Mekaniker på gulvet hitter - Vores Egedal\nMekaniker på gulvet hitter\nHos Hella Service partner i Ølstykke oplever man lige nu en stigende efterspørgsel fra kunder fra lokalområdet.\nEn for nyligt gennemført tilfredsundersøgelse løfter sløret for tendensen. Kunden vil modtages af mekanikeren personligt og rådgives i øjenhøjde. Og det er lige præcis sådan, det foregår hos det lokale Hella Service Partner autoværksted.\nNår kunderne kører bilen ind på matriklen hos det lokale Hella Service Partner værksted Service centret i Ølstykke, bliver de altid mødt af værkstedets mekaniker som den første. Det handler om troværdighed og om at undgå misforståelser.\n-Hos os er det altid vores mekaniker, der tager imod kunderne og deres bil, uanset om der er tale om serviceeftersyn, klargøring til syn, reparationer eller dækskifte. Biler er tekniske, og arbejdet med biler er et faghåndværk, der kræver stor indsigt og specialviden. Derfor er det vigtigt for os at få drøftet behov og få afstemt forventninger fra start, så der ikke opstår misforståelser eller kedelige overraskelser, når først bilen har været på værksted, fortæller indehaver Johnny Sørensen.\nSom en del af dialogen med kunderne har den landsdækkende værkstedskæde gennemført en tilfredshedsundersøgelse hos udvalgte autoværksteder rundt om i landet lige efter endt værkstedsbesøg. Målsætningen på den lange bane er en stabil høj tilfredshedsgrad, og resultatet taler for sig selv.\n-Ud af de adspurgte gav hele 81% værkstedsbesøget karakteren 5, men 19% gav deres værksted en score på 4. Men det bedste er faktisk, at reparationerne i 98% af tilfældene blev overholdt i forhold til den aftalte tidsramme, og at 97% var i dialog med deres mekaniker om det arbejde, der skulle udføres. Det vidner om, at den indledende snak med vores mekaniker på gulvet fungerer, smiler Johnny Sørensen.\nDen landsdækkende kæde er i den forbindelse gået skridtet videre. Alle mekanikere bliver løbende skolet og deltager i relevante kurser og efteruddannelser, og med et helt nyt reklamekoncept på trapperne under mottoet ”bare bedre bilværksted” prøver Hella Service Partner også at synliggøre både internt og eksternt, at et besøg hos dem ikke bare er en handel men et samarbejde.\nSikkerhed om garantien\nIfølge Hella Service Partner er mange danskere stadig i tvivl om, om fabriksgarantien holder ved udført service på et frit autoværksted. Men lige her er der ingen slinger i valsen at spore, når man spørger det lokale Hella Service Partner værksted.\n-Får du din bil serviceret på et Hella Service Partner autoværksted i garantiperioden, er du samtidig sikker på at bevare din fabriksgaranti. Så længe du overholder og dokumenterer alle pligtige serviceeftersyn, følger du EU-reglementet, samtidig reparerer vi bilen efter bilfabrikantens forskrifter, og du er altid sikret 3 års garanti på alle nye reservedele hos os, fortæller Johnny.\nFor yderligere information kontakt Service centret på 47100917.\nHella Service Partner er et netværk af flere end 300 frie autoværksteder fordelt geografisk over hele Danmark. Autoværkstederne henter alle reservedele fra Danmarks største grossist og servicerer og reparerer alle bilmærker herunder også nye biler.\nLokalt Egedal-firma hitter med træningselastikker…\nEgedal hitter: Indtager førstepladsen i korteste…\nBesøg hos Allure by Julie Thorsen i Egedal Centret


▷ Køb Usb C Til Usb ← Stort udvalg med hurtig levering\nMasser af internet outlets frembyder i øjeblikket en lang række forskellige billige fragttyper til usb c til usb. Den mest almindelige er for nærværende levering til et afhentningssted, som gør det muligt at hente din nyindkøbte vare når du har tid. Løsningen er altså særligt ligetil, og mange gange endvidere den billigste fragtmetode.\nDu kan derudover prøve at bestille levering til din privatbolig eller ud på din arbejdsplads. Den bliver desværre en anelse mere omkostningsfuld, men endda ekstremt fleksibel med usb c til usb online. Den mest billige løsning til levering kan ikke modsiges at være at du selv henter pakken, men dette beroer på at du befinder dig tæt på e-shoppens byggecenter, eksempelvis Jem og Fix, Silvan, Harald Nyborg eller Bauhaus.\nLeveringsdygtigheden på usb c til usb kan i nogle tilfælde være ret så udslagsgivende ifald vi skal bruge dine nye varer om kort tid, og herved er det ret så meningsfuldt at vi gransker den estimerede leveringstid for usb c til usb. Flere outlets på nettet – eksempelvis Bauhaus, Jem og Fix, Harald Nyborg og Silvan – annoncerer billig levering på næste hverdag på mange af butikkens varenumre online, hvilket dog stiller krav om at ordren aflægges inden et nøjagtigt tidspunkt, med hensynstagen til at de garanteret kan nå at få varerne pakket før medarbejderne tager hjem.\nEn række byggecentre sikrer levering uden gebyr på usb c til usb online, men tit kun såfremt der handles for en præcis sum. Derudover skal du beslutte sig for den mest letkøbte leveringsmanér, der oftest vil være at få fragtfirmaet til at bringe pakken til et udleveringssted.\nFlere byggemarkedskæder foreslår klik-og-hent hvor man bestiller billig usb c til usb online og selv henter i byggemarkedet. For eksempel Bauhaus, Harald Nyborg, Silvan, Bygma, Jem og Fix, XL-Byg, Davidsen, Stark og 10-4. Byggemarkederne frembyder for eksempel klik-og-hent på usb c til usb i disse områder:\nRødovre, Hillerød, Slagelse, Ringsted, Rønne, Ishøj, Rudersdal, Silkeborg, Brøndby, Holstebro, Lystrup, Middelfart, Skanderborg, Frederiksværk, Struer, Tårnby, Roskilde, Nakskov, Birkerød, Herlev, Nykøbing Falster, Frederiksberg, Vanløse, Vallensbæk, Korsør, Gladsaxe, Haderslev, Allerød, Nyborg, Hedehusene, Odense, Randers, Virum, København, Kalundborg, Viborg, Helsingør, Risskov, Hvidovre, Dragør, Vordingborg, Kokkedal, Vejle, Ølstykke, Køge, Svendborg, Herning, Brønderslev, Aabenraa, Frederikssund, Albertslund, Odder, Gentofte, Greve, Søborg, Skive, Kolding, Grenaa, Hobro, Åbyhøj, Hedensted, Værløse, Taastrup, Fredericia, Stenløse, Valby, Sønderborg, Haslev, Nærum, Glostrup, Farum, Esbjerg, Ballerup, Brønshøj, Aalborg, Varde, Frederikshavn, Højbjerg, Solrød Strand, Holbæk, Lyngby, Aarhus, Ikast, Lillerød, Brabrand, Hørsholm, Tilst, Hjørring, Horsens, Jyllinge, Næstved, Charlottenlund, Nørresundby, og Thisted, .\nClick-and-collect af usb c til usb er en mulighed i alle dele af Danmark: Fyn (Midtfyn, Vestfyn, Østfyn, Sydfyn, Nordfyn), Jylland (Midtjylland, Syddanmark, Østjylland, Sønderjylland, Vestjylland, Sydjylland, Nordjylland) og Sjælland (Lolland, Nordsjælland, Vestsjælland, Østsjælland, Amager, Midtsjælland, Bornholm, Hovedstaden, Sydsjælland, Falster).