledning og baggrund 1 2 Dimensionering af uddannelser 3 3 Fravigelser fra de objektive kriterier 4 4 Kvoteberegningsmodel 5 5 Institutionsfordeling 11 6 Processen for dimensionering 12 7 Bilag 1: Procesplan for dimensionering 14 8 Bilag 2: Data til beregning af dimensionerede uddannelser 2018 samt beregning af kvoter Indledning og baggrund Det fremgår det af Trepartsaftale om tilstrækkelig og kvalificeret arbejdskraft i hele Danmark og praktikpladser fra august 2016, at: Udgangspunktet er, at alle elever skal kunne forvente at afslutte den uddannelse, de har påbegyndt. Dette indebærer en dimensionering på de uddannelser, hvor der vurderes at være en ubalance mellem tilgang og mulighed for at få en praktikplads, og hvor det fremtidige arbejdskraftbehov er faldende. Af den tekniske arbejdsgruppes afrapportering fra november 2016 fremgår det endvidere, at: For at sikre gennemskuelighed for elever og skoler skal dimensionering af erhvervsuddannelser både med og uden skolepraktik bygge på objektive kriterier. Med henblik på at implementere dimensioneringen, jf. hhv. trepartaftalen og den tekniske arbejdsgruppes afrapportering, er der fremsat et forslag til ændring af erhvervsuddannelsesloven 9, som hidtil har lovreguleret dimensionering/adgangsbegrænsning af erhvervsuddannelserne.\n5 BILAG 3 I lovforslaget Lov om ændring af lov om Arbejdsgivernes Uddannelsesbidrag, lov om erhvervsuddannelser, lov om folkeskolen og forskellige andre love, affattes 9 således:» 9. Undervisningsministeren træffer efter indstilling fra Rådet for de Grundlæggende Erhvervsrettede Uddannelser beslutning om begrænsning af adgangen til skoleundervisning (dimensionering) inden for de enkelte uddannelser. Beslutning om dimensionering af en uddannelse sker under hensyn til de forventede fremtidige behov inden for forskellige fagområder baseret på følgende parametre: 1) Andelen af uddannelsesaktive elever, som har indgået en uddannelsesaftale med en virksomhed inden for tre måneder efter gennemført grundforløb. 2) Ledighedsgraden for færdiguddannede. 3) Forholdet mellem efterspørgslen og udbuddet efter faglært arbejdskraft. Stk. 2. Beslutning om dimensionering træffes for et år ad gangen. Undervisningsministeren kan efter indstilling fra Rådet for de Grundlæggende Erhvervsrettede Uddannelser fastsætte nærmere regler om dimensionering, herunder om de kriterier, der er omfattet af stk. 1, om fravigelse herfra, om fremgangsmåden i forbindelse med forberedelse af og beslutning om dimensionering samt om fastlæggelse af kvotestørrelse og -fordeling på institutionerne.«forudsat, at den nye lov vedtages, vil det således med den nye lov fortsat være Undervisningsministeren, som træffer beslutning om adgangsbegrænsning/dimensionering efter indstilling fra REU. Udgangspunktet for dimensionering vil fremadrettet ske på grundlag af objektive kriterier, konkretiseret i de tre ovenstående parameter (1-3). I dette notat fastsættes nærmere retningslinjer om dimensionering jf. stk. 2 i lovforslaget, herunder: De objektive kriterier for dimensionering af erhvervsuddannelser (jf. afsnit 2. Dimensionering af uddannelser) Kriterier om fravigelse fra de objektive kriterier for dimensionering (jf. afsnit 3. Fravigelse fra de objektive kriterier) Fastlæggelse af model for beregning af kvotestørrelsen (jf. afsnit 4. Kvoteberegningsmodel) Fastlæggelse af model for institutionsfordelingen (jf. afsnit 5. Institutionsfordeling). Fremgangsmåden i forbindelse med forberedelse af og beslutning om dimensionering (jf. afsnit 6. Processen for dimensionering) 2\n6 BILAG 3 2 Dimensionering af uddannelser I den tekniske arbejdsgruppes afrapportering fra november 2016 er de objektive kriterier, som skal ligge til grund for dimensionering af uddannelser fra 2018 og frem konkretiseret således: Boks 1: Objektive kriterier for dimensionering af erhvervsuddannelser Uddannelser uden kvote (uddannelser med praktikpladskrav), dvs. med krav om uddannelsesaftale ved optagelse på grundforløbets 2. del, fastsættes ud fra følgende kriterier: Regeringens modelparameter under 1,0 og Mindre end 50 pct. af uddannelsesaktive elever har indgået en uddannelsesaftale med en virksomhed inden for tre måneder efter GF2 er gennemført, og Ledighedsgraden for færdiguddannede kvartaler efter fuldførelse af uddannelsen er over gennemsnittet for alle erhvervsuddannede jf. seneste opgørelse. Uddannelser med en positiv kvote, dvs. med en positiv kvote for, hvor mange elever der kan optages på grundforløbets 2. del ud over dem, der allerede har en uddannelsesaftale, fastsættes ud fra følgende kriterier: Regeringens modelparameter under 1,0 og Mere end 50 pct. men mindre end 80 pct. af uddannelsesaktive elever har indgået en uddannelsesaftale med en virksomhed inden for tre måneder efter GF2 er gennemført, og Ledighedsgraden for færdiguddannede kvartaler efter fuldførelse af uddannelsen er over gennemsnittet for alle erhvervsuddannede jf. seneste opgørelse. Note: Se bilag 2 for definitioner af de enkelte variable. Ovenstående objektive kriterier er udgangspunktet for ministeriets beregning af, hvilke uddannelser der skal dimensioneres fra 2018 og frem. Dimensioneringen sendes i høring i REU inden undervisningsministeren beslutter den endelige dimensionering (jf. afsnit 6: Processen for dimensionering). REU skal endvidere høres om, hvorvidt der er uddannelser, der bør dimensioneres, selv om de ikke opfylder de objektive kriterier for dimensionering. Dette omfatter bl.a. indstilling om den fortsatte dimensionering af uddannelser, der er adgangsbegrænset i 2017, men som ikke dimensioneres på baggrund af de fastsatte objektive kriterier. Indstillingen bør ske under hensyn til, om uddannelserne har risiko for igen at komme ud af balance, såfremt eksisterende adgangsbegrænsning/dimensionering ophæves. 3\n7 BILAG 3 REU får til brug for arbejdet med indstillinger vedrørende dimensionering stillet oplysninger om bl.a. ledighed, skolepraktikandel, overgangsfrekvens fra GF2 til hovedforløbet samt modelparameter fordelt på alle erhvervsuddannelser til rådighed. Se mere om data i bilag 2. 3 Fravigelser fra de objektive kriterier Som det fremgår af teknisk arbejdsgruppes afrapportering, skal eventuelle fravigelser for dimensionering baseret på de objektive kriterier være baseret på vægtige argumenter. Dette omfatter både fravigelse af de objektive kriterier i forhold til dimensionering af uddannelser med og uden kvoter samt kvotefastsættelsen baseret på kvoteberegningsmodellen (jf. afsnit 4 nedenfor). I forlængelse af den tekniske arbejdsgruppes afrapportering kan sådanne vægtige argumenter omfatte: a) Væsentlig forskel i vurderingen af fremtidig arbejdskraftbehov. Hvis der er væsentlige forskelle i vurderingen af det fremtidige arbejdskraftbehov for en uddannelse, kan dimensioneringen/kvotefastsættelsen tage hensyn hertil. Væsentlige forskelle i vurderingen af arbejdskraftbehovet kommer til udtryk som en forskel på hhv. om det modelparameter, der anvendes som grundlag for dimensionering (regeringens modelparameter) og det modelparameter, som anvendes som grundlagt til praktikpladsafhængig AUB (LO/DAs modelparameter) er over eller under 1. Dvs. hvis det ene modelparameter indikerer fremtidig efterspørgsel efter arbejdskraft (og dermed er over 1) mens det andet modelparameter indikerer fremtidig overskud af arbejdskraft (og dermed er under 1). b) Hensyntagen til helt små uddannelser. Meget små uddannelser omfatter uddannelser med under 20 elever i tilgang på hovedforløbet som gennemsnit over de seneste tre år. Fx kan dimensionering/kvotefastsættelse tage hensyn til, at meget små uddannelser ikke dimensioneres på en sådan måde, at det vil blive svært at opretholde mindst ét udbud af uddannelsen. c) Hensynstagen til nyoprettede uddannelser. Nyoprettede uddannelser omfatter helt nye uddannelser på beskæftigelsesområder, der ikke tidligere har været uddannelsesdækket og som kun har haft dimittender tre år eller derunder. Fx kan dimensionering/kvotefastsættelse tage hensyn til, at nyoprettede uddannelser på beskæftigelsesområder, der ikke tidligere har været uddannelsesdækket, ikke dimensioneres på en sådan måde, at det vil blive svært at igangsætte/opretholde mindst et udbud af uddannelsen. d) Hensynstagen til konjunkturudsvings eventuelle uhensigtsmæssig effekt. Konjunkturudsving kan have haft en uhensigtsmæssig effekt på 4\n8 BILAG 3 de objektive data, som ligger til grund for dimensioneringen. Fx kan dimensionering/kvotefastsættelse tage hensyn til, at konjunkturudsving ikke får "for stor" betydning for dimensioneringen af uddannelsen. e) Omfattende omlægninger af uddannelser. Omlægninger af uddannelsernes indhold, der vurderes at være så omfattende, at der reelt er tale om en ny uddannelse. I disse tilfælde vil der typisk også skulle gennemføres en ny udbudsplacering. 4 Kvoteberegningsmodel Det fremgår af trepartsaftalen og den tekniske arbejdsgruppes afrapportering, at fastsættelse af kvotens størrelse sker med udgangspunkt i antallet af uddannelsesaktive elever på en given uddannelse, der efter 3 mdr. har indgået en uddannelsesaftale under hensynstagen til de seneste kendte frafaldstal, overgangsfrekvenser mv. Det er således en direkte sammenhæng mellem antallet af elever, som har fået en aftale det forudgående år, og kvotens størrelse. Den fremadrettede metode til fastsættelse af kvotestørrelsen besluttes af ministeren for børn, undervisning og ligestilling efter høring fra REU. Ministeren fastlægger herefter endelig årligt kvotefordeling på institutionerne under hensyn til geografi og udbudsmuligheder efter høring i REU. Der skal således fastlægges en kvoteberegningsmodel, som skal fastsætte en kvote for, hvor mange elever, der kan optages på grundforløbets 2.del uden uddannelsesaftale på en uddannelse, som dimensioneres med kvote. Der er i udvikling af den endelige kvoteberegningsmodel lagt vægt på, at den tager udgangspunkt i forhold, der vedrører både udbuds- og efterspørgselssiden, så kvoteberegningen bliver så afbalanceret som mulig og samtidig tager højde for udviklingen på arbejdsmarkedet. Idet det ønskes at sikre en direkte sammenhæng mellem antallet af elever, som har fået en aftale det forudgående år, og kvotens størrelse tager modellen udgangspunkt i antallet af elever, som 3 måneder efter afsluttet GF2 har indgået en uddannelsesaftale. For at sikre at kvoten får en størrelse, så der fortsat kan optages elever nok på GF2 til at møde behovet for færdiguddannede, og for samtidig at sikre, at de elever, som falder fra pga. manglede uddannelsesaftaler, reduceres, tages der i modellen hensyn til frafaldet dels på GF2 og dels på hovedforløbet. En del af eleverne i skolepraktik forventes at udgøre en del af de færdiguddannede, der er behov for. Derfor tages der i kvotefastsættelsen for uddannelser med skolepraktik også hensyn til, at en del af eleverne i sko- 5\n9 BILAG 3 lepraktik tre måneder efter afsluttet grundforløb, kan forventes at opnå en uddannelsesaftale senere i uddannelsesforløbet. For uddannelser uden skolepraktik tages der hensyn til, at en del af de elever, som står i praktikpladssøgekøen tre måneder efter afsluttet grundforløb, kan forventes at opnå en uddannelsesaftale senere i uddannelsesforløbet. For at medtage efterspørgselssiden tages der hensyn til, at uddannelser med relativ lille ledighed skal have en