\nVed indkig i søgedata er det markant, at netshoppere mange gange søger efter bl.a. køb usb c til usb og billig usb c til usb. Vi ser desuden jævnligt online shoppere kigge efter eksempelvis usb c til usb online, usb c til usb priser og usb c til usb tilbud, plus de udbredte byggekæder som Jem og Fix, Harald Nyborg, Bygma, Stark, Silvan, XL-Byg, Davidsen, Bauhaus og 10-4.\nDet er jo temmelig smertefrit for forbrugerne at finde de bedste priser på billige usb c til usb online på flere outlets på nettet, og på grund af dette har en hel del internet forretninger i Danmark set sig tvunget til at formindske priserne på usb c til usb voldsomt, og ovenikøbet love gebyrfri levering.\nDet kan dog trods alt være lukrativt at efterprøve indtil flere internet butikker efter udsalg og tilbud på usb c til usb online forinden du færdiggør din shopping, sådan at du er velinformeret til at få den bedste pris. Kig ikke blot hos de udbredte byggemarkeder som Stark, 10-4, Harald Nyborg, XL-Byg, Silvan, Jem og Fix, Bauhaus og Bygma.\nDu skal dog ikke overse, at ifald en butik afhænder billige usb c til usb online til en salgspris der er urealistisk favorabel, er det mange gange være et kendetegn på en snydagtig webbutik. Bestillinger med betalingskort er heldigvis inkluderet i en lovbestemmelse, hvilket beskytter dig som køber imod falske e-firmaer.\nVi tilråder handler med kort eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed kan du bruge en billig afbetalingsordning som fx ViaBill, hvis du gerne vil dække regningen på usb c til usb over en periode. Det tilbydes typisk ved niche webshops, men sjældent de store byggemarkeder som eksempelvis Silvan, Davidsen, Bygma, 10-4, Jem og Fix, Harald Nyborg, XL-Byg og Stark.\nNår man kigger i søgedata bliver det klart, at folk jævnligt efterspørger for eksempel usb c til usb online og billig usb c til usb. Vi ser desuden tit netshoppere kigge efter bl.a. usb c til usb tilbud, usb c til usb priser og køb usb c til usb.\nTrustpilot tilbyder dig en del relevante genveje til at beskue en lang række forhenværende køberes meninger og af den grund er det en hjælp, at du evaluerer online forhandlerens vurderinger inden du lægger din bestilling på billige usb c til usb online.\nFacebook bringer dig på samme måde absolut habile muligheder for at få indsigt i webbutikkens popularitet. Herinde ser vi en række online outlets som giver folk mulighed for at registrere en anmeldelse af deres købsoplevelse, som ligeledes kan tages i brug til at få et indblik i tilfredsheden hos kunderne.\nForud for at nogen bestiller billige usb c til usb online på en e-shop behøver man reelt løbe igennem virksomhedens vilkår, dog er det oftest ikke særlig spændende, især ved de kendte byggemarkeder som Stark, Jem og Fix, Silvan, Bygma, XL-Byg, Harald Nyborg, Davidsen, Bauhaus og 10-4.\nEt nemt alternativ er at kontrollere hvorvidt online virksomheden er medlem af e-mærket, eftersom det bør være en antydning af at internet virksomheden overholder de officielle regler, udover at den en gang i mellem kontrolleres af fagmænd der har megen viden om vilkårene.\nDesuden tilbydes du lejlighed til bistand, såfremt du udsættes for vanskeligheder ved din ordre på usb c til usb. Ligeledes er det fornuftigt at køber er på vagt for de mest vitale vedtægter der kan have indvirkning på købet af usb c til usb online, fx hvilken byttepolitik e-handlen anvender.\nI den relation er det tillige afgørende, at man stadigvæk sikrer sin kvittering på e-mail, så man til enhver tid vil kunne eftervise bestillingen af usb c til usb, uafhængig af om man shopper fra Silvan, Jem og Fix, Davidsen, Stark, 10-4, XL-Byg, Bauhaus, Bygma eller Harald Nyborg.


Levering og betingelser - Ledpaneler.dk\nAdresse: Koningsbeltweg 51, 1329 AE Almere, Netherlands\nVi afleverer pakkerne til GLS.\nNår du handler hos Ledpaneler.dk skal vi bede om følgende kontaktoplysninger: Navn, adresse, telefonummer og e-mail og evt. andre oplysninger.\nAlle betalingskortoplysninger sendes gennem en krypteret, sikker forbindelse. Ledpaneler har ikke adgang til kortoplysningerne.\nLedpaneler anvender cookies, da det er nødvendigt for at gennemføre en handel på Ledpaneler.dk. En cookie er ikke et program men blot en digital informationspakke og kan derfor ikke indeholde virus eller andre skadelige dele.\nKontakt os på [email protected], hvis du ønsker oplysninger om hvilke data vi opbevarer, hvis du ønsker dem ændret, hvis du ønsker at få slettet dine data hos Ledpaneler.dk eller hvis du frabeder dig alt fremtidig kommunikation fra os.


Joseph joseph - Easystore steel tandbørsteholder | Connox\nJoseph joseph - Easystore steel tandbørsteholder\nUVP 195,00 DKK 186,50 DKK inkl. moms., plus 49,00 DKK Forsendelse\nstor / hvid\nFlere artikler og alle variationer kan du finde på siden Joseph Joseph - Badeværelse\nTandbørsteholder med flere rum\nEasyStore Steel tandbørsteholder af Joseph Joseph er en fantastisk tilføjelse til badeværelset og giver plads til tandplejeprodukter som tandbørste, tandpasta eller tandtråd. Takket være forskellige rum kan containeren let opdeles mellem familiemedlemmer eller beboere, der deler sig, så alle får deres eget område.\nMed rustfrit stålbelægning\nEasyStore Steel tandbørsteholder har en overflade lavet af rustfrit stål, der er modstandsdygtig over for fingeraftryk og er derfor perfekt til daglig brug i badeværelset. Sklisikre fødder sikrer, at beholderen forbliver på plads på kanten af vasken. Beholderen kan demonteres helt til rengøring.\nEasyStore Steel tandbørsteholder fra Joseph Joseph i forskellige størrelser.\nDimensioner Højde: 14 cm, Dybde: 10 cm, Længde: 18 cm\nVægt 415 g (uden emballage)\nJoseph joseph - Presto steel sæbe dispenser fra 156,50 DKK 149,00 DKK * Joseph Joseph - Flex Steel toiletbørste fra 195,50 DKK * 5 von 5 TOP Zone denmark - Nova pedalbak fra 448,00 DKK * 4.75 von 5 Joseph joseph - Slim steel fra 101,50 DKK *\nEasyStore Steel tandbørsteholder, stor / hvid af Joseph Joseph\nEasyStore Steel tandbørsteholder, stor / hvid fra Joseph Joseph . Takket være forskellige rum kan containeren let opdeles mellem familiemedlemmer eller beboere med flad deling.\nEasyStore Steel tandbørsteholder, stor / hvid fra Joseph Joseph . Beholderen kan demonteres helt til rengøring.\nEasyStore Steel tandbørsteholder, stor / hvid af Joseph Joseph i atmosfærens EasyStore Steel . EasyStore Steel tandbørsteholder af Joseph Joseph er en fantastisk tilføjelse til badeværelset og giver plads til tandplejeprodukter som tandbørste, tandpasta eller tandtråd.\nEasyStore Steel tandbørsteholder, hvid af Joseph Joseph\nEasyStore Steel tandbørsteholder, hvid fra Joseph Joseph i EasyStore Steel over omgivelserne. EasyStore Steel tandbørsteholder har en overflade lavet af rustfrit stål, der er modstandsdygtig over for fingeraftryk og er derfor perfekt til daglig brug i badeværelset.