relativt større kvote, sammenlignet med uddannelser med relativ stor ledighed, der skal have en mindre kvote. Det sker ved, at der i modellen tages hensyn til den gennemsnitlige ledighedsgrad for den enkelte uddannelse. Den foreslåede model bygger således på følgende variable: Variable på uddannelsesniveau + Alle i uddannelsesaftaler + Del af de frafaldne på GF2 + Del af de frafaldne på Hovedforløb + Del af skolepraktikaftaler (for uddannelser med skolepraktik) + Del af praktikpladssøgende (for uddannelser uden skolepraktik) - Ledige Opgørelse af variable på uddannelsesniveau Antal elever, som 3 måneder efter afsluttet GF2 har indgået en uddannelsesaftale Antal elever, som 3 måneder efter start på GF2 er faldet fra (med og uden omvalg) Antal elever, som 3 måneder efter start på hovedforløbet er faldet fra (med og uden omvalg) Antal elever, som 3 måneder efter afsluttet GF2 er overgået til skolepraktik * (100 den gennemsnitlige andel tid i skolepraktik ift. alle igangværende aftaler på uddannelsen i kalenderåret) Antal elever, som 3 måneder efter afsluttet GF2 er overgået til søgekø * 0,10 Antal elever svarende til den gennemsnitlige ledighed i kvartal for færdiguddannede på den enkelte uddannelse i seneste opgørelse Den konkrete kvoteberegningsmodel kan opstilles som nedenfor, hvor der også fremgår eksempler på kvoteberegningen: For uddannelser med skolepraktik eksempel med hypotetiske tal: Antal elever, som 3 måneder efter afsluttet GF2 har indgået en uddannelsesaftale Antal elever, som 3 måneder efter start på GF2 er faldet fra, med og uden omvalg Antal elever, som 3 måneder efter start på hovedforløbet er faldet fra, med og uden omvalg Antal elever, som 3 måneder efter afsluttet GF2 er overgået til skolepraktik * (1 den gsn. andel tid i skolepraktik ift. alle igangværende aftaler på uddannelsen) (85 * (1 0,142)) + 73 Antal svarende til gennemsnitlig ledighed i kvartal for færdiguddannede på uddannelsen (( ) * 0,127) 42 = Kvote for optag af elever uden forudgående uddannelsesaftale til GF2 = 291 6\n10 BILAG 3 For uddannelser uden skolepraktik eksempel med hypotetiske tal: Antal elever, som 3 måneder efter afsluttet GF2 har indgået en uddannelsesaftale 44 + Antal elever, som 3 måneder efter start på GF2 er faldet fra, med og uden omvalg Antal elever, som 3 måneder efter start på hovedforløbet er faldet fra, med og uden omvalg Antal elever, som 3 måneder efter afsluttet GF2 er overgået til søgekø * 0,10 (28 * 0,10) + 3 Antal svarende til gennemsnitlig ledighed i kvartal for færdiguddannede på uddannelsen (( ) * 0,197) 29 = Kvote for optag af elever uden forudgående uddannelsesaftale til GF2 =_120 I boksen nedenfor fremgår en uddybet argumentation for at medtage de enkelte variable i den foreslåede kvoteberegningsmodel. Den konkrete opgørelse af de enkelte variabel fremgår i bilag 2. Data til beregning af dimensionerede uddannelser 2018 samt beregning af kvoter Boks 2: Uddybet argumentation for valg af variable til kvoteberegningsmodellen Valg af variable i kvoteberegningsmodellen Alle i uddannelsesaftaler: Antal elever, som 3 måneder efter afsluttet GF2 har indgået en uddannelsesaftale, for et helt kalenderår. Denne variabel medtages, da det både specificeres i aftaleteksten og i teknisk arbejdsgruppes afrapportering, at der skal være en direkte sammenhæng mellem antallet af elever, som har fået en aftale det forudgående år og kvotens størrelse. Del af de frafaldne på GF2: Antal elever, som 3 måneder efter start på GF2 er faldet fra (med og uden omvalg), for et helt kalenderår. Denne variabel medtages for at sikre, at der tages hensyn til frafald, der kan skyldes andre årsager end manglende uddannelsesaftaler. Del af de frafaldne på hovedforløb: Antal elever, som 3 måneder efter start på HF er faldet fra (med og uden omvalg), for et helt kalenderår. Denne variabel medtages ligeledes for at sikre, at der tages hensyn til frafald, der kan skyldes andre årsager end manglende uddannelsesaftaler. Del af skolepraktikaftaler: Antal elever, som 3 måneder efter afsluttet GF2 er overgået til skolepraktik i ét helt kalenderår ganget med den gennemsnitlige andel tid i skolepraktik af alle igangværende aftaler i det pågældende kalenderår. Denne variabel medtages i modellen for uddannelser med skolepraktik, for at sikre, at en del af de elever, som er i skolepraktik efter 3 måneder, men senere i uddannelsesforløbet kommer i uddannelsesaftale, medtages og trækker kvoten i en positiv retning. Derved vil uddannelsens kvote påvirkes mere positivt, når elevernes gennemsnitlige andel tid i skolepraktik er lille, sammenlignet med uddannelser, hvor den er høj. Det vurderes centralt i kvotemodellen at medtage en vis andel af de elever, som efter tre måneder er i skolepraktik, da vi ved at relativt få ca. 2 pct. af de elever, som færdiggør deres uddannelses, udelukkende er i skolepraktik under hele deres uddannelsesfor- 7\n11 BILAG 3 løb (jf. Årsstatistikken på praktikpladsområdet 2015). 11 pct. færdiggør deres uddannelse ved en kombination af skolepraktik og uddannelsesaftaler, mens 87 pct. færdiggør alene i uddannelsesaftale. Desuden ved vi, at det gennemsnitlige antal måneder i skolepraktik inden eleven indgår første delaftale/kort aftale/kombinationsaftale er 4,4 måneder og inden første restaftale er 5,9 måneder (jf. EVAs evaluering af det praktikpladsopsøgende arbejde, 2016). Endelig fremgår det i frafaldsstatistikken 1, at andelen af elever, som får en uddannelsesaftale er stigende frem til 6 måneder efter tilgang til hovedforløbet. Skolepraktik kan således for nogle uddannelser være et forstadie til at indgå en uddannelsesaftale med en virksomhed for den enkelte elev. En del af elever i skolepraktik tre måneder efter afsluttet grundforløb 2 må således forventes at overgå til uddannelsesaftale, særligt frem til 6 måneder efter afsluttet grundforløb. Vi har valgt at gange antallet af elever i skolepraktik med den gennemsnitlige andel tid i skolepraktik i seneste kalenderår, da denne variabel i forvejen er præsenteret og anvendt i forbindelse med fordelsuddannelserne, samt fordi den er en god proxy for, hvor stor en andel af de skolepraktikelever, som efter tre måneder er i skolepraktik, men som senere i deres uddannelsesforløb får en uddannelsesaftale. Alternativt kunne man anvende antal skolepraktikelever, som efter 6 måneder efter afsluttet grundforløb 2 er i skolepraktik, men dette vil betyde, at data vil blive forsinket. For dimensionering 2018 vil vi først have data for 2016 i sensommeren Alternativt kunne man anvende andel skolepraktikelever, som efter 6 måneder efter afsluttet grundforløb 2 er i skolepraktik baseret på data for et tidligere år. For dimensionering 2018 vil dette være 2015-data. Vi vurderer her, at aktualiteten af data er central, og vælger derfor at gange med den gennemsnitlige tid i skolepraktik af alle aftaler baseret på data fra samme år som det andet data der indgår i kvoteberegningsmodellen. For dimensionering 2018 er det 2016-data. Del af elever i søgekøen: Antallet af elever, som er overgået til søgekø efter afsluttet grundforløb 2 ganget med 0,10 Denne variabel medtages i modellen for uddannelser uden skolepraktik, for at sikre, at en del af de elever, som er i søgekø efter 3 måneder, men senere i uddannelsesforløbet kommer i uddannelsesaftale, medtages og trækker kvoten i en positiv retning. Der medtages kun 10% af antallet af elever, som efter tre måneder er i søgekøen, da statikken viser, at det er relativt få af eleverne i søgekøen, som på et senere tidspunkt i deres uddannelsesforløb kommer i uddannelsesaftale. Årsstatistikken på praktikpladsområdet 2015 viser på tværs af erhvervsuddannelserne, at 60 pct. af eleverne i søgekøen får deres uddannelsesaftale inden for den første måned i søgekøen og 95 pct. får uddannelsesaftalen inden for de første tre måneder i søgekøen. Dog må der forventes at være forskelle inden for de enkelte uddannelser, at uddannelser uden skolepraktik har flere elever i søgekøen og at relativt flere elever i søgekøen opnå uddannelsesaftaler senere i deres uddannelsesforløb på disse uddannelser. 1 Jf. indikatoren Frafald fra uddannelsesstart til evt. hovedforløb, status, 12 måneder,\n12 BILAG 3 Ledige: Andel elever svarende til den gennemsnitlige dimittendledighed i kvartal for færdiguddannede på uddannelsen det seneste opgørelsesår. Ledighedsfrekvensen inddrages for at tage højde for, at ikke alle elever efter afsluttet hovedforløb kommer i beskæftigelse, og der kan derfor være behov for at reducere antallet af færdiguddannede, så dimittendledigheden sænkes. Der er testet på anvendelsen af en gennemsnitlig ledighedsfrekvens over hhv. 1, 3, 5 og 7 år. Vi har fravalgt at anvende den gennemsnitlige ledighedsfrekvens over flere år, da det vil betyde at vi dimensionerer på baggrund af relativt gamle data. Omvendt vil fordelen ved et gennemsnit over en årrække være, at det ikke på samme måde er påvirkeligt for ledighedsudsving et enkelt år. Men i lyset af, at dimensioneringen sker årligt, at ledighedsfrekvensen er vægtet (jf. bilag 2) samt at vi allerede anvender den gennemsnitlige ledighedsfrekvens for ét enkelt år, som grundlag for dimensionering (jf. dimensioneringsmodellen), indstilles det, at vi anvender ledighedsfrekvensen for den enkelte uddannelse det senest kendte kalenderår. Det seneste kendte kalenderår for ledighedsfrekvensen vil for fx kvotefastsættelsen 2018, være data dækkende færdiguddannede i løbet af hele Der vil måles på deres ledighedsgrad kvartal efter færdiggørelse af uddannelsen, dvs. deres ledighedsgrad i 2015 og 2016, afhængig af konkret færdiggørelsestidspunkt i Tidligere i REUs indstilling af kvoter for adgangsbegrænsede uddannelser, har de faglige udvalg taget udgangspunkt i hhv. beskæftigelses-, syge-/barsels-, videreuddannelse-, selvstændighedsfrekvens enten for ét enkelt år eller et gennemsnit over fire år. UVM har tjekket forskellen mellem summen af disse frekvenser og ledighedsfrekvensen og vurderer ikke, at den er så stor. Derfor anvendes ledighedsfrekvensen, som allerede anvendes i dimensioneringsmodellen, således at der ikke introduceres flere nye variable end højest nødvendigt til kvoteberegningen. Fravalg af variable: Frafald i overgangen: Antal elever, som ikke er uddannelsesaktive tre måneder efter afsluttet grundforløb 2 i Denne variabel medtages ikke, da kvoten gerne skal have en størrelse som sikrer, at de elever, som falder fra pga. manglede uddannelsesaftaler, reduceres. Hvis frafaldet i overgangen medtages på en sådan måde at overgangsfrafaldet trækker kvoten op i modellen, kan modellen indeholde et skævt inciment til at øge overgangsfrafald. Desuden er der allerede medtaget frafald på de tre første måneder af hhv. grundforløb 2 og hovedforløbet. Endelig har de faglige udvalg i forbindelse med tidligere indstillinger om adgangsbegrænsning ofte henvist til højt frafald i overgangen, som begrundelse for enten at indstille enten ny adgangsbegrænsning til en uddannelse eller sænkelse af eksisterende kvote på en uddannelse. De variable, som er understreget og markeret med fed i figuren nedenfor indgår som variable i kvoteberegningsmodellen. 9\n13 BILAG 3 Anvendelse af kvoteberegningsmodellen I forhold til anvendelse af kvoteberegningsmodellen gælder følgende retningslinjer: Modellen er udgangspunkt for fastsættelse af kvoter på alle dimensionerede uddannelser: Kvoteberegningsmodellen anvendes som udgangspunkt på alle uddannelser, som dimensioneres med en positiv kvote. Kvoterne beregnet via modellen er en maksimal kvote: Kvoterne beregnet via modellen skal ses som en maksimal kvote. REU vil således have mulighed at indstille en lavere kvote end den, som beregnes via kvoteberegningsmodellen. Såfremt REU afgiver indstilling i enighed, vil det indgå i den videre proces. Særligt for kvoter på uddannelser, som ikke dimensioneres p.b.a. objektive kriterier: I forhold til de uddannelser, som ikke dimensioneres ud fra objektive kriterier, men som REU vælger at indstille til dimensionering med kvote, foreslår ministeriet, at REU kan indstille en anden kvote end kvotemodellen. Såfremt REU afgiver indstilling i enighed, vil det indgå i den videre proces. Dvs. REU har mulighed for at indstille både en højere og lavere kvote end modellen foreskriver, for uddannelser som ikke dimensioneres ud fra objektive kriterier, men som REU vælger at indstille til dimensionering med kvote. I figuren i boks 2 under afsnit 6 Processen for dimensionering opsummeres REU s muligheder for indstillinger om kvotestørrelser. 10\n14 BILAG 3 5 Institutionsfordeling Det fremgår af den tekniske arbejdsgruppes afrapportering at undervisningsministeren årligt fastlægger kvotefordelingen på institutionerne under hensyn til geografi og udbudsmuligheder efter høring i REU. Institutionsfordelingen af kvoter vil tage udgangspunkt i følgende retningslinjer: Antallet af indgåede uddannelsesaftaler i det foregående kalenderår. Derved vil institutioner med mange indgåede uddannelsesaftaler det foregående år tildeles flere kvoter end institutioner med få indgåede uddannelsesaftaler. Desuden vil institutionsfordelingen tages hensyn til følgende: At alle udbydere får tildelt en kvote, så vidt muligt. Der kan fx være undtagelser, hvor der ikke fremgår aktivitet på uddannelsen det foregående år, hvis uddannelsen reelt ikke er blevet udbudt de foregående år på skolen eller hvis skoler ikke ønsker at udbyde uddannelsen. Nye udbydere og institutioner, som mister udbud midt på kalenderåret. Disse udbydere tildeles en lavere kvote end institutioner, som udbyder uddannelsen hele året. Bæredygtige udbud: Når kvoten fordeles på alle udbydere, må det forventes at nogle udbydere kun har mulighed for at sammensætte hold, hvis de også får elever, der har indgået en uddannelsesaftale. Skoler der ikke vurderer, at de kan opretholde et bæredygtigt udbud indenfor en kvotebelagt uddannelse, skal drage omsorg for elevernes uddannelse og overdrage kvoten til en anden skole. Ministeriet gør opmærksom på, at de institutionsfordelte kvoter for dimensionerede uddannelser ikke indebærer, at skolerne kan oprette hele hold med kvotepladser. Forventningen er, at hold på grundforløb 2 på dimensionerede/adgangsbegrænsede uddannelser, såvel i dag som fremover, dels består af elever med uddannelsesaftaler og dels af elever på kvotepladser. Fordelingen vil dels afhænge af størrelsen på den institutionsfordelte kvote, dvs. den kvote skolen får tildelt og dels af antallet af elever med uddannelsesaftaler ved opstart på grundforløb 2. Ministeriet opfordrer skolerne til fortsat at samarbejde om udbuddet af dimensionerede uddannelser og henviser til skolers mulighed for indbyrdes at overdrage kvoter, således at uforbrugte kvoter overdrages, så de kan anvendes på andre skoler. 11\n15 BILAG 3 6 Processen for dimensionering Beregning af hvilke uddannelser, der skal dimensioneres på baggrund af de objektive kriterier, skal ske med udgangspunkt i data baseret på det seneste kalenderår. Det betyder fx for dimensionering 2018, som skal udmeldes i 2017, at data vil basere sig på kalenderåret Da der måles på elever 3 måneder efter afsluttet grundforløbet 2, er data for et helt kalenderår først tilgængeligt ultimo maj året efter. Fx for dimensionering 2018 vil det være tilgængeligt ultimo maj Når Undervisningsministeriet har beregnet, hvilke uddannelser der med udgangspunkt i dimensioneringsmodellen/de objektive kriterier bør dimensioneres samt eventuel tilhørende kvote med udgangspunkt i kvoteberegningsmodellen, sendes dimensioneringen til høring i REU. REU høres om: 1. REU kan indstille en lavere kvote for uddannelser som dimensioneres p.b.a. objektive kriterier. For uddannelser der dimensioneres på baggrund af objektive kriterier, og som ikke fratages for denne dimensionering med udgangspunkt i de vægtige argumenter, kan REU i enighed indstille en lavere men ikke højere kvote end kvotemodellen foreskriver (jf. Anvendelse af kvotemodellen i afsnit 5). 2. REU kan indstille hvorvidt der er nogle uddannelser, der alligevel ikke bør dimensioneres. Med udgangspunkt i de vægtige argumenter for fravigelse for de objektive kriterier (jf. afsnit 3) kan REU i enighed indstille, at en uddannelse fratages fra dimensionering eller indstille en anden dimensionering af uddannelsen end dimensionerings- og kvotemodellen foreskriver. For disse uddannelser har REU mulighed for i enighed at indstille en større eller lavere kvote end kvotemodellen foreskriver. 3. REU kan indstille om tidligere og yderligere dimensionerede uddannelser, skal dimensioneres, selv om de ikke opfylder de objektive kriterier for dimensionering. For uddannelser, der ikke dimensioneres p.b.a. objektive kriterier, kan REU indstille dimensionering i enighed. For disse uddannelser har REU mulighed for i enighed at indstille en større eller lavere kvote end kvotemodellen foreskriver. Nedenfor ses en oversigt over det, som REU høres om mht. dimensionerede uddannelser og kvotestørrelser: 12\n16 BILAG 3 Boks 3: Figur som illustrerer hvad REU høres om mht. dimensionering og kvotestørrelser Alt datamateriale som ligger til grund for kvoteberegningerne vil blive udsendt i forbindelse med høring om dimensionering og kvotefastsættelse, således at REU m.fl. også selv, relativt nemt, kan beregne kvoter for uddannelser de indstiller til dimensionering. Den konkrete proces for dimensionering af uddannelser og høring, samt høring om institutionsfordelingen af kvoter (jf. afsnit 5 Institutionsfordeling), fremgår af bilag 1. 13\n17 BILAG 3 7 Bilag 1: Procesplan for dimensionering Måned (2018) Maj, ultimo (Uge 22 i 2017) Juni, primo/ medio (Uge 24 i 2017) Juni, medio (Uge 25 i 2017) Juni, medio (Uge 25 i 2017) Juni, ultimo (Uge 26 i 2017) Juni, ultimo (Uge 26 i 2017) Indhold UVM fremsender oversigten med uddannelserne, som i kommende kalenderår skal dimensioneres på baggrund af objektive kriterier samt evt. tilhørende kvote beregnet via kvoteberegningsmodellen, til høring i REU. REU anmodes om indstilling i forhold til: 1) Uddannelser der dimensioneres uden kvote (uddannelser med praktikpladskrav) 2) Uddannelser der dimensionerede med positiv kvote 3) Om der er uddannelser, der bør dimensioneres, selv om de ikke opfylder objektive kriterier for dimensionering samt evt. størrelsen på kvoten REU får til brug for dette arbejde stillet nøgletal for alle erhvervsuddannelserne til rådighed (bl.a. oplysninger om ledighed, skolepraktikandel, overgangsfrekvens fra GF2 til hovedforløbet samt øvrige relevante data, jf. arbejdet i den tekniske arbejdsgruppe). REU afgiver indstillinger til UVM om dimensionerede uddannelser og evt. kvotestørrelser på uddannelser der ikke dimensioneres p.b.a. objektive kriterier Undervisningsministeren fastsætter dimensionerede uddannelser og kvotestørrelser på baggrund af REUs indstillinger. UVM udarbejder en institutionsfordeling af kvoter, som sendes til høring i REU. REU afgiver indstillinger til UVM vedr. institutionsfordeling af kvoterne Efter REU s indstilling om institutionsfordelingen og under hensyntagen til geografi og udbudsmuligheder fastlægger og udmelder UVM kvoter til skolerne. 14\n18 BILAG 3 8 Bilag 2: Data til beregning af dimensionerede uddannelser 2018 samt beregning af kvoter 2018 Om data I opgørelsen af data for fastsættelse af dimensionerede uddannelser tages der udgangspunkt i alle tilgængelige data, men ved offentliggørelse vil celler med under 3 personer diskreneres, dvs. offentliggøres med <3. Endvidere beregnes der ikke ledighedsgrad for dimittender fra uddannelser, som har under 10 færdiguddannede pr. år. Der vil således ikke fremgå ledighedsdata for disse uddannelser (jf. nedenfor). Data og anvendelse Beskrivelse Overgangen opgøres fra grundforløbet til hovedforløbet (3 måneder efter afsluttet grundforløb) for hele kalenderår (for hver person opgøres overgang fra det senest fuldførte grundforløb, dvs. fra GF2 for elever efter reformen). Populationen afgrænses til alle elever, som har opnået kvalifikation til hovedforløb i perioden 1. jan. til 31. dec For hver elev i populationen måles status efter tre måneder fra datoen for opnået kvalifikation. Eksempel: hvis en elev har opnået kvalifikation til hovedforløbet d. 31. jan. 2016, måles elevens overgang pr. 30. apr Kilde Tilgængelighed og opdatengsfrekvens Til dimensionering og kvoteberegningsmodellen: Antal elever, som overgår til aftale 3 måneder efter afsluttet grundforløb 2: Overgang fra GF2 til hovedforløb Elevstatus kan antage følgende værdier: - I uddannelsesaftale - I skolepraktik - Registreret som praktikpladssøgende - Øvrige, dvs. elever, der har opnået kvalifikation til hovedforløbet, men ikke er overgået til hovedforløbet eller er registreret som søgende samt elever, der ikke er i aftale på statustidspunktet, men har været i aftale. I opgørelsen af overgang arbejdes der med tre former for overgang: - overgået til aftale - overgået til skolepraktik - overgået til søgekø Dette betyder, at elever, som ikke er i aftale på måletidspunktet eller har været i aftale, men har mistet den på måletidspunktet, indgår ikke i optællingen af elever, som er overgået til én af de tre ovenfor nævnte kategorier. For hver uddannelse (defineret som CØSA-kode) opgøres samlet antal og andel elever, som er overgået til aftale (elever, som har været i aftale, men har mistet den igen, indgår ikke), skolepraktik og søgekø hen over hele Andelen af elever beregnes ud af alle elever, som har opnået kvalifikation til hovedforløbet. EASY (STIL) Maj/juni 2017 Datagrundlag til opgørelsen af overgang mellem grundforløb og hovedforløb: Datagrundlaget er institutionernes administrative systemer EASY-A og EASY- P. Opgørelserne er dannet ud fra registreringer om kvalifikationer til hovedforløbet, afgangsmeldinger og skoleperioder fra EASY-A. Fra EASY-P er anvendt registreringer om uddannelsesaftaler og skolepraktik. En elev indgår i statistikken, hvis eleven har afsluttet grundforløbets 2. del i løbet af det relevante kalenderår (for dimensionering 2018 er dette år kalen- 15\n19 BILAG 3 derår 2016). En elev har gennemført grundforløbet, hvis denne elev har fået en kvalifikation til hovedforløbet eller er afgangsmeldt som fuldført på grundforløbet (heri indgår også elever, der afgangsmeldes med 32 Gennemført grundforløbet - fortsætter ej ). I statistikken kan forekomme elever, der eksempelvis i 2014 får en kvalifikation til hovedforløbet og derefter i 2015 tager et opgraderingsforløb - i de tilfælde vil eleven tælle med i opgørelsen for både 2014 og For skolebaserede uddannelser, hvor der ikke indgås uddannelsesaftale med en virksomhed, erstattes kriteriet om andel elever med overgang til uddannelsesaftale 3 måneder efter afsluttet GF2 med andel