Køge Håndbold U04 - U06 (2011 og yngre) - Køge Håndbold U04-U06 (11 - ) - Køge Håndbold\nKøge Håndbold Indsats-styrkerne\nKøge Håndbold U04-U06 (11 - )\nKøge Håndbold U08 Mix (09-10)\nKøge Håndbold U10 Drenge (07-08)\nKøge Håndbold U10 Piger (07-08)\nKøge Håndbold U12 Drenge (05-06)\nKøge Håndbold U12 Piger (05-06)\nKøge Håndbold U14 Drenge (03-04)\nKøge Håndbold U14 Piger (03-04)\nKøge Håndbold U16 Drenge (01-02)\nKøge Håndbold U16 Piger (01-02)\nKøge Håndbold U18 Drenge(98-99-00)\nKøge Håndbold U18 Piger(98-99-00)\nKlubbens gode støtter\nPræsentation af tøj og rekvisitter\nVelkommen til U04-U06 i Køge Håndbold\nDe fleste børn synes det er sjovt at lege med bolde - og børn kan sagtens gå til bold, også selvom de er helt små. På u6 holdet leger vi med alle mulige slags bolde, slår kolbøtter, driller mor og far og har det sjovt ;-)\nDet er et hold for Køge Håndbolds mindste medlemmer, hvor fokus er på boldleg, motorik og trygge rammer. Barnets forælder er altid aktivt med, så mor eller far selv kan hjælpe barnet med at få en god oplevelse til alle øvelser. På u6 holdet leger barnet sig frem til at være fortrolig med at kaste og gribe, sparke og løbe med en bold.\nDe ældste børn på holdet øver sig også i at komme ud til nogle stævner i løbet af året. Vi leger en gang om ugen.\nTræning (Køge Håndbold U04-U06 (11 - ))\n16:00 - 17:15 onsdag 21. mar\nAsgård Skoles hal\n16:00 - 17:15 onsdag 28. mar\n16:00 - 17:15 onsdag 4. apr\n16:00 - 17:15 onsdag 11. apr\nKøge Håndbold invitere til Afslutningsfest (Køge Håndbold)\n18:00 fredag 13. apr - 0:00 lørdag 14. apr\nOBS forskellige trænings-tider for de forskellige årgange\nÅrgang 2012 og yngre:\nFrem til efterårsferien træner vi udendørs ca hver 14. dag. Det er altid oprettet som facebookbegivenhed på Minihåndbold Køge( følg link til venstre). Det er gratis for alle at deltage.\nEfter efteråsferien, når vejret bliver koldere og mere regnfuldt, træner gruppen om søndagen, hvor mor eller far altid er med. Vi leger med bolde og diverse motorikøvelser.\nTræner hver onsdag 16-16.45 i hallen på Asgård Skole. Gruppen kommer også ud til nogle stævner i løbet af året for at få den oplevelse med.\nHer er fokus også meget legeorienteret, og vi begynder så småt at øve os mere og mere i at kaste og gribe, samt det at være et HOLD! Være gode kammerater og have det sjovt. Det synes vi nemlig er vigtigt\nVi starter onsdag d. 23/8.- 2017\nUdvalgt album fra gruppen\nTest minihåndbold 2\nBetaling af kontingent på holdet\n5. jan 200,00 kr\n10. aug 200,00 kr\nFrederik Bosse Ullerup\nKøgehallen, Ved Stadion 2b, 4600 Køge


Forside ›Undersøgelse og behandling›Medicin›Medicinlisten›Hjertekrampe - (Angina Pectoris)\nDen blodfortyndende medicin acetylsalicylsyre 75 mg dagligt gives livslangt. Clopidogrel gives et halvt år efter ballonudvidelse af hjertets kranspulsårer og livslangt, hvis acetylsalicylsyre ikke tåles.\nKolesterolsænkende medicin (atorvastatin eller simvastatin) gives livslangt.\nDer er risiko for mavesår ved behandling med acetylsalicylsyre. Forebyggende gives eventuelt et mavesyrehæmmende middel, fx pantoprazol eller omeprazol.\nHjertemedicin af typen beta-blokkere (metoprolol eller carvedilol) gives til patienter, som tidligere har haft blodprop i hjertet eller hjertesvigt. Det forbedrer prognosen.\nHvis der er andre risikofaktorer (fx sukkersyge, forhøjet blodtryk, blodprop i hjernen, symptomatisk hjertesvigt), kan en ACE-hæmmer (enalapril eller ramipril) tilføjes. Det mindsker risikoen for flere skader på hjertet.\nVed behov for mere forebyggende medicin mod hjertekramper kan man bruge et langtidsvirkende nitrat, isosorbidmononitrat, eller en calciumkanalhæmmer, amlodipin, sammen med den øvrige medicin.\nVed akutte anfald af hjertekrampe bruges hurtigtvirkende nitrater (glycerylnitrat).\nAcetylsalicylsyre (fx Hjerdyl)\nClopidogrel (efter ballonudvidelse af hjertets kranspulsårer eller hvis acetylsalicylsyre ikke tåles)\nNitrater - Karudvidende\nGlycerylnitrat (fx Nitroglycerin)\nSiden er sidst revurderet 1. juni 2016 © Medicinfunktionen, Region Hovedstaden\nPubliceringsdato: 20-08-2016 04:43


Kyllingeburger med syltet grønt og salat - henrietteakblog\nPerfekt snasket og smagfuld burger med paneret kylling, syltede rødløg, syltede agurker og lidt frisk salat… uuuhm… 🙂 Det sprøde, det krydrede, det syrlige og det søde klæder hinanden suuuper godt og giver tilsammen en lækker comfortfood agtig ret – perfekt som weekendmad eller som hygge på en gråvejrsdag. 🙂\nDer er en del elementer, men de er alle hurtige at lave! Og så kan du altså have sådan en lækkerbidsken af en menu klar indenfor ganske kort tid.\n4 gode burgerboller\n200 g rød spidskål, fintsnittet\n2 håndfulde frisk, blandet salat\n400 g kyllingebryst (el kyllinge inderfilet)\nLynsyltede agurker (kan erstattes af færdigkøbte)\n2 dl æblecidereddike el. lagereddike\nChilimayo (kan erstattes af købt mayo/dressing efter smag)\nSkær kyllingen i mindre stykker. Rør parmesan, paprika, salt og rasp sammen og vend kyllingestykkerne i dem.\nSteg stykkerne på en pande i lidt smør.\nKog vand, eddike, sukker, peber og salt op i en lille gryde – kog til sukkeret er opløst. Hæld det derefter over agurkerne og lad trække ca. 20 min.\nKog vand, eddike, sukker og peber op i en lille gryde – kog til sukkeret er opløst. Hæld det derefter over løgene og lad trække ca. 20 min.\nRør alle ingredienserne sammen og smag til, juster evt i styrke.\nVarm burgerbollerne i ovnen og saml din burger med chilimay, kål, salat, kylling, syltede rødløg og syltede agurker. Så der serveret!\nagurk kylling lilla spidskål rødløg\nHurtig og god hverdags-salat