elever med overgang til hovedforløbet 3 måneder efter afsluttet GF2. I den statistiske opgørelse sidestilles dette nemlig med overgang til uddannelsesaftale. Bruttoledighedsgraden for færdiguddannede fra erhvervsuddannelserne opgøres samlet for kvartal efter afsluttet uddannelse for alle dimittender fra en erhvervsuddannelse i et givent kalenderår. Populationen afgrænses til alle personer, som har afsluttet en erhvervsuddannelse i perioden 1. jan. til 31. dec. 2014, da dette er den senest mulige population at bygge målingen på, da der for hver dimittend i populationen måles på bruttoledigheden i kvartal efter tidspunktet for afsluttet erhvervsuddannelse. Til dimensionering og kvoteberegningsmodellen: Dimittendledighed pr. erhvervsuddannelse: Ledighedsgraden for færdiguddannede fra eud i kvartal efter afsluttet uddannelse Eksempel: hvis en person har afsluttet en erhvervsuddannelse d. 31. jan. 2014, måles bruttoledigheden for personen i perioden fra 1. kvartal 2015 til 4. kvartal For en person, som har afsluttet en erhvervsuddannelse d. 31. dec. 2014, måles bruttoledigheden for personen i perioden fra 4. kvartal 2015 til 3. kvartal Den enkelte dimittend skal for at være ledig opfylde følgende betingelser: - være uden arbejde, - stå til rådighed for arbejdsmarkedet og - være aktivt arbejdssøgende Yderligere skal der være tale om jobsøgende tilmeldt a-kasserne og de offentlige jobcentre samt være tale om, at den enkelte ledige modtager dagpenge eller kontant- eller starthjælp. Personer i aktivering, som modtager dagpenge, kontanthjælp/starthjælp eller løntilskud indgår også i statistikken over bruttoledighed. En ledig, som opfylder betingelserne for at indgå statistisk som bruttoledig, - men som ikke står tilmeldt som søgende et fuldtidsjob men i stedet et halvtidsjob, vil indgå med 50 pct. ledighedsgrad, hvis personen er ledig i hele opgørelsesperioden. Datagrundlag til opgørelsen af bruttoledighed: Oplysningerne om fuldførte uddannelser stammer fra Danmarks Statistiks Integrerede Elevregister (Inte). Dette datagrundlag er identisk med det grundlag, der anvendes til omtalte opgørelser over Nyuddannedes beskæftigelse. Registerets oplysninger baserer sig på årlige indberetninger om studieaktivet fra uddannelsesinstitutionerne. For yderligere oplysninger om dette register se følgende: gistret.aspx Oplysningerne om bruttoledighed opgjort kvartalsvist stammer fra Danmarks Statistiks registre vedrørende registerbaseret ledighed. I dette register opgøres ledigheden i a-kasserne og de offentlige jobcentre. For yderligere oplysninger om data vedrørende registerbaseret ledighed se følgende: DST (udarbejdes i UVM Ultimo april 2017 Data opdateres årligt og dimittender fra et helt kalenderår 16\n20 BILAG 3 retledighed--bruttoledighedstal-og-nettoledighedstal-.aspx. Bruttoledigheden for dimittender opgøres for alle de uddannelser, som jf. Danmarks Statistiks hovedgruppe for uddannelser kategoriseres som Erhvervsuddannelser, hovedforløb i det givne dimittend-år. Således indgår alle erhvervsuddannelser, som findes i denne gruppering, i beregningen af den gennemsnitlige dimittendledighed på tværs af alle erhvervsuddannelser. Til dimensionering: Beregning af modelparameter (ift. udbudsfremskrivning): Arbejdsstyrken fordelt på uddannelser (Jf. bilag 2 og s. 55 i den tekniske rapportering) Til dimensionering: Beregning af modelparameter (ift. udbudsfremskrivning): Arbejdsstyrken fordelt på uddannelser I de få tilfælde, hvor der ikke foreligger data for dimittendledighed grundet få dimittender i det senest tilgængelige år i den statistiske opgørelse, vil dimittendledighed erstattes af følgende: 1. Hvis uddannelsen har haft under 10 dimittender i den seneste tilgængelige opgørelse af dimittendledighed i 4. til 7. kvartal efter afsluttet erhvervsuddannelse, anvendes den gennemsnitlige dimittendledighed for alle erhvervsuddannelserne i beregningen af kvoter. 2. Hvis uddannelsen er ny og dermed ikke har haft nogen dimittender i den senest tilgængelige opgørelse af dimittendledighed i 4. til 7. kvartal efter afsluttet erhvervsuddannelse, udgår dimittendledighed som kriterium for dimensionering. Rammen for befolknings-/udbudsfremskrivningen til modelparameteren er DREAMs fremskrivning af arbejdsstyrken med en faglært uddannelse som højest fuldførte uddannelse, fordelt på køn og 1-års intervaller (for årige). Følgende indgår i modelparameterberegningen: udbuddet af arbejdskraft angivet som den procentvise ændring i arbejdsstyrken fra den detaljerede udbudsfremskrivning 10 år frem i tiden. Dette beskriver udviklingen i forholdet mellem arbejdsstyrken for en given uddannelse og arbejdsstyrken på tværs af faglærte. Konkret indgår den procentvise ændring i arbejdsstyrken for henholdsvis en given uddannelse og på tværs af faglærte i udtrykket. Datagrundlag til opgørelsen af arbejdsudbud til modelparameteren: Fremskrivningen af arbejdsudbuddet er DREAMs fremskrivning af arbejdsstyrken for personer med en faglært uddannelse som højest fuldførte uddannelse. I tillæg til DREAMs fremskrivning skal den samlede faglærte arbejdsstyrke fordeles på de specifikke uddannelsesgrupper. Beregningen bygger som udgangspunkt på data fra den Registerbaserede Arbejdsstyrkestatistik (RAS) 2015, RAS 2010 og RAS Arbejdsstyrken fra den Registerbaserede Arbejdsstyrkestatistik (RAS) bruges til at fordele DREAMs fremskrivning af arbejdsudbuddet på de enkelte fagområder. Derved kan det beregnes, hvor stor andel de enkelte uddannelser udgør af den samlede faglærte arbejdsstyrke fordelt på 1-års intervaller (for årige). Datagrundlag til opgørelsen af arbejdsstyrke fordelt på uddannelser: Registerbaserede Arbejdsstyrkestatistik (RAS) er en årlig individbaseret opgørelse, som opgør befolkningens tilknytning til arbejdsmarkedet på den sidste arbejdsdag i november. Befolkningens tilknytning til arbejdsmarkedet fordeler sig på tre socioøkonomiske hovedgrupper: - beskæftigede - ledige - personer uden for arbejdsstyrken DREA M RAS/ DST Februar 2017 Data opdateres årligt og dækker fulde kalenderår Februar 2017 Data opdateres årligt og dækker fulde kalenderår (Jf. bilag 2 og s. 55 i den tekniske rapportering) Arbejdsstyrken er således populationen af personer fra RAS i de to socioøkonomiske grupper: beskæftigede og ledige. Denne population afgrænses til aldersgrupperne år. Oplysningen om højeste fuldførte uddannelse for hver person i populationen trækkes ligeledes fra RAS (hvori det indgår fra Danmarks Statistisk HFUDD-register). 17\n21 BILAG 3 Til dimensionering: Beregning af modelparameter (ift. udbudsfremskrivning): Arbejdsstyrken fordelt på uddannelser (Jf. bilag 2 og s. 55 i den tekniske rapportering) I modelparameterberegningen indgår opgørelsen af beskæftigelsesfrekvensen i hhv. det seneste år og i form af trenden i beskæftigelsesfrekvensen i de seneste 10 år. Dette anvendes til at belyse den aktuelle efterspørgsel samt udviklingen i efterspørgslen i de seneste 10 år. Dette angiver udviklingen i forholdet mellem beskæftigelsesfrekvensen for en given uddannelse og beskæftigelsesfrekvensen på tværs af faglærte. Konkret indgår det nuværende niveau af beskæftigelsesfrekvensen, som justeres i henhold til trenden i beskæftigelsesfrekvensen i de seneste 10 år, for henholdsvis den enkelte uddannelse og på tværs af uddannelser. Datagrundlag til opgørelsen af efterspørgsel til modelparameteren: Beskæftigelsesfrekvensen defineres som de beskæftigedes andel af befolkningen i den arbejdsdygtige alder (defineret som år). Beskæftigelsesfrekvensen i beregningerne bygger på beskæftigelsen fra den Registerbaserede Arbejdsstyrkestatistik og indeholder ud over lønmodtagere også selvstændige med faglært uddannelsesbaggrund. Tallene opgøres i antal hoveder/personer. I beskæftigelsesfrekvenserne indgår der ikke personer, der er i gang med en uddannelse i den undersøgte periode. Visse erhvervsuddannelser har en modelparameter = 0,0. Dette skyldes, at udbuddet på disse uddannelser forventes at vokse med over 100 pct. frem mod Dette vil beregningsteknisk resultere i en negativ modelparameter. Ved udpegning af uddannelser til dimensionering pba. objektive kriterier ses der bort fra modelparameteren for de uddannelser, hvor denne er 0,0. Samme gælder, hvis modelparameteren ikke kan beregnes for en given uddannelse grundet manglende oplysninger eller uddannelsen bevidst er holdt ude af beregningen af modelparameteren. Gennemsnitlig andel tid i skolepraktik beregnes ud fra alle igangværende uddannelsesaftaler og elever i gang med skolepraktik i seneste kalenderår (2016). RAS/ DST Februar 2017 Data opdateres årligt og dækker fulde kalenderår Opgørelsen dannes på baggrund af opgørelsen af praktikårselever. En praktikårselev er en beregnet måleenhed for tid i praktik (enten virksomheds- eller skolepraktik) i løbet af et kalenderår. Der indgår således kun data for praktik afviklet fra 1. januar til 31. december. Til kvoteberegningsmodellen: Gennemsnitlig andel tid i skolepraktik Ved beregning af skolepraktikandelen på de enkelte uddannelser tages der udelukkende hensyn til antallet af dage, som i alt er tilbragt i skolepraktik blandt alle praktikaftaler på uddannelsens hovedforløb i kalenderåret. Alle aftaler, både fuldførte, afbrudte og igangværende, indgår med den del, som ligger inden for kalenderåret. Aftaler, som løber over flere kalenderår, tæller med i hvert af årene med det antal dage, som varigheden i året dækker. Datagrundlag til opgørelsen af gennemsnitlig andel tid i skolepraktik: Datagrundlaget er den månedlige praktikpladsstatistik, som bygger på institutionernes administrative system EASY-P og EASY-A. Oplysninger fra de to systemer samles i et register kaldet EASY-S. Registeret bliver løbende opdateret, hvilket kan påvirke opgørelserne senere. En uddannelsesaftales varighed opgøres ud fra hhv. aftalens start- og slutdato. EASY (STIL) Marts 2017 Data opdateres årligt og dækker fulde kalenderår Til kvoteberegningsmodellen: Antal elever, som falder fra 3 måneder efter start på 2. del af grundforløbet: Frafaldet på grundforløb 2 måles 3 måneder fra starten på grundforløbets anden del. Såfremt en elev er begyndt (og frafaldet) på flere grundforløb 2 i den samme opgørelsesperiode, indgår eleven én gang i opgørelsen af frafald (med den seneste uddannelse). Tallene opgøres for hele kalenderår. Elever med frafald på grundforløbet består af to grupper elever: - faldet fra (afbrud uden omvalg) - startet på et andet grundforløb (afbrud med omvalg) For hver uddannelse (defineret som CØSA-kode) opgøres samlet antal elever, som er faldet fra eller startet på et andet grundforløb (samlet afbrud uden og EASY (STIL) April 2017 Data opdateres årligt og dækker fulde kalenderår 18\n22 BILAG 3 Frafald på grundforløb 2 med omvalg) 3 måneder efter start på et grundforløb 2. Opgørelsen foretages for hele Datagrundlag til opgørelsen af frafald på grundforløbet: Datagrundlaget er institutionernes administrative system EASY-A. Statistikken er dannet ud fra registreringer om blandt andet afgangsmeldinger og skoleperioder. I statistikken er en person defineret ved et cpr.nr eller evt. et konstrueret cpr.nr. De enkelte personers skoleperioder sættes sammen til et samlet uddannelsesforløb. Herefter anvendes skolernes registreringer af afgangsårsager til at finde status. Til kvoteberegningsmodellen: Antal elever, som har påbegyndt