, Jakarta – En parfumeannonce viser en mand, der bærer parfume med en bestemt type duft, som kan tiltrække mange kvinder til at henvende sig til ham. Det tror du måske Overreagerer . Men faktisk kan dufte faktisk have en positiv effekt på humøret, tiltrække det modsatte køn og endda øge passionen for sex.\nAf de tusindvis af tilgængelige duftetyper, menes kun få at øge den seksuelle ophidselse, både for mænd og kvinder. Disse dufte kan direkte give effekten af seksuel tiltrækning og stimulere nervesystemet af feromoner, som er kemikalier i kroppen, der virker til at stimulere og udstøde seksuel tiltrækning for både kvinder og mænd.\nIfølge smags- og lugtekspert fra Chicago afslørede Alan R. Hirsch, MD, at 84 procent af mænd er enige i, at parfume har stor indflydelse på deres seksualitet i sengen. I mellemtiden kan dufte som aromaterapi stimulere en kvindes lugtesans og frigive kønshormoner i hjernen, hvilket får hende til at føle sig mere lidenskabelig. Nysgerrig? Her er 5 typer dufte, der kan øge seksuel ophidselse:\nKanel eller kanel\nFor dig, der ofte besøger kagebutikker, skal du være bekendt med duften af kanel eller kanel. Denne type duft kan øge mænds seksuelle ophidselse ved at accelerere blodcirkulationen til Mr. P. Forskning viser også, at mange mænd ubevidst forelsker sig i kvinder, der lugter af kanel. 95 procent af mændene nyder at kære kvinder, der laver mad, især når de bruger krydderier, der kan vække deres passion. Du kan servere ham varm te eller kaffe med et drys kanelpulver for at få ham til at føle sig afslappet og ophidset.\nHvis denne type duft er velegnet til kvinder. Urtepraktiker Gabriella Clarke siger, at den søde duft af roser har en beroligende effekt og er det perfekte symbol på femininitet. For de fleste kvinder, der har hyppige seksuelle problemer, siges rosenolie at bringe balance og harmoni til kroppen, hjælpe med at lindre angst og stress og forbedre lav sexlyst.\nIkke kun duftende, duften af vanilje kan faktisk give et varmt og behageligt indtryk til dem, der dufter til det. Ifølge Zoya Amirin, en ekspert i seksualpsykologer, er vanilje en type duft, der kan stimulere en persons feromonhormonniveauer. Brug Body lotion , parfume, badesæbe, eller læg aromaterapi i rummet for at få en vaniljeduft. Han vil med garanti også blive ved og føle sig lidenskabelig, når han er sammen med dig.\nKenanga eller Ylang-ylang\nAromaen af ylang-ylang eller ylang har afrodisiakumforbindelser, der kan øge energi og seksuel ophidselse. At lugte den bløde duft af denne blomst menes at bringe dig til humør romantisk og øge tiltrækningen mellem partnere. Det er ikke underligt, at ylang-blomster ofte supplerer traditionelle brudelooks, fordi deres duft har et erotisk formål!\nMusk er en duftsekretion produceret fra mavekirtlerne på den hornløse kronhjort ( moskushjort ) som ofte bruges som parfumebase. Ifølge forskning udført i Chicago vil de fleste kvinder blive forført af duften moskus . Den bløde duft er også i stand til at friste par til at gøre deres forpligtelser i sengen.\nSå glem ikke at installere aromaterapiolie med dufttypen ovenfor for at gøre atmosfæren intim, romantisk og lidenskabelig ( Læs også : Par mister sex-passion, hvad er løsningen? ). Har du problemer med dit sexliv? Spørg bare lægen direkte via Video/taleopkald og Snak via app . Kom nu, Hent Ansøgning nu også i App Store og Google Play.


Fysisk og digitalt nærvær i performancekunst, nævnt i artiklen: 1. række: 'Hvad er det? (Aaben Dans); 'Playing up' (Live Art Danmark); Voks skoV (Seidlers Sensorium); 1. række: byVANDring (Luna Park Scenekunst); 'Wa(l)king Copenhagen (Metropolis); 'Luna Seconda' (Sydhavns Teater); 3. række: 'Å er liv' (Seidlers Sensorium); 'Scenekunstfilmen En retfærdig krig' (Projekt Glemmebogen og Teater Grob); 'TM' (Ontroerend Goed). Foto: Ditte Valente, LiveArt Danmark, Dennis Kristensen, Ard Jongsma, Molly Haslund, Søren Meisner, Grob/Glemmebogen og Ontroerend Goed\n* Referencepunkter - nævnt i artiklen:\n- Web-symposium om 'presence': Nordic Summer University\n- Aaben Dans: Hvad er det? (se anmeldelse)\n- Liveart Danmark: Playing Up på tur til Færøerne\n- Seidlers Sensorium: Voks skoV (se anmeldelse) og Å vil liv\n- Luna Park Scenekunst: byVANDring (se anmeldelse)\n- Wa(l)king Copenhagen: Metropolis\n- Scenekunstfilmen En retfærdig krig - Projekt Glemmebogen/Teater Grob\n- Sydhavns Teater: Luna Seconda\n- Ontroerend Goed: TM\nSom så mange andre har jeg som følge af coronanedlukningen efterhånden deltaget i rigtig mange webmøder, webinars og webkonferencer i år. Og som så mange andre, måske, har jeg efter en hel arbejdsdag foran skærmen desværre haft vanskeligt ved at sætte mig ned foran den igen om aftenen for at opleve scene- og performancekunst.\nMest fordi det selvfølgelig slet ikke er det samme at opleve live scene- og performancekunst via en skærm som i det fysiske møde. Interaktionen, konfrontationen og udvekslingen mellem deltagerne og kunstnerne i nu’et i scene- og performancekunstoplevelsen har særligt manglet under corona-nedlukningen. Performancekunstens billedbårne og handlingsorienterede form, der - fordi den udfolder sig i et rum oftest over en kort tidshorisont - egner sig så godt til åbensindede børn og unge, der så igen kan lære os voksne at se på verden i et nyt perspektiv, har manglet.\nPerformancekunstens nærvær, fælleskab og udveksling er ikke mulig i digitale formater. Mange performancekunstnere og performancekompagnier har derfor også udskudt eller helt aflyst deres præsentationer i takt med samfundets nedlukning.\nReumertjuryen besluttede derfor desværre også at ’Årets Performer’ og ’Årets Performance’ ikke var mulig at uddele i år, da udbuddet ikke har været stort til at kunne opretholde kategorien.\nEt vindpust gennem skærmen\nFornylig deltog jeg i endnu et web-symposium. Nordic Summer University havde arrangeret et digitalt symposium med det evigt aktuelle og i lyset af corona-situationen meget aktuelle tema ’presence’ eller på dansk ’nærvær’.\nHer præsenterede skandinaviske og britiske scene- performance- og billedkunstnere de værker, de sammen havde arbejdet på det sidste år under corona-nedlukningen. De havde derfor naturligvis været nødt til at samarbejde via digital dialog og at udarbejde digitale værker, der kunne fremføres på zoomskærmen. Rejserne og de fysiske møder og samrabejder, de normalt ville have haft, var ikke mulige.\nInd imellem et flow af en form for poetisk power point-præsentationer, udgjort af billeder og oplæste uddrag af kunstnernes email-korrespondancer, der berørte begrebet ’presence’, bed jeg særligt mærke i en kunstners formulering om, at der ikke slipper vind ind gennem skærmen - i modsætning til gennem et vindue.\nEn poetisk beskrivelse af, hvordan man kan opleve skærmen som distancerende og ekskluderende. Der slipper ikke et vindpust, et åndedræt, liv, gennem skærmen. Det modsatte af hvad scene og performancekunsten drejer sig om.\nMen hvordan kan man så på trods forsøge at skabe nærvær, liv, ’presence’ gennem skærmen spurgte flere af kunstnerne sig på Nordic Summer University symposiet. Hvordan kan man tage højde for det digitale format og skabe nærvær via skærmen, selvom det egentlig er en umulig opgave at producere scene- og performancekunst i et skærmformat?\nInteraktion via skærmen?\nKan man forsøge at opnå den form for fysisk nærvær og udveksling som fx Aaben Dans’ umiddelbare performanceværk 'Hvad er det?' gjorde det i september 2020 for de mindste børn?