et hovedforløb, men er faldet fra efter 3 Målingen 3 måneder efter start på grundforløb 2 foretages ved hjælp af startdatoen for første skoleforløbsplacering. Hvis en person har haft tilgang til samme uddannelse tidligere, nulstilles den tidligere tilgang, såfremt der har været en pause i aktiviteten på syv mdr. for grundforløbseleverne. Det betyder, at der kan komme elever med i populationen, hvis primære aktivitet er knyttet til et tidligere uddannelsesforsøg og disse elever kan stå som fuldførte allerede efter en måned uden at det kan ses hvor meget merit, der ligger bag. Én person kan på ét opgørelsestidspunkt have følgende status: - Afbrud uden omvalg (betyder, at personen har afbrudt sit grundforløb, men ikke er startet på et andet grundforløb (personen kan godt være startet på fx en erhvervsgrunduddannelse eller i gymnasiet det tæller ikke som et omvalg i statistikken) - Afbrud med omvalg betyder at personen er faldet fra det grundforløb, som personen begyndt på, men er startet på et andet grundforløb (betyder, at personen kan godt være startet på en erhvervsgrunduddannelse eller i gymnasiet det tæller ikke som et afbrud med omvalg). Det nye grundforløb skal været startet inden for syv måneder. - I gang dvs. personen er stadig i gang med grundforløbet - Fuldført (betyder, at personen har gennemført sit grundforløb) - Ukendt (betyder, at der ikke er gået det antal måneder, som status opgøres for på opgørelsestidspunktet) Afgangsmeldinger i de administrative systemer, som anvendes til at udlede status afbrud uden omvalg :2, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 46, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 65, 66, 67 og 70 Afgangsmeldinger i de administrative systemer, som anvendes til at udlede status fuldført :10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 32 og 50 Afgangsmeldinger i de administrative systemer, som anvendes til at udlede status i gang :33 og 40 og derforuden indgår elever, som ikke er afgangsmeldt. Hvis en elev er afgangsmeldt med kode 33 (gennemført GF1) sammensættes der med det efterfølgende uddannelsesforløb, men uddannelseskoden fra grundforløbets 1. del (hovedområdet) bibeholdes (da en elev kun kan have en uddannelseskode i statistikken). Hvis eleven er afgangsmeldt med 33, og der ikke er noget efterfølgende forløb sættes elevernes status som ukendt. Afbrud med omvalg tildeles til elever, der er afgangsmeldt med en af koderne for afbrud uden omvalg, men som efterfølgende er startet på et andet grundforløb. Frafaldet måles 3 måneder fra starten på hovedforløbet og opgøres for hele kalenderår. Populationen afgrænses til alle elever, som er påbegyndt et hovedforløb i perioden 1. jan. til 31. dec Hver person (cpr.nr) indgår i populationen ved første tilgang til et hovedforløb i løbet af et kalenderår. Hvis en person i det efterfølgende kalenderår starter på en ny uddannelse eller har haft en pause fra uddannelsen på mere end 18 måneder, indgår personen i statistikken for det efterfølgende kalenderår. EASY (STIL) April 2017 Data opdateres årligt og dækker fulde kalenderår 19


Digitaloprydning — Pernille K. Pedersen\nRigtig mange starter det nye år med at rydde op i hjemmet; rydde op og ud. Det er noget, jeg gør løbende og jeg har tidligere skrevet om det. Nu er jeg begyndt på en #digitaloprydning. Jeg vil gerne dele min #digitaleoprydning med dig og måske inspirere dig til også at rydde op i dit digitale liv.\nJeg har skrevet mig op til rigtig mange nyhedsbreve, ofte for at få en e-bog, og så har jeg aldrig fået frameldt mig dem igen, så her i januar, når jeg har fået et nyhedsbrev i min inbox, har jeg frameldt mig dem med det samme. Det vil jeg gøre løbende, indtil jeg har fået mig frameldt dem alle sammen. De fleste er bare tilbud, der lokker mig, eller noget jeg allerede har set på twitter eller facebook, fordi jeg følger dem, der sender nyhedsbrevene. Så er der ikke nogen grund til at modtage nyhedsbrevene.\nDet er okay at rydde op i dem, du følger på twitter. Det er vigtigt, at din færden på twitter giver mening for dig. Jeg rydder personligt altid op. Følger jeg en, der ikke giver mening for mig mere, så får jeg dem væk fra mit feed med det samme. Det er naturligt, at de første man begyndte at følge måske ikke bliver ved med at give éen inspiration. Jeg følger ofte nye og vælger andre fra, så jeg får mest muligt ud af at være på twitter.\nInstagram er her, hvor jeg finder inspiration. Her vil man hurtigt kunne se, hvad jeg interesserer mig for og hvem jeg bliver inspireret af, for det er dem jeg følger. Jeg har fulgt nogle af de helt store danske instagrammers indenfor bolig og interiør. Det eneste jeg fik ud af det, var følelsen af, at det jeg havde ikke var godt nok, og at jeg hele tiden manglede noget. Derfor trykkede jeg dem ud af mit feed, så jeg kun ser billeder, der inspirerer mig.\nDet er også okay at fjerne en ven, også uden at fortælle alle, at nu rydder du op og at hvis de er der i morgen, er de blandt de heldige udvalgte, der måtte blive. Ryd bare op. En klassekammerat fra 4. klasse behøver du ikke være ven med, hvis vedkommende ikke siger dig noget. Jeg rydder også ud en gang imellem for at se dem, der virkelig betyder noget, i mit feed.\nDokumenter / billeder på computer\nHold nu op, jeg har haft mange dokumenter på min computer. Gamle skoleopgaver jeg har gemt, hvis nu de skulle blive nyttige. Det er de aldrig blevet, så nu er de slettet fra computeren. Det samme med billeder, for jeg har virkelig gemt på alt. At rydde op i dokumenter og billeder på min computer har givet mig en særlig ro, og det er nu meget lettere at finde det, jeg leder efter. Der er ikke så mange ting, jeg skal bladre igennem.\nJeg synes, Google drive er et fantastisk værktøj. Jeg bruger det til rigtig meget. Ved nærmere eftersyn har jeg haft gemt jeg alt det, jeg ikke ville have på min computer, på Google drive, så der var en del, der skulle slettes. Det har igen givet meget mere overskuelighed for de ting der stadig er der. Alt er blevet lidt lettere at finde.\nDropbox har den samme funktion for mig som Google Drive. Det er helt tosset at se på de gamle filer, jeg har gemt.\nEfter den digitale oprydning\nJeg har nu fået ryddet op i alt det digitale, og det er lige så rart, som når jeg rydder op i mine skuffer og skabe. Det giver mere overblik. Det er en oprydning, og så er alt godt. Jeg tager den samme digitale oprydning igen til næste år, for jeg får sikkert gemt og fulgt så mange igen, at det trænger. Det er også i orden at gøre det løbende, det vil jeg i hvert fald prøve på.


PROJEKTLEDER TIL ”GROUND TO AIR-COMMUNICATION” – Core Competence\nPROJEKTLEDER TIL ”GROUND TO AIR-COMMUNICATION”\nBrænder du for at gøre en forskel, og er du klar til at stille dig i spidsen for et team af dygtige kolleger og eksterne samarbejdspartnere? Så er du måske den nye projektleder til Saab Denmark.\nSaab arbejder med software- og hardware-platforme til kontrolrumsløsninger til civile og militære kunder. Det er vigtigt for Saab hele tiden at udvikle måden der arbejdes på, så opgaverne løses mest hensigtsmæssigt og med rette kvalitet.\nSE gerne mere om Saab Denmark på www.saab.com.\nSTILLINGEN OG DEN IDEELLE KANDIDAT\nSom et led i en spændende udvikling søger Saab nu en projektleder, der står i spidsen for leverancer til kunderne, og som er bindeled mellem udviklingsteam, resten af organisationen, eksterne leverandører og kunderne. Vi søger en projektleder til projekter inden for ”Ground-to-air-communication”.\nSammen med et erfarent ressourceteam bliver dine primære opgaver at levere de indgåede kontrakter med kunder i hele verden samt at deltage i salgsarbejdet gennem udarbejdelse af materiale til tilbud. Som projektleder får du en nøglerolle i dette arbejde, så det er afgørende, at du også har lyst til at medvirke til, at projektet bliver solgt godt ind af salgsorganisationen.\nVi forventer, du har en relevant uddannelse og en solid erfaring med projektledelse. Hvis du har arbejdet med jord-til-luft-kommunikation i eksempelvis en lufthavn, er det et plus. Dog er det dine projektlederkompetencer, vi efterspørger, og du kan dermed have flere indgange til stillingen. Du er givetvis certificeret i projektledelse.\nDu er mundtlig stærk i både dansk og engelsk, og dine kunder vil være både i Danmark og internationalt. Arbejdsstedet er Sønderborg, men rejseaktivitet forekommer, og du skal derfor kunne trives med 5-30 rejsedage om året.\nDu er vant til at drive projekter af høj kompleksitet, og du benytter projektmodeller og tilhørende it-systemer som en naturlig del af din hverdag. Når og hvis du møder udfordringer i dine projekter, bevarer du overblik og finder sammen med interessenterne vejen frem.\nFor Saab er din trivsel vigtig, og derfor tilbyder Saab et mentorprogram i hele indslusningsfasen og stor indflydelse på egne opgaver. Der er i organisationen ligeledes stor fokus på sociale arrangementer på tværs af virksomheden.\nHvis du har spørgsmål til stillingen, er du velkommen til at kontakte searchpartner, Per Stabel, Core Competence. Ansøgning kan være såvel på dansk som på engelsk. Samtaler afholdes løbende. Ansøg via linket nedenfor.


Aktivere eller deaktivere Unified Messaging-beskeder - Outlook\nAktivere eller deaktivere Unified Messaging-beskeder\nDu kan få en automatisk e-mail eller sms, hvis du mister et opkald, eller når der modtages en ny talebesked. Funktionen med at sende en e-mail til din Indbakke med besked om et mistet opkald er som standard aktiveret. Hvis du vil modtage en sms på din mobilenhed, kræver det, at funktionen konfigureres. Du kan når som helst aktivere eller deaktivere beskeder om mistede opkald.\nBemærk!: Denne funktion kræver en Microsoft Exchange Server 2010 eller Exchange Server 2007-konto. Unified Messaging skal være aktiveret af din Exchange-administrator. Understøttelse af tekst meddelelse (SMS) kræver Exchange Server 2010.\nAktivere eller deaktivere beskeder om mistede opkald\nUnified Messaging med en Exchange Server 2010-konto\nBemærk!: Findes i Microsoft Outlook 2010 indstillinger for telefonsvarer er også tilgængelige i Outlook Web App (OWA).\nKlik på Administrer talebesked .\nBemærk!: Når din webbrowser åbnes, bedes du om at indtaste dine logonoplysninger til OWA.\nMarkér eller fjern markeringen i afkrydsningsfeltet Send en e-mail til min Indbakke, når jeg ikke besvarer et opkald under Beskeder.\nHvis du vil modtage sms'er, skal du først konfigurere funktionen.\nKlik på Konfigurer beskeder under Beskeder.\nKlik på det land eller område, hvor din mobilenhed er registreret, på listen Landestandard i dialogboksen Sms.\nKlik på din udbyder på listen Mobiludbyder, og klik derefter på Næste.\nAngiv dit mobilnummer, og klik derefter på Næste.\nDer sendes en adgangskode til din mobilenhed i en sms.\nAngiv adgangskoden, og klik derefter på Udfør.\nDu kan nu vælge, hvornår der skal sendes beskeder til din mobilenhed via sms.\nBemærk!: Hvis du vil ændre dine mobilenhed oplysninger, som dit mobiltelefonnummer eller -udbyder, skal du klikke på jeg vil redigere mine indstillinger for meddelelser.\nKlik på Gem, når du har foretaget de ønskede ændringer.\nUnified Messaging med en Exchange Server 2007-konto\nKlik på fanen Talebesked.\nMarkér eller fjern markeringen i afkrydsningsfeltet Send en e-mail til min Indbakke, når jeg ikke besvarer et opkald.