\nHer udforskede danserne Antoinette Heibing og Ole Birger Hansen nysgerrigt og dygtigt deres egne kroppe og lemmer på scenen. De gik rundt på alle fire og kludrede sig ind i hinanden. Deres ansigter og kroppe var i kontakt med dem selv, med hinanden, men naturligvis også i kontakt med børnenes kroppe og ansigter i salen. Sammen opdagede de deres kroppe, dens balance, lyset skifte farve, en fjerkost - verden på ny.\nEller kan man via skærmen skabe en lignende interaktion som Liveart Danmarks performancespil 'Playing Up?'\nLiveart Danmark vendte for nylig hjem fra Færøerne, hvor der ikke er corona. Derfor havde de kunnet præsentere en nordisk version af 'Playing Up' - et sæt ’spillekort’ med instruktioner til performances, så børn og unge sammen med deres voksne selv kunne udføre de performances hvert spillekort giver instruktionerne til fremfor blot at se på. Rekvisitterne til performanceværkerne lå lige ved hånden ved siden af hvert kort.\nBørnene og de unge kunne således fx producere deres egen udgave af et fedthjørne eller en social skulptur med inspiration i samtidskunstneren Joseph Beuys’ værker eller performe kunstneren Georg Brechts performanceværk 'For a Drummer (for Eric)', hvis performancescore opfordrer til at tromme på noget, du aldrig har trommet på før, med noget, du aldrig har trommet med før.\nEller børnene og de unge kunne skrige rasende højt, så længe de ville, præcis som performancedronningen Marina Abramovic. Børnene og de unge kunne herefter selv reflektere over og forstå, hvordan performancekunst kan være med til at nedbryde hierarkier og forstyrre normer og konventioner.\nMen selvfølgelig er det kun meget få, der - som Liveart Danmark -har været så heldigt stillede at kunne præsentere værker på et coronafrit Færøerne. Nogle performancekompagnier har til gengæld været kreative utrolig hurtigt eller været så gunstige i forvejen at arbejde i udendørsformater - som fx Seidlers Sensoriums 'Voks skoV' for de otteårige og opefter eller deres ungdomsperformance 'Å vil liv', der inddrager Skjern å. Eller kompagniet Luna Park Scenekunsts 'byVANDring' med fokus på det maritime i Helsingør og Svendborg.\nMåske kunne børneperformancekompagnier også lade inspirere af projektet Wa(l)king Copenhagen, der lod 100 kunstnere vandre rundt i byrummet over 100 dage for at vække byen til live i en nedlukningstid. Performancekunst i det offentlige rum, hvor vi ikke forventer det, kan netop overraske og udfordre os og møde et nyt publikum, hvor det er i sit daglige liv midt på gaden.\nRigtig mange scene- og performancekunstnere har derimod, hvis de altså ikke har udskudt eller aflyst præsentationer, måtte kastet sig hovedkulds og frygtløst ud i at eksperimentere med at få vind gennem skærmen. De har måtte eksperimentere med, hvordan man får nærværet, menneskeligheden, humoren, udvekslingen ind gennem skærmen.\nNye blandingsformater er dermed også opstået som fx 'Scenekunstfilmen En retfærdig krig' - en samproduktion af Teater Grob og Projekt Glemmebogen med udgangspunkt i sidstnævntes teaterforestilling, 'Den Retfærdige Kriger'.\nFor nok kan en vind ikke trænge igennem skærmen, men det taktile, en materialitet kan på trods skinne igennem, berøre og dermed gøre det digitale format fysisk og sanseligt udover at bringe i hvert fald erindringen om fysisk sanselighed i spil.\nHvilket var også konklusionen flere af kunstnerne på Nordic Summer University drog på symposiet, jeg deltog i. Her genkaldte en kunstner sig fx duften af støvet på teaterlamperne.\nDet digitale format kræver selvfølgelig, der tages særlig stilling til det. Filmet teater har vist aldrig været en succes, og det lykkedes, efter min mening, desværre heller ikke for fx Aalborg Teaters prisværdige forsøg med en digital scenisk version af Herman Bangs 'Tine'.\nMens Sydhavns Teaters forestilling, 'Luna Seconda', på et forlæg af forfatteren Ursula Scavenius tekst Fjer, der netop lige er blevet Reumert-nomineret i den nyoprettede kategori ’digital forestilling’ virkede produceret til skærmen.\nBillederne var sansemættede og taktile, tekst og billedside forskudte, så beskuerne selv kunne fantasere med i mellemrummet, og kameraet var i bevægelse tæt på performerne og rundt i scenografien. På den måde blev kameraet, blikket, en aktiv inddragende og nærværende medspiller.\nPå den nye og netop afsluttede festival RE: LOCATIONS kunne man også opleve ’digital first’ scenekunst. Altså scenekunst, der er produceret direkte til det digitale format. Den belgiske gruppe Ontroerend Goeds meget vellykkede produktion 'TM' var bl.a. på programmet.\nUdover en velkomst, hvor jeg mødte de andre publikumsdeltagere, var den egentlige performance et 1:1-værk. Jeg interagerede altså alene på foran skærmen med en performer, der som i et Gallup-interview, udspurgte mig for at kunne indlemme mig i rammefortællingens fiktive kult TM.\nSpørgsmålene blev mere og mere foruroligende og moralsk/etisk vanskelige at svare på. Formatet var intentionelt ikke særligt visuelt interessant, scenografien klinisk renset for design, men rammefortællingen om indlemmelsen i kulten sammen med de bizarre spørgsmål gjorde, at jeg selv måtte forestille mig, hvordan det fiktive samfund, jeg var ved at blive en del af, så ud. På den enkle måde blev jeg aktiveret i værket.\nLignende greb, hvad enten de er visuelle og taktile som i 'Luna Seconda' eller udforsker et fiktivt univers i et 1:1-interviewformat som i 'TM', kunne måske også være interessante at udforske i scene- og performancekunst for børn og unge.\nEt kollektivt psykisk coronarum\nDe digitale rum egner sig nok særligt til 1:1-formatet, til intimitet, oplæsninger og samtaler, som man måske også kunne udforske for appellere til de mindste børns sanser. Måske kan de digitale formater også i intime møder udforske det kollektive psykiske rum, den fælles fysiske skrøbelighed, vi alle stadig oplever i her i den forsigtige coronaoplukning.\nVi kender nok alle en ældre eller en særlig udsat person, vi gerne vil værne om. Et fællesskab omkring fysisk skrøbelighed og omsorgsforståelse, vi måske kunne have godt af også at huske på og udvide til at omfatte andre arter og naturen efter coronapandemien?\nEn anden måske positiv vinkel på coronatiden er, at den stadig kan give muligheder for at udvikle nye kunstneriske digitale eksperimenter og nye tekniske potentialer samt samarbejder på tværs af landegrænser. Derudover kan de digitale rum måske give muligheder for, at andre grupper, flere, kan komme til kunsten. De digitale rum åbner måske demokratisk til at kunne deltage uden sin fysiske krop, uden sin sociale klasse og på tværs af geografi.\nKommentar til artiklen - Vind gennem skærmen