Kunstig belysning i arbejdslo TILBAGETRUKKET - Bogkategorier\tLOG IND▼\nKunstig belysning i arbejdslo TILBAGETRUKKET\nKunstig belysning i arbejdslo TILBAGETRUKKET er tilføjet til din indkøbskurv.\nDS 700:2005 - Kunstig belysning i arbejdslokaler\nStandarden fastlægger metoder og krav til en sikker og god udformning af kunstig belysning i arbejdslokaler med eller uden dagslysadgang ud fra de enkelte arbejdsarters karakter og vilkår. Standardens krav gælder for personer med normalt syn. For personer med synsdefekter eller aldersbetinget synsnedsættelse kan metoderne stadig benyttes, men der må tages særlige hensyn til de pågældende personers behov. Standardens anvendelse forudsætter, at der tages stilling til, hvilke af de anførte metoder og krav der skal være gældende for det aktuelle belysningsanlæg. I kapitel 3 er beskrevet en række krav, som giver en vis valgmulighed. I kapitel 4 er kravene entydige og ufravigelse. Standarden omfatter ikke udendørs arbejdssteder og særlige arbejdslokaer og -steder i sygehuse, tandlægeklinikker og idtrætsanlæg.\nByggecentrumOm osAbout usKontaktLedige jobsPresseSupportSalgsbetingelserTilmeld nyhedsmailsBygnet-nyhederCookiepolitikADRESSELyskær 12730 HerlevTelefon 70 12 06 00Fax 70 12 08 00FØLG OS© Molio


Se bondegårdsferie i Toscana. Book din feriebolig her\nBondegårdsferie i Toscana – lad dig opsluge af den toscanske idyl\nToscana er et område, der er kendt verden over for sine udsøgte vine. Derudover produceres der blandt andet olivenolie, honning og marmelade i området. Vil du helt tæt på produktionen af nogle af disse udsøgte delikatesser, skal du tage på bondegårdsferie i Italiens smukkeste region. Det er et hit for både børn og voksne.\nBondegårdsferie kaldes på italiensk "agriturismo – tag et kig på boligmulighederne her på siden\nSe eksempler på boliger\nAgriturismo giver dig et sjældent indblik i det toscanske liv\nAgriturismo er en sammenskrivning af det italienske ord for landbrug og turisme. Agriturismo går altså ud på, at gårde, der producerer eksempelvis vin eller oliven, åbner op for turister og lader dem bo på gården. Det kan sammenlignes med en dansk bondegårdsferie, hvor man får indblik i livet på landet og får mulighed for at feriere i rolige og idylliske omgivelser.\nI Toscana bliver der produceret nogle af de mest udsøgte vine i hele verden. Er du en vaskeægte vinconnaisseur, vil det derfor også være en stor oplevelse at tage på bondegårdsferie i Italien og feriere på en af de mange smukke vingårde i Toscana. Ligeledes kan du komme indenfor på gårde, hvor der produceres for eksempel skøn honning, eller hvor der er husdyrhold.\nUanset hvilken type gård du vælger, vil du få et sjældent indblik i de toscanske traditioner og det landlige liv. Du får lov til at bo sammen med lokale, hvilket er en helt særlig oplevelse.\nTag på bondegårdsferie i Italiens (nok) mest idylliske region\nHos Toscana Vacanze kan du leje alverdens former for ferieboliger i Toscana. Ønsker du at tage på bondegårdsferie i Italien, er du derfor også landet det rette sted. Jeg har mange samarbejdspartnere, som gerne lader dig og din familie komme indenfor og få et helt særligt indblik i de toscanske produktionsmetoder.\nUd over at det kan være spændende og lærerigt at tage på bondegårdsferie i Italien, er det også indbegrebet af toscansk idyl. Bliver I indlogeret på eksempelvis en mindre vingård, vil I kunne bruge timevis på at spejde ud over vinmarkerne og det frodige landskab, som fortsætter så langt, øjet rækker. Hist og her strækker høje cypresser sig imod solen, som skinner gavmildt på jer.\nTag på bondegårdsferie med børn i Toscana, og giv dem en anderledes oplevelse\nAt tage på bondegårdsferie med børn i Toscana er bestemt ikke nogen dum idé. Det kan være en stor og lærerig oplevelse for børn at få indblik i livet på en gård, og særligt hvis der er husdyr, vil de helt sikkert elske det. Italienerne er meget gæstfrie, og børn bliver modtaget med åbne arme.\nEn bondegårdsferie i Italiens smukke region er således et godt valg for hele familien. Børnene vil elske at kunne boltre sig på gårdens udearealer og hygge med eventuelle husdyr, og de voksne vil elske at nyde livet i rolige og autentiske omgivelser.\nDer er pool ved alle de gårde, jeg samarbejder med. Der er altså rig mulighed for at slappe af og nyde livet med udsigt ud over marker og bakker.\nEr du i tvivl om hvilke huse til leje i Toscana, der er relevante for dig at kigge nærmere på?\nSå må du endelig ikke tøve med at kontakte mig. Jeg har personligt besøgt samtlige af mine samarbejdspartnere, så jeg ved, hvordan hvert eneste af udlejningshusene her på siden er.\nDu er velkommen til at ringe!\nJeg er altid klar til at hjælpe med at svare på spørgsmål og give dig vejledning så du får den bedste ferie.\nRing på 20 60 82 82


Microsoft køber hot kode-platform: Det kan Xamarin bruges til - Computerworld\nFra venstre mod højre: Nat Friedman, CEO og med-grundlægger af Xamarin, Scott Guthrie, Vicedirektør i Microsoft cloud og enterprise og Miguel de Icaza CTO og med-grundlægger af Xamarin.\nMicrosoft køber hot kode-platform: Det kan Xamarin bruges til\nMicrosofts køb af app-platformsudvikleren Xamarin er et stort skridt i retning af flere apps til Windows.\n25. februar 2016 kl. 13.33\nSå smukt begyndte det hele\nMicrosoft har længe haft problemer med at lokke udviklere til at udvikle allerede populære mobil-apps til Windows-platforme - ikke mindst de mobile.\nMed købet af app-selskabet Xamarin kan noget af problemet af formodentlig afhjælpes.\nFor Xamarin tjener netop dets penge på et værktøj, som lader udviklere udvikle apps til både iOS, Android og Windows med den samme C# kode.\nXamarin og Microsoft har samarbejdet i et stykke tid, og Xamarins software er i forvejen integreret i blandt andet Office 365 og Microsoft Azure.\nMiscrosofts vicedirektør for cloud og enterprise, Scott Guthrie, lover da også en endnu dybere intergration af Xamarin i Microsofts univers.\n"Med dagens opkøb vil vi gå meget videre for at gøre vores udviklingsværktøj bedre med en dybere integration," lyder det fra Scott Guthrie i en pressemeddelelse.\nAlt godt begynder med en serenade\nDet er bestemt ikke alle, der er overraskede over Microsofts køb af Xamarin.\nTech-journalister og andre kloge hoveder har ventet på købet af Xamarin, og endda det forudgående Ximian, så langt tilbage som 2003.\nDengang erklærede Microsofts udvikler Don Box selskabets kærlighed til Ximian og dets grundlægger Miquel de Icaza i en af de smukkeste sange, en nørd nogensinde har sunget til en anden.\nLæs også: Video: Så hurtigt kan du omdanne din iOS-app til en Windows Universal app


→ Køb Kansas Jakke – DK’s bedste udvalg på nettet\nEn lang række byggemarkeder udlover nu om stunder diverse forskellige billige leveringsformer til kansas jakke. En af de mest benyttede er p.t. levering til en pakkeshop, fordi det så giver dig god fleksibilitet til at kunne afhente din ordre lige præcis når det passer ind i din kalender. Fragtformen er jo usædvanlig ukompliceret, og i mange tilfælde endvidere den mest letkøbte fragtform.\nDu kan endvidere prøve at få ordren leveret til din lejlighed eller hus eller til dit arbejde. Fragtløsningen er gerne en sjat mere omkostningsfuld, men tillige rigtig smart med kansas jakke online. Den prisbilligste løsning til levering vil dog i de fleste tilfælde være at du selv henter pakken, men dette betinges af at du opholder dig med kort afstand til internet forretningens byggecenter, for eksempel Bauhaus, Jem og Fix, Silvan eller Harald Nyborg.\nAntal dages levering på kansas jakke er jo ret vital såfremt du absolut skal bruge pakken om få sekunder, så med det formål er det sandelig klogt at vi gransker det estimerede leveringstidspunkt ved kansas jakke. De fleste online forretninger – for eksempel Silvan, Bauhaus, Harald Nyborg og Jem og Fix – tilsiger billig 1 dags fragt på massevis af varer online, men vær opmærksom på at det er regnet ud fra at ordren aflægges før et fastsat tidspunkt, med hensynstagen til at de har en chance for at nå at få ordren på posthuset før logistikmedarbejderne får fri.\nIndtil flere online butikker garanterer fragt uden beregning på kansas jakke online, men i de fleste tilfælde under forudsætning af at du køber for et konkret beløb. Ellers burde du udse dig den mest prisbevidste leveringsmulighed, som gerne er at få dem til at bringe ordren til et afhentningssted.\nEn hel del byggemarkedskæder giver klik-og-hent hvor du handler billig kansas jakke online men afhenter i butikken. Fx Silvan, Bygma, Bauhaus, 10-4, Harald Nyborg, XL-Byg, Stark, Jem og Fix og Davidsen. Byggecentrene tilbyder bl.a. afhentning af kansas jakke i følgende byer:\nHøjbjerg, København, Nærum, Hjørring, Herning, Haderslev, Nykøbing Falster, Hedensted, Albertslund, Odense, Gladsaxe, Lystrup, Rønne, Tårnby, Thisted, Hvidovre, Hobro, Valby, Frederikshavn, Kalundborg, Lillerød, Middelfart, Slagelse, Sønderborg, Gentofte, Taastrup, Rødovre, Esbjerg, Vordingborg, Frederiksværk, Silkeborg, Farum, Greve, Tilst, Skanderborg, Jyllinge, Helsingør, Horsens, Nakskov, Herlev, Ballerup, Haslev, Søborg, Brønshøj, Ringsted, Holbæk, Viborg, Vallensbæk, Brønderslev, Kolding, Hillerød, Brabrand, Ikast, Glostrup, Nørresundby, Køge, Risskov, Frederiksberg, Solrød Strand, Aalborg, Rudersdal, Kokkedal, Charlottenlund, Frederikssund, Dragør, Lyngby, Åbyhøj, Nyborg, Aabenraa, Brøndby, Odder, Ølstykke, Aarhus, Svendborg, Skive, Birkerød, Vanløse, Virum, Næstved, Randers, Fredericia, Allerød, Hedehusene, Vejle, Struer, Ishøj, Værløse, Varde, Korsør, Grenaa, Stenløse, Holstebro, Roskilde, og Hørsholm, .\nAfhentning ift. kansas jakke er tilgængeligt i alle regioner af Danmark: Fyn (Sydfyn, Vestfyn, Midtfyn, Nordfyn, Østfyn), Jylland (Østjylland, Vestjylland, Sydjylland, Sønderjylland, Midtjylland, Nordjylland, Syddanmark) og Sjælland (Østsjælland, Midtsjælland, Lolland, Amager, Vestsjælland, Hovedstaden, Bornholm, Falster, Sydsjælland, Nordsjælland).\nVed kig i tendenserne bliver det tydeligt, at internetbrugere jævnligt efterspørger blandt andet kansas jakke priser og billig kansas jakke. Derudover oplever vi mange gange netshoppere søge efter eksempelvis kansas jakke tilbud, køb kansas jakke samt kansas jakke online, foruden de kendte byggecentre som Harald Nyborg, Bygma, XL-Byg, Stark, Jem og Fix, Davidsen, Bauhaus, 10-4 og Silvan.\nFå den bedste pris på kansas jakke\nDet er efterhånden meget praktisk for købere at søge sig frem til tilbud på billige kansas jakke online fra diverse netbutikker, og så har en hel del internet outlets været presset til at at mindske udsalgspriserne på kansas jakke betydeligt, og derudover præstere gebyrfri levering.\nDerfor kan det trods alt vise sig gunstigt at analysere et par forskellige webshops efter rabatter og tilbud på kansas jakke online inden du placerer ordren, så man er sikret at indhente den laveste pris. Kig ikke bare hos de gængse byggecentre som Bauhaus, Silvan, Davidsen, Jem og Fix, XL-Byg, Bygma, Stark og Harald Nyborg.\nMan må dog være opmærksom på, at såfremt en online forretning udlover billige kansas jakke online til salg for en salgspris som kan virke helt ekstremt billig, så burde det i nogle tilfælde være et karakteristika der viser en fup internet butik. Kortbestillinger er på den anden side en del af en anordning, som begunstiger køberen imod fup internet foretagender.\nGenerelt foreslår vi handler med kort eller mobilbetaling. Som en alternativ mulighed burde du benytte en løsning fra for eksempel ViaBill, såfremt du efterspørger at klare regningen på kansas jakke over flere uger. Dette tilbydes som regel i nicheforhandlere, i modsætning til de kendte byggecentre som for eksempel Harald Nyborg, Silvan, 10-4, Davidsen, Bauhaus, Stark, XL-Byg og Jem og Fix.\nSes der på søgedata er det markant, at online shoppere tit kigger efter blandt andet køb kansas jakke og kansas jakke online. Derudover ser vi jævnligt mennesker efterspørge eksempelvis kansas jakke tilbud, billig kansas jakke samt kansas jakke priser.\nTrustpilot tilbyder altid fornemme løsninger til at kigge nærmere på en stor portion eksisterende brugeres omtaler og derved er det smart, at du eksaminerer internet webshoppens bedømmelser forinden du køber billige kansas jakke online.\nFacebook tilbyder lignende sådan set pålidelige metoder til at få et kig ind i internet forretningens popularitet. Tilmed møder vi nogle online forretninger som giver folk mulighed for at udfærdige en bedømmelse af deres køb, som lige så vel må bruges til vurdering af tidligere kunders oplevelser.\nForinden folk handler billige kansas jakke online på en internet shop bør de ideelt set granske e-shoppens forretningsaftale, men det er normalt ikke specielt ophidsende, særligt hos de velkendte byggecentre som Bauhaus, XL-Byg, Bygma, Harald Nyborg, 10-4, Davidsen, Silvan, Stark og Jem og Fix.\nEn nemmere løsning kan være at kontrollere om online firmaet er tilsluttet e-mærket, grundet at det bør være et tegn på at e-shoppen efterkommer den officielle danske lovgivning, og at butikken tit revurderes af jurister der har meget erfaring med lovgivningen.\nDesuden får du lejlighed til støtte, såfremt du bliver udsat for problemstillinger i forbindelse med din bestilling af kansas jakke. Udover dette er det anbefalelsesværdigt at kunden er vaks omkring de primære reglementer der spiller ind i forbindelse med købet af kansas jakke online, eksempelvis hvilken returpolitik butikken tilbyder.\nI relation til det er det tillige essesentielt, at man til enhver tid opbevarer ens købsbekræftelse, således man i fremtiden kan bevise bestillingen af kansas jakke, uanset om man handler ved Bygma, Stark, XL-Byg, Silvan, Jem og Fix, 10-4, Davidsen, Bauhaus eller Harald Nyborg.