Kæreste er ikke kristen – skal jeg fortælle om min tro?: AdamogEva.dk\nKæreste er ikke kristen – skal jeg fortælle om min tro?\nHejsa adamogeva.dk. Jeg har et lille problem. Jeg er kristen, men det er min kæreste ikke. Jeg har tænkt på om, jeg skal fortælle hende om Gud og Jesus, men jeg ved ikke, om det ikke godt kan blive trælst i længden. Skal jeg fortælle om kristendom, eller skal jeg bare lade være. Hvis ja, hvordan skal jeg så gøre det. Altså skal jeg sige det sådan, at man kan høre på mig, hvad jeg vil med det, eller skal jeg bare gøre det stille og rolig.\nHilsen, den kristne dreng, 15 år\nKære kristne dreng\nTak for din henvendelse til hjemmesiden. Det er dejligt, at du spørger, om det du selv er i tvivl om. Det viser, at du tager dig selv, din tro og jeres forhold alvorligt.\nJeg synes helt klart, at du skal fortælle, hvad troen på Jesus betyder for dig – at det faktisk er en vigtig del af dit liv, hvis det er sådan, du har det med troen. For det er en del af dig, og hvis I skal lære hinanden bedre at kende, skal I også dele de ting, som betyder noget for jer.\n…stille og roligt\nSamtidig vil jeg opfordre dig til at fortælle det på en sådan måde, at hun ikke føler sig presset til noget. Start med at fortælle om, hvad Jesus har gjort for dig og for mennesker generelt, og vent med at snakke om fortabelse og helvede osv. til du er blevet mere fortrolig med hende.\nHvis du kommer i en kristen ungdomsforening, så prøv at invitere hende med til et møde, så hun kan se, hvad I laver, og at det faktisk er ret hyggeligt.\nVis også interesse for de ting, som betyder noget for hende, og tag med til de ting, hun går op i. Så vil det være lettere for dig at invitere hende med til det, som betyder noget for dig.\nPar og ægteskaber, som har forskellig kulturbaggrund kan godt få lidt større udfordringer end andre par. Forestil dig, at om mange år, hvis I har fået børn. Der kan der let komme uenigheder om, hvor tit I skal i kirke, skal jeres børn gå i kristen børneklub osv.\nVed godt det ligger langt ude i fremtiden, men tænk på det alligevel.\nOg tænk også på, om den forskel, der er i jeres baggrunde, vil gøre sådan, at du kommer til at vælge det fællesskab fra i ungdomsforeningen, fordi hun ikke vil med.\nDu kan også læse denne artikel:\nHåber du får det fortalt på en god måde – og husk at bede for din kæreste…\nEr det ok at tage på rejse og sove sammen med kæresten?\nKommer i forskellige kirker - hvad gør vi med forskellighederne?


Service » Store reservedele til mega installationsskib\nStore reservedele til mega installationsskib\nTirsdag 20. december 2016 kl: 14:18\nMandag formiddag leverede Blue Water to avancerede stålkonstruktioner på 99 og 65,5 tons i Nordhavnen i Esbjerg. Her ligger installationsfartøjet Seajack Scylla, som er under mobilisering til et offshore projekt. De to store konstruktioner er fremstillet hos Semco Maritime.\n”Opgaven blev løst uden problemer, og de sikkerhedsmæssige udfordringer blev belyst og løst inden opstart. Blue Water har stor erfaring med transport af store emner på havnen. Derfor valgte vi dem. De levede fuldt ud op til den service, som vi forventede”, siger Morten Kjeldmann, Senior Project Manager i Semco Maritimes Rig-division\nHos Blue Water er der også tilfredshed, efter stålkonstruktionerne blev leveret. Transporten gik som forventet, og der var gjort meget ud af at planlægge hver detalje. Blandt andet derfor var seks lygtepæle på Tobiskaj fjernet, så der var fri passage.\n”Den løsning vi tilbød Semco var sikkerhedsmæssigt og økonomisk fordelagtig. Vores terminalfolk ved nøjagtig hvordan de store emner skal transporteres, også de steder hvor manglende plads kan give udfordringer”, siger Allan Leiberg Brodersen, salgs- og udviklingsansvarlig i Blue Waters projektafdeling.


Cookies – KOBEPAY\nSiden anvender wordfence og at der sættes en cookie samt at der indsamles IP adresser ved login forøg. Formål: sikkerhed.\nDu har ret til at få oplyst, hvilke personoplysninger, vi behandler om dig. Du kan desuden til enhver tid gøre indsigelse mod, at oplysninger anvendes. Du kan også tilbagekalde dit samtykke til, at der bliver behandlet oplysninger om dig. Hvis de oplysninger, der behandles om dig, er forkerte har du ret til at de bliver rettet eller slettet. Henvendelse herom kan ske til: info@kobelab.dk. Hvis du vil klage over vores behandling af dine personoplysninger, har du også mulighed for at tage kontakt til Datatilsynet.\nKobelab v./ Jakob Lund\nGl. Novrupvej 5,1.th


Fri Debat uden ideologisk dagsorden – Document\nAf: Kim Møller\t11. februar 2016, 08:52\nFri Debats konference lørdag 6/2 stillede spørgsmålet, hvordan det er ‘kommet dertil, at blasfemi i dag betragtes som en sinister ideologi i kunst- og litteraturlivet, mens tavshed om den religiøse terror og tvang fremstår som progressiv blandt kunstnere og forfattere?’ Til at besvare det spørgsmål havde man indbudt et panel bestående af færøske Heini i Skorini fra King’s College, Dennis Meyhoff Brink fra Københavns universitet og kunstnerne Lars Vilks fra Sverige og norske Thomas Knarvik til en næsten fyldt fællessal på Christiansborg.\nI sin korte indledning sagde Henrik Dahl fra Liberal Alliance, at historien vil bedømme denne generation af politikere på hvor resolut de er i stand til at forsvare det liberale samfund. Som emnets alvor således blev placeret i historien var Niels Ivar Larsen manden for at motivere sin nylige afgang fra Lars Vilks Selskabet og positionere Fri Debat i ‘landskabet af ytringsfrihedsaktivister’. Fri debat var nemlig den mest principfaste forsvarer af ytringsfriheden uden ‘men’, blottet for ideologiske dagsordner og påstande om ytringsfrihed som noget kulturelt betinget.\nLars Vilks forklarede derefter hvorledes opfattelsen af geniet fordrede at kunstneren selv blev den skabende og gennemgik en række blasfemiske kunstværker; film af bl.a Lois Bunuel og Ken Russel og billeder som Piss Christ. Netop Piss Christ er trukket meget ind i debatten om religiøs krænkelse og islam for skønt nogle dybere lag i værket – at selve værket er et fotografi af en installation af et krucifiks nedsænket i glas urin – så blev der ikke taget hensyn til kristnes krænkede følelser, som man er vant til, når emnet er udfordring af islam.\nI Skorini fortalte hvorledes OIC (organisationen af islamiske lande), gennem FN har arbejdet målrettet på at gøre blasfemi til en krænkelse af menneskerettighederne. OIC ser den islamiske verden være under pres både udefra, ikke mindst fra Vesten, og indefra. I Kairo deklarationen fra 1990 hedder det således at formålet bl.a er ‘cleanse our societies of moral laxity deviation’ og dens artikel 22 slår fast at ytringsfriheden (og alt andet i øvrigt) skal underlægges den muslimske sharia lovgivning.\nOg så var det, at det sidste spørgsmål kom fra en tilhører, der ville høre panelet, hvorledes det ville se ud med ytringsfriheden om føje tid i et stadigt mindre demokratisk Europa ‘og med en stadig mere islamisk indflydelse’. Det er svært at holde en hel konference om ‘religiøs terror og tvang’ og ‘blasfemi’ uden at komme ind på noget ‘kulturelt betinget’, ideologisk dagsorden eller ej. Inden det skulle besvares syntes Meyhoff Brink at det var på sin plads med et fejlcitat og sagde ‘Jeg synes også det er racistisk når Hedegaard siger at ‘alle muslimske mænd, onkler og fædre, voldtager deres døtre…’. Men ytringsfrihedens fremtidsudsigter i et mere et mindre demokratisk og mere islamificeret Europa var et svært spørgsmål at forholde sig til på falderebet af konferencen, sagde Ivar Larsen og gav ordet til i Skorini.\nForholdene i Danmark var ikke nær så dårlige som i England, forklarede i Skorini og sagde at han selv måtte forberede sig ganske anderledes når han holdt foredrag i London end i Danmark. Og det var ikke blot kønsopdelte arrangementer, men også sikkerhedsproblemer fordi så mange kunne blive stødt om emnets indhold. Men han mindede om at de islamistiske grupper udgjorde en meget lille og ikke repræsentativ minoritet blandt de muslimske studerende, men realiteterne var desusagtet at det var svært for ham at bevare en optimisme. Og med den kedelige udsigt var konferencen slut.\nUagtet hvor urepræsentative og lille en minoritet islamister udgør på campus, kan man alligevel konkludere, hvad i Skorini og Fri Debat helst vil tøve med, at jo flere kulturelt betingede muslimer vi ser på campus og i vores land, jo mere vil det være islamisternes dagsorden vi vil leve under. Men dyster som fremtiden ser ud kan man glæde sig over at vi i Danmark har et levende landskab af ytringsfrihedsaktivister med hele tre virile selskaber i Fri Debat, Trykkefrihedsselskabet og Lars Vilks Komiteen. At det til tider bærer lidt præg af positionering og nok også en snert af intern personrivalisering er en lille detalje og måske blot et bidrag til at holde konkurrencen skarp og landskabet frodigt. Fri Debats arrangement var så velafholdt og oplysende, som man er kommet til at forvente det i Danmark – men desværre med et tilhørende sikkerhedsopbud, selv for de, der ikke vil vedkende sig en ideologisk dagsorden.\n« Dresden i måneskinn (1839)\nHans Hauge om ‘Nationalismekritikkens blindhed’ »\nÉt svar til “Fri Debat uden ideologisk dagsorden”\n13. februar 2016 kl. 12:26 am\nSagde Ivar Larsen virkelig at ytringsfrihedens fremtidsudsigter i et mere et mindre demokratisk og mere islamificeret Europa var et svært spørgsmål på falderebet?\nHvad mente han mon?\nUden at kende Ivar Larsens stillingtagen til ret meget, ville jeg tro ytringsfrihedens fremtidsudstigter er bedre i et mere demokratisk og et mindre islamificeret Europa.


Første lørdag i december 2015 - Abildjydens weblog\nPanorama fra min altan\nSidste weekend mødte vi Gorm, i går kom Helga – og nu er det bare en ganske almindelig kuling med regn og periodisk vindstyrke af 24-26 m/s – altså stormstyrke. Vejr app fortæller det kan holde frem til søndag eftermiddag. Så jeg cykler den ene vej og går den anden. Jeg vil ikke overdrive, eller pace, det at vælte på cykel, eller vælte ud på kørerbanen, det vil jeg ikke udfordre. Så må tingene ske i slow. Okay.\nNu er maven i orden, første morgen siden tirsdag den 24/11-2015, en vidunderlig fornemmelse. Dejligt jeg lyttede til lægen og ikke min egen dårlige samvittighed.\nI dag og i morgen vil jeg se om jeg kan indhente det forsømte, der er meget, det ved jeg, derfor skal det tilrettelægges, og det vil jeg gøre hen over weekenden, så jeg kan nå det vigtigste, noget må jeg droppe, for noget andet er kommet til, og det vil jeg være opmærksom på bliver overholdt, det er noget mht. helbredet J\nCypres Julen 2015 uden lys\nDet sidste julepynt bliver placeret, næsten, har ikke fået guirlande op på altanen, godt for kæden vil da bare være blæst væk. Venter til en dag med tørvejr og en vind jeg kan acceptere (2-4 m/s) – Det sker nok ikke, jeg har da lov at drømme.\nLene 5. december 2015 at 10:29\nGod weekend med tid til afslapning og tid til decemberhygge 🙂\nAbildjyden 6. december 2015 at 08:48\nDer er blevet pyntet, og en tur på cyklen trods en kraftig vind nåede jeg også i går lørdag.\nMadame 5. december 2015 at 20:16\nSikke et blæsevejr vi har haft – og her også regn hele dagen. Godt at høre, at din mave er rask igen. Ha’ en dejlig weekend, Karin.\nAbildjyden 6. december 2015 at 08:50\nKulingen raser stadig kraftigt her, vi kan stadig forvente 24 – 26 m/s – Det bliver først sidst på dagen i dag det ændre sig.\nCatarina 6. december 2015 at 10:06\nHåber du får nået noget at det “tabte” men eller gør det sikkert ikke noget. 🙂 Bare det at du er frisk igen er super dejligt.\nJeg må altså sige, at jeg er ved at være mere end almindelig træt af den blæst – det er lige før jeg bare ønsker mig helt almindeligt regnvejr, uden blæst. Hvis det så bare havde været vildt koldt, så havde vi haft den ene snestorm efter den anden og så havde det været sjovt. 😀\nAbildjyden 6. december 2015 at 13:32\nJeg har taget min beslutning, jeg når det jeg kan, for var lige kommet i et lidt for højt gear en times tid i går, alarmklokkerne var ser rimelig hurtigt, så jeg kom ned i tempo, det er også først på søndag børn, svigerbørn og børnebørn kommer her, 3. søndag i advent.\nJeg kan se middelvinden falder til så og sige ingenting i morgen, solen vil kigge ned til os. Desværre Desværre er der ikke nogle “blå” temp.hvilket vi trænger til, det er jo vinter 😉 – Snart begynder vi at efterlyse sommervarme og stille vind.\nPigen fra landet 10. december 2015 at 20:11\nDejligt at du er ovenpå igen. I denne tid har man da slet ikke tid til ‘det pjat’ der er nok af andre ting at tage sig til. Her bliver der ikke stresset over ting der skal nås. Selvom der i hovedet er mange ting jeg gerne vil, så når det, jeg jeg når.\nAbildjyden 16. december 2015 at 06:44\nTusind tak. Det er skønt at være ovenpå, jeg nåede det jeg kunne, og købte mig til resten.