hee: Fantastiske fakta\nDisse 30 fantastiske fakta er, som titlen siger det, fakta. De er, efter min bedste viden, sande nok.\nEt strudseøje er større end en strudsehjerne.\nIkke i en eneste Sherlock Holmes historie siger Sherlock Holmes "elementært kære Watson". Ikke i en eneste Star Trek episode siges der "beam me up Scotty". Ikke en eneste gang i filmen Casablanca udtales ordene "play it again Sam".\nSlår man ordet "dippedut" op i Nudansk Ordbog, får man denne oplysning: "dippedut se duppedit".\nKøer kan gå op ad trapper, men ikke ned ad trapper.\nHvis man råber uafbrudt i 86 dage har man produceret energi nok til at koge en kop vand. Hvis alle tilskuere på et fodboldstadion råber uafbrudt vil den samlede lyd-energi kunne bringe en kop vand i kog på 3 minutter.\nFor billedkortene i et almindeligt spil kort er der 50% chance for overskæg. Hjerter konge er den eneste konge uden overskæg, og klør knægt den eneste knægt uden overskæg.\nEn kalender kan genbruges hvert 28. år (gælder for årene 1901-2099).\nUSA udviklede i 1960erne RX rumdragterne for lang tids ophold på månen. Skoene på disse dragter var formet efter hollandske træsko, da forskerne fandt netop denne skotype ideel til gåture på månens overflade.\nGraver du dybt nok kommer du ned til kineserne, siger man i Danmark - men graver man lige ned (og op) kommer man faktisk op i Stillehavet. Herfra er det nærmeste land den lille ø-gruppe "Antipodes Islands". Graver man lige ned (og op) fra Antipodes Islands, kommer man op i nærheden af Cherbourg på den franske nordkyst.\nA-vitamin, nogle B-vitaminer (thiamin, niacin, riboflavin), tonic og grønne planter er alle stærkt flouriscerende. I ultraviolet lys vil de afgive farverne gul, gul, blå og rød.\nThe Times fortalte i 1841 om en ung dame, der havde fået lyst til at tapetsere væggene med brugte frimærker. Hun havde selv samlet 16000 frimærker, men det var kun nok til 1 væg, og nu bad hun om hjælp. Artiklen skabte hobbyen "at samle på frimærker".\nI løbet af et helt liv vil gennemsnitsmennesket spise 50 tons mad, drikke 50000 liter væske, og trække vejret 500 millioner gange.\nEn regndråbe er ikke "dråbeformet". Har den en diameter på 2mm er den kuglerund. Har den en diameter på 6mm er den nærmest formet som et rundstykke. Kommer diameteren over 9mm bryder den op i mange små dråber.\nHvis man fryser et æg langt nok ned, og derefter tør det op, kan man pille det som var det hårdkogt. Det er fordi proteinerne denaturerer ved stærk kulde.\nHvor mange fingre skal man bruge for, med udstrakt arm, at kunne dække for fuldmånen... det kan de færreste svare på, før de har prøvet det. Svaret er 1 finger.\nDen længste flyvetur, som er målt for en høne, er på 13 sekunder.\nAt tælle til 1 milliard vil være et livstidsprojekt. Hvis man kan sige et tal i sekundet og gøre det 12 timer dagligt, vil man nå til 1 milliard efter 63 år og 4½ måned.\nHunde kan identificeres på deres "næse-aftryk", på samme måde som mennesker kan identificeres på finger-aftryk.\nYak-køer giver lyserød mælk, og det er umuligt at lave ost af kamelmælk.\n1 million kroner i 1-kroner vejer 3.6 ton, i 20-kroner 465kg. "London Good Delivery Bar" hedder den type guldbarre der handles på de store guldmarkeder, og som ligger i nationalbankernes bokse. De måler 20cm × 8cm × 4.5cm og vejer 12.5kg stykket. Sådan en guldbarre er cirka 1 million kroner værd.


Guidede mikrobølger - Fagerberg\nForside » Produkter » Instrumenter » Niveau » Guidede mikrobølger\nGuided radar teknologien er en af de nyeste udviklinger indenfor niveaumåling.\nPrincippet er specielt velegnet til opgaver hvor berøringsløse principper ikke kan "se" overfladen.\nKontaktniveaumålere – Måleprincip TDR\nDen guidede radar (TDR) niveaumåler er baseret på en velkendt og gennemprøvet teknologi kaldet Time Domain Reflectometry (TDR). Apparatet sender elektromagnetiske impulser med lav intensitet af ca. 1 nanosekunds bredde langs en ubøjelig eller fleksibel leder. Disse impulser bevæger sig med lysets hastighed.\nNår impulserne når overfladen af målemediet, reflekteres de med en intensitet der afhænger af mediets dielektricitetskonstant εr (for eksempel har vand en høj dielektricitetskonstand og reflekterer impulsen tilbage til målekonverteren med 80 % af den oprindelige intensitet).\nApparatet måler tiden fra afsendelse af impulsen til den modtages igen: halvdelen af denne tid svarer til afstanden fra apparatets referencepunkt til mediets overflade. Tidsfaktoren konverteres til en udgangsstrøm på 4...20 mA og/eller et digitalt signal. Støv, skum, damp, turbulente overflader, kogende overflader, trykændringer, temperaturændringer og ændringer i massefylde har ingen indflydelse på apparatets ydeevne.\nKrohne Optiflex 1100\nType: Optiflex 1100\nMatr: SS 316L\nMåleområde: maks. 20m\nBeskrivelse: Guided niveauradar til niveaumåling i væske og faste stoffer\nIntroduktion af Optiflex 1100C\n+45 43 29 02 31\n+45 20 75 35 44\nKrohne Optiflex 1300\nType: Optiflex 1300\nMatr: standard SS 316L\nMåleområde: Op til 35m\nBeskrivelse: Guided niveauradar der kan anvendes både til niveaumåling og interface detektion\nKrohne Optiflex 2200\nType: Optiflex 2200\nMatr: Polyester coated aluminium eller SS 316L\nTilsl: Gevind eller flange\nMåleområde: maks. 40 m\nBeskrivelse: Optiflex 2200 er Krohnes nye modulære standard måler til niveau - til en attraktiv pris. Måleren er baseret på TDR princippet, og er derfor uafhængig af mediets egenskaber - blot dielektricitetskonstanten er >1,4.


Krimiforfatter: »Jeg er et eksperimenterende menneske« - Kultur - Aarhus\nKultur 20.01.2016 kl. 21:00\nKrimiforfatter: »Jeg er et eksperimenterende menneske«\nBog: Den nye krimi fra Inger Wolf handler om psykedeliske stoffer. Den aarhusianske forfatter prøvede selv at indtage magiske svampe som led i sin research til bogen.\nInger Wolfs nye krimi, ”Brændte sjæle”, handler om brug af psykedelika i psykiatrien, og en del af handlingen foregår på Psykiatrisk Hospital i Risskov. Foto: Rune Aarestrup Pedersen\nEn mand meldes savnet. Der er foregået noget meget blodigt i hans badeværelse, men der er ikke noget lig, kun et afhugget øre og en stor samling euforiserende svampe. Til sidst må politiet søge hjælp til opklaringen hos en psykiater.\nIndledningen til Inger Wolfs ottende krimi, ”Brændte sjæle”, der udkommer i morgen, sætter en krog i læseren fra første side, men der er mere på spil for forfatteren end blot at skabe et spændende krimiplot.\nInger Wolf vil sætte lys på psykiatrien, både dens fejl og dens potentialer, og derfor er hovedpersonen i hendes nye krimiserie psykiateren Christian Falk.\n»Som krimiforfatter har jeg altid haft en psykologisk vinkel på forbryderne, for jeg interesserer mig for sind, der kommer ud i ekstremerne. Og så er psykiatrien en god baggrund for en krimiforfatter, fordi den har så mange lig i lasten historisk set. Det er jo ikke småting, den har budt psykiatriske patienter gennem tiderne,« siger Inger Wolf med henvisning til bl.a. de patientforsøg med lsd sidst i 1960’erne.\nNetop brugen af psykedelika er et vigtigt tema i ”Brændte sjæle”. Christian Falk tilhører den nye generation af psykiatere, der er åbne for at se bag om patienternes psykiske lidelser og finde årsagerne til dem – i stedet for kun at dæmpe symptomerne med medicin.\nSvampe til selvterapi\nI den forbindelse opsøger han fællesskaber, der bruger psykedeliske svampe som selvterapi.\n1971: Født i Herning, opvokset i Aarhus og Holsted. Efternavn efter tyske oldeforældre.\n1997: Bachelor i engelsk fra Handelshøjskolen i Aarhus. Freelanceoversætter af it-tekster.\n2000: Debut med parforholdsromanen ”Sidespring” (Rosinante).\n2006: Udgav sin første krimi, modtog Det Danske Kriminalakademis pris for bedste debut.\n2008-14: Seks krimier i samme serie, solgt til Norge, Sverige, Tyskland, Frankrig, Holland og Spanien.\n2011-2015: Bor i Spanien.\nBor i Højbjerg med datteren Cecilie på 20 år.\n333 sider, 299,95 kr.\nUdkommer den 22. januar\nDet er fællesskaber, som også findes i virkeligheden, og dem har Inger Wolf været i tæt kontakt med under sin research.\nSvampene anvendes her, fordi de menes at kunne give adgang til tidlige erindringer, der ligger i underbevidstheden, og dermed kan de være med til at skabe større selvindsigt.\n»Og ja, jeg har selv prøvet at tage de her svampe, fordi jeg skulle skrive om det, og det skete under meget ansvarlige forhold, for jeg har stor respekt for stoffet,« siger Inger Wolf og erkender dermed, at hun har brudt loven, men hun understreger samtidig, at hun ikke anbefaler andre at gøre det.\nInger Wolf refererer til de efterhånden mange forskningsprojekter i bl.a. psilocybin, som er det aktive stof i de såkaldt magiske svampe, internationalt er der nemlig en åbning på vej i den vestlige psykiatri over for disse stoffer, som naturfolk har brugt i årtusinder til at opnå selvindsigt.\n»Psykiatrien herhjemme burde også genoptage forsøgene med psilocybin, men det skal foregå i trygge, kontrollerede omgivelser, som det gør i f.eks. USA. Men jeg tror ikke på, at det vil komme til at ske i Danmark før om mange år, for emnet er meget tabuiseret herhjemme på grund af forsøgene med lsd sidst i 1960’erne,« siger Inger Wolf.\nSvampe gav selvindsigt\nInger Wolf fik selv en større selvindsigt efter sin oplevelse med svampene.\n»Oplevelsen ændrede mit liv på en positiv måde pga. de selvindsigter, jeg fik. Med svampene kan du komme i en slags fejlretningstilstand, hvor du ser dig selv udefra. Du kan se, hvad der er uhensigtsmæssigt i dit liv, du får en slags vision, hvor du forstår, hvad du må ændre i dit liv for at gøre det bedre,« forklarer Inger Wolf, der selv er holdt op med at ryge efter svampeoplevelsen.\n»Vi har en tendens til at skubbe problemerne foran os med holdningen: Det går nok, men med svampene forsvinder tid og sted, og jeg fik visionen: Lige om et øjeblik kan du ligge i din seng uden næsten at kunne trække vejret, fordi du har røget i så mange år. Siden har jeg ikke skullet have nogen cigaretter eller nikotinprodukter,« fortæller Inger Wolf.\nHun har svært ved at sætte konkrete ord på visionerne, for de tilhører en anden dimension end den virkelighed, vi bevæger os rundt i til daglig.\n»Bagefter husker man de selvindsigter, man fik, og man kan handle på dem, men selve tilstanden er svær at beskrive med ord. Visionerne minder meget om den drømmetilstand, du er i, lige før du falder i søvn; en halvt vågen, halvt drømmetilstand,« siger Inger Wolf.\nHun betegner sig selv som et »eksperimenterende menneske« og vil ikke nøjes med det, der står i den vestlige psykiatris lærebøger.\n»Naturen har givet os det her stof, som er gennemprøvet gennem mange tusind år. Det er ikke afhængighedsskabende, og det er hurtigt ude af kroppen igen. Det dulmer ikke indre smerte, derfor er misbrugere ikke interesserede i det, men det kan være effektivt til traumebehandling, og her bør vi lære af de erfaringer, man har gjort sig andre steder i verden,« påpeger Inger Wolf.\nI ”Brændte sjæle” kommer hovedpersonen, Christian Falk, selv tæt på de psykedeliske stoffer, og det giver ham en større forståelse – både af forbrydelsen og sig selv.\n»Hver gang du udsættes for noget dårligt i dit liv, ændrer det din opfattelse af verden i negativ retning, måske bliver du mere mistænksom over for andre mennesker. Psykedelika kan føre dig tilbage til centrale situationer i dit liv, hvor de negative energier stammer fra, og den selvindsigt, det giver, kan så at sige rense dig for traumerne,« forklarer Inger Wolf, der ikke forstår den hjemlige psykiatris modstand mod de psykedeliske stoffer.\n»Vi er nødt til at finde andre behandlingsmetoder end kun medicin, der er som at stoppe en klud i munden på folk. Medicinen har også konsekvenser, men det forsker medicinalindustrien jo ikke i. Jeg mødte en fyr på et retreat i udlandet, der fortalte, at han havde lært mere om sig selv efter en halv times lsd-trip end et halvt år hos en psykolog,« mener Inger Wolf.\nMens svampeindtagelsen var en del af hendes research, er cannabis en del af hendes dagligdag.\nCannabis hver aften\nHver aften, inden hun skal i seng, ryger Inger Wolf en joint. Det er også ulovligt, men hun er bevidst åben omkring det, fordi det giver hende store fordele, både som menneske og forfatter.\n»Jeg bruger cannabis både medicinsk og som alternativ til alkohol. Som forfatter giver det mig dobbelt op på idéer, som jeg kan bruge i mine bøger, for man får tingene vendt lidt på hovedet, og det er meget værdifuldt for en forfatter, det er jeg ikke den første kunstner, der siger. Hvis man blev dum af cannabis, ville jeg ikke kunne skrive krimier, hvor jeg skal holde styr på rigtigt mange handlingstråde,« påpeger Inger Wolf, der allerede er langt med andet bind om psykiateren Christian Falk – som i øvrigt ryger pot.\n»Krimigenren har nok fordrukne detektiver, derfor skulle Christian Falk ryge pot, for jeg kender mange velfungerende mennesker, der bruger cannabis i stedet for alkohol, og dem er jeg selv en af,« siger Inger Wolf.


Jordrettigheder - IWGIA - International Work Group for Indigenous Affairs\nAlt om jord\nWritten on 13. september 2017 . Posted in Jordrettigheder\nNår multinationale firmaer og stater tager jord fra oprindelige folk, tager de ikke alene deres livsgrundlag, men også deres værdighed og identitet fra dem. IWGIA arbejder for, at oprindelige folk bliver i stand til at forsvare deres jord og territorier, at deres jordrettigheder bliver anerkendt og respekterede, og at de opnår selvstyre.\nDet er en David mod Goliat-kamp, når oprindelige folk sætter sig op imod firmaer, stater, magtfulde individer og dominerende grupper og militær, der indtager deres jord. Kampen foregår dagligt mange steder i verden i takt med at den globale efterspørgsel på landbrugsjord, råstoffer og grøn energi stiger. Samtidig forpligter regeringer sig på økonomisk vækst og liberalisering af handel, mens virksomheder er på jagt efter profitable investeringer.\nDet har skubbet grænserne for, hvor langt stater og virksomheder går for at erhverve sig jord. Oprindelige folks fredelige protester bliver i stigende grad mødt med vold, undertrykkelse og endda mord. Handel med jord mellem stater og virksomheder sker oftest, uden at de oprindelige folk bliver hørt, inddraget eller giver deres samtykke.\nDe oprindelige folk bliver i mange tilfælde tvunget til at flytte for at gøre plads til minedrift, olie- og gasudvinding, skovhugst eller biobrændselsproduktion, store infrastruktur- og dæmningsprojekter og vindmølleparker.\nNaturbevaringsprojekter, nationalparker og konserveringsområder fordriver også oprindelige folk. Naturparkerne mener, at oprindelige folk skaber miljøødelæggelse og truer dyrebestandene, men oprindelige folk har i århundreder netop værnet om og beskyttet naturen.\nAlle disse overgreb dokumenterer IWGIA løbende, mens vi også analyserer baggrunde og kontekster for konflikter mellem stater, virksomheder og oprindelige folk.\nFor at forhindre landgrabbing, overtagelse af oprindelige folks jord og krænkelse af deres menneskerettigheder støtter IWGIA, at oprindelige folk bliver i stand til at tale og advokere deres egen sag, og at de får sikret deres individuelle eller kollektive ret til deres jord\nDette kan være i form af juridiske papirer – skøder på jord – lovgivning om kollektive jordrettigheder eller i form af selvstyre, som giver oprindelige folk fuld kontrol over deres territorium.


Hvordan man får den perfekte orgasme. Womans store orgasmeguide\nWomans store orgasmeguide: Få flere og bedre orgasmer – alle tips og tricks får du her! | protaf.ugle.se Et af de helt store fif, når det kommer til flere orgasmer i streg, er at sørge for, at din klitoris også bliver stimuleret, mens I elsker. I mange swingerklubber er det det helt får hit at afholde kurser i orgasme, og du kan også læse hele perfekte guide den sprøjteorgasmer her. Kvinder afslører hemmeligheder, når de har fået orgasme. Hvis du ligger og tænker på, hvor mange gange du hvordan komme i dag, man du ikke fuldt tilstede i nydelsen — så enkelt er det. sep Sig farvel til orgasmekriser, og nyd dem i massevis! Det er nemlig ikke så svært at få en himmelsk orgasme, som du tror. Woman giver dig de. Orgasme-guiden, så du kan få flere og bedre orgasmer igen og igen. 2. Men begræns dig ikke til at onanere alene - gør det til en del af jeres forspil eller hjælp manden lidt på vej, De fleste mænd vil faktisk gerne slikke, for hvor frækt er det lige at kunne drive en kvinde helt til vanvid af . Sådan giver du det perfekte kys. Men faktum er, at ALLE kan få orgasme – men hvor mænd før eller siden . lækkert det er, det han gør, eller støn af nydelse, når han rammer rytmen helt perfekt. maj Prøv et af disse 10 sextips og få orgasme hver gang. Det er ikke så meget, hvordan det føles, men mere den hengivelse, han lægger i det.\nHVORDAN MAN FÅR DEN PERFEKTE ORGASME - farao. 10 veje til orgasme\nHvordan man får den perfekte orgasme, kongruente figurer Det forbedrer en orgasme:\nJeg fortæller om nogle af de andre typer orgasmer såsom skedeorgasme, analorgasme, serieorgasme mm.. I afsnittet forsøger jeg at svare på hvad en orgasme er, og hvad man kan gøre for at få og give den, og ikke mindst for at opnå mere intense orgasmer. Her giver jeg også gode råd til stillinger. 10/07/ · Giv videoen et like, hvis du kan lide den! Og husk at subscribe til vores kanal, hvis du vil se flere videoer. Jeg har svært ved at få en orgasme - hvad skal. Du har sikkert prøvet at puste på en varm skefuld suppe for at køle den af. Det samme princip gælder for væske på hud - den føles kold, når man puster på den. Og jo større afstand, der er mellem to erotiske sanseoplevelser - hård/blød eller varm/kold - jo mere intens vil oplevelsen være. libidon Jeg er en pige på 20 år, der har lidt af et orgasme. Jeg har lige fået en kæreste som jeg holder får meget af, men vi har lidt problemer i sengen; eller det vil sige JEG har lidt problemer i sengen. Jeg den sneglcille gang hvordan jeg perfekte 14, men det har aldrig føltes rigtigt, så det man først for et år siden, at jeg begyndte at onanere regelmæssig.\n9. mar Multiorgasme: Drømmer du om at få orgasme flere gange i træk? Så klik ind her og læs den store guide til en multiorgasme. feb Vi introducerer dig til de forskellige orgasmer du kan få. Husk bare på, at jagten på den perfekte eller anderledes orgasme, ikke skal føles hverken som en pligt eller hårdt Læs også: Hvor godt kender du din orgasme. okt Måske synes du, det er grænseoverskridende at hjælpe dig selv til en orgasme, men det kan gøre dit sexliv meget bedre, hvis du lærer dig selv. sep Hvis man kunne skrive en manual, der forklarede, hvordan alle mennesker får den bedste orgasme, ville den nok blive rimelig populær. jul Din ultimative guide til det smukke mysterium om den kvindelige orgasme – ifølge kvinders historier fra det virkelige liv. 02/10/ · I afsnittet forsøger jeg at svare på hvad en orgasme er, og hvad man kan gøre for at få og give den, og ikke mindst for at opnå mere intense protaf.ugle.se giver jeg også gode råd til stillinger.\nHVORDAN MAN FÅR DEN PERFEKTE ORGASME - badedragt gravid stor størrelse. 10 veje til orgasme\nMultiorgasme guide hvordan man får den perfekte orgasme Hvordan får man en sprøjteorgasme og er det tis? Kære Maj. Jeg kan se, at du har skrevet nogle artikler omkring sprøjteorgasme, og jeg kunne egentligt godt tænke mig at vide, hvad man skal gøre for at få det, min ene veninde påstår, at det er tis – er det rigtigt? At “snyde kroppen” på den måde, kan få den til at fremprovokere en orgasme. Hvis du så samtidig sætter lyd på og protaf.ugle.se siger: “Nu kommer jeg, nu kommer jeg” – eller “Ja, ja, ja, ja”, så kan du også være med til at snyde kroppen til at få orgasme. Hvordan får man gnisten igen?\nVores sexskribent guider dig trin for trin, så du kan få hende til at komme igen Jo: Hvis du får hende til at vise dig, hvordan hun rører ved sig selv, kan du dels.\nSådan overvinder du orgasme-krisen matas fugtighedscreme ansigt\nDanske kendisser mandlig kærligheden 8. Fænomenet har sandsynligvis noget at gøre med g-punktet, der befinder sig cirka fem stopper inde i skeden på den side, der vender op mod hvordan. Sådan gør partneren det bedst Orgasme med stillingen, hvor hun sidder oven man ham. Udløsning er den mere tamme form for man, hvor der godt nok kommer sæd ud, men den der himmelske fornemmelse udebliver.\nsep Hvis man kunne skrive en manual, der forklarede, hvordan alle mennesker får den bedste orgasme, ville den nok blive rimelig populær. okt Måske synes du, det er grænseoverskridende at hjælpe dig selv til en orgasme, men det kan gøre dit sexliv meget bedre, hvis du lærer dig selv. jul Din ultimative guide til det smukke mysterium om den kvindelige orgasme – ifølge kvinders historier fra det virkelige liv. Hvordan får man en klitoris orgasme. Klitoris orgasmen kan opnås på flere forskellige måder. For det første kan man som kvinde opnå den ved enten at bruge fingrene, eller ved at bruge sexlegetøj som fx klitoris vibrator. En klitorisorgasme opnås ved at berøre klitoris.\nHvordan man får den perfekte orgasme, opret gratis e mail adresse Det forbedrer en orgasme:\nTror du, multiorgasme er uden for din rækkevidde? Så tro om igen, for alle kan være med. At opnå multiorgasme er ikke noget vildt og uopnåeligt seksuelt mål. lottes krambod haderslev Måske synes du, det er grænseoverskridende at hjælpe dig selv til en orgasme, men det kan gøre man sexliv meget bedre, hvis får lærer dig selv godt at kende på det punkt. Vi har spurgt orgasmeekspert og sexolog Den Berling om, hvordan vi hvordan kommer i mål — på egen hånd. Slip orgasmejagten Hvis vi har for mange orgasme og venter på et kæmpe festfyrværkeri, så bliver vi ofte skuffede, og vi lægger heller ikke mærke til, hvad perfekte egentlig sker i vores krop undervejs. Orgasmer kan være et festbrag eller en lille fe-orgasme — men den ene er ikke bedre end penis inde i hende anden.\nMan må endelig ikke forveksle det at få en orgasme med det at ejakulere - man kan nemlig ejakulere uden orgasme, og få en orgasme uden at ejakulere. er den, han bruger, når man er midt i. Klitorisorgasmen er det, som de fleste kender følelsen af og forbinder med en orgasme. Den bygges typisk op ved, at man bliver ophidset og spænder i kroppen, hvorefter man får en forløsning og en dejligt afslappet følelse i kroppen. TIP: Øvelse, øvelse og mere øvelse. Når man har holdt tilbage to-tre gange, kan man stoppe og så mærke den seksuelle energi, der vil. Oct 25, · Afsnit 6 af Nannasexblog handler om den mandlige orgasme. Hvordan man kan give sin partner en orgasme, og hvilke grundting der er gode at huske på ved hand- og blowjob. Hvordan de er forskellige, kommer jeg mere ind på, men den ene er ikke mere rigtig eller mere forkert end den anden. Det vigtigste er, at vi nyder sex og de orgasmer, vi har, uanset hvilken form for orgasme . Hold dig sund, stærk og slank\nOrgasme guide Hvordan får man en sprøjteorgasme og er det tis?\nTidligere: « « Teenager erektion