Samarbejdsdrevet social innovation i et kritisk psykologisk og dialogteoretisk perspektiv - PDF\nSamarbejdsdrevet social innovation i et kritisk psykologisk og dialogteoretisk perspektiv\nDownload "Samarbejdsdrevet social innovation i et kritisk psykologisk og dialogteoretisk perspektiv"\n1 Samarbejdsdrevet social innovation i et kritisk psykologisk og dialogteoretisk perspektiv - om at tilrettelægge og udføre en innovationsproces der kan skabe gode betingelser for flygtningefamilier i Danmark Ninni Azalie Jensen og Sandra Narud Integreret speciale i psykologi og kommunikation Vejleder: Charlotte Højholt og Louise Phillips Juni 2014\n2 Forfattererklæring Ninni Azalie Jensen. Studienr : Kapitel 3, Kapitel 4 s , Kapitel 5 s , Kapitel 7 s , Kapitel 8 s Sandra Narud. Studienr : Kapitel 2, Kapitel 4 s , Kapitel 5 s , Kapitel 7 s , Kapitel 8 s Fælles: Abstract, Kapitel 1, Kapitel 6, Kapitel 9, Kapitel 10, Formidlingsprodukt Antal anslag: = 123,8 sider. Max sideantal = 125 sider (100 sider + 25%) 1. 1 Kommunikation har krav om færrest antal sider - max 90 sider for to personer. Vi har fået dispensation fra Pernille Almlund (Studieleder ved Kommunikation) til at forlænge med 10 sider, således at max sideantal er 100 sider, + 25% for integreret speciale.\n3 Abstract This thesis combines critical psychology, dialogic communication theory and innovation theory in orchestrating and carrying out a process of collaborative social innovation with the objective to create good conditions so that refugees living in Denmark can obtain a good life. The target of the innovation process is a citizen group of Burmese refugees living in the municipality of Odsherred. In this thesis we adopt a collaborative research approach, which entails treating the social agents in the field of research as co-producers in a joint process of knowledge production. In continuation hereof we have invited Burmese refugees, employees at the municipality, professionals and volunteers working with refugees to participate in a collaborative process of co-producing knowledge. In our analysis we focus on to what extent our orchestrating of the innovation process supports our objective to produce good conditions for refugees living in Denmark. On the basis of Martin Buber and Mikhail Bakhtin s theories of dialogue and the writing of Laura Black and Louise Phillips, we analyse how and to what extent processes of co-production in the form of dialogical meetings and/or in the form of meetings between different and contrasting perspectives take place. Furthermore, on the basis of critical psychology and theories of Klaus Holzkamp, Ole Dreier and Charlotte Højholt we analyse the conditions, consisting of both possibilities and constraints, that take place in the social practice of the innovation process and how it becomes significant for the way the participants act and participate in the process. Moreover, we focus on possible ways that both refugees and individuals working with refugees can expand their spaces of action within the current social structures, and likewise, how they can change social practices so that they create good conditions for refugees in Denmark. We make use of Christian Bason s description of an innovation process as a frame for orchestrating the innovation process. Throughout the thesis, we adopt a critical reflexive approach on the possibilities, tensions and dilemmas that emerge.\n4 Indholdsfortegnelse ABSTRACT... 3 KAPITEL 1 INDLEDNING... 5 Integrationsproblematikker og behovet for social innovation... 5 Innovation som samskabelse og den dialogiske vending... 6 Kritisk psykologi og innovationsteori... 9 Dialogisk kommunikationsteori og innovationsteori Burmesiske flygtningefamilier i Danmark PROBLEMFORMULERING Underspørgsmål OPERATIONALISERING AF PROBLEMFORMULERING Specialets psykologifaglige og kommunikationsfaglige fokus Præcisering af vores forskningstilgang Læsevejledning KAPITEL 2 SPECIALETS VIDENSKABSTEORETISKE GRUNDLAG KRITISK PSYKOLOGI Praksisforskning og medforskning DIALOGISK KOMMUNIKATIONSTEORI SOCIALKONSTRUKTIONISME OG FÆNOMENOLOGI SAMARBEJDSDREVET INNOVATIONSTEORI FÆLLES ANTAGELSER KOMBINATION AF KRITISK PSYKOLOGISKE OG DIALOGTEORETISKE PERSPEKTIVER KAPITEL 3 METODE SPECIALETS GENSTANDSFELT EMPIRISK MATERIALE KOLLABORATIV FORSKNING Medforskning på forskellige niveauer En dissensus tilgang Dialogisk fremstilling af forskningsresultater ETISKE OVERVEJELSER FORSKNING AF EGEN PRAKSIS KAPITEL 4 DEN INTEGREREDE TEORETISKE RAMME KRITISK PSYKOLOGI Deltagelse og handling Handlekontekster Livsførelse Udvidelse af handlemuligheder Betingelse-, betydnings- og begrundelsesanalyse DIALOGISK KOMMUNIKATIONSTEORI Dialog en særlig kvalitet ved kommunikation Dialogisk momenter Forskel som forandringskraft SAMARBEJDSDREVET SOCIAL INNOVATIONSTEORI Borgerinddragelse Samarbejde i innovationsprocesser Rammer for innovationsskabelse Faser i en innovationsprocessen DEN SAMLEDE TEORETISKE RAMME KAPITEL 5 DEN TVÆRFAGLIGE INNOVATIONSPROCES KNOWING Interviewovervejelser... 46\n5 Brug af tolk Før- og efter-samtale med tolk Møder med relevante nøglepersoner ANALYSING SYNTHESISING Photovoice Design af workshoppen Rollen som facilitator og forsker CREATING At skabe medejeskab Udformningen af inspirationskataloget Fremstilling af burmesernes fortællinger i inspirationskataloget KAPITEL 6 ANALYSESTRATEGI KAPITEL 7 PRODUKTIVE DIALOGISKE SAMSKABELSESPROCESSER DIALOGISKE MØDER OG MOMENTER Photovoicefortællingerne Opsummering De spontane fortællinger Opsummering FORSKEL SOM FORANDRINGSKRAFT Betingelser for deltagelse Opsummering Mødet mellem forskellige stemmer Afrunding KAPITEL 8 UDVIDELSE AF DELTAGERNES HANDLEMULIGHEDER EKSISTERENDE MULIGHEDER I PRAKSIS Den danske sproggruppediskussion De burmesisktalende deltagere UDFORDRENDE BETINGELSER I PRAKSIS FORANDRING AF DEN SOCIALE PRAKSIS KAPITEL 9 KONKLUSION ET TVÆRFAGLIGT INNOVATIONSDESIGN PRODUKTIVE SAMSKABELSESPROCESSER OG BETINGELSER FOR DELTAGELSE GODE BETINGELSER FOR FLYGTNINGEFAMILIER I DANMARK VALIDITET I ET KOLLABORATIVT FORSKNINGSPROJEKT KAPITEL 10 PERSPEKTIVERING AT SÆTTE EMPIRISK MATERIALE I SPIL OBJEKTIFICERING FORSKELLE MELLEM EN KRITISK PSYKOLOGISK OG DIALOGTEORETISK ANALYSE LITTERATURLISTE OVERSIGT BILAG\n6 Kapitel 1 Indledning Kapitel 1 Indledning Thida: Her er min frivillige kontaktperson. Hun hjælper mig. Nogen gange kalder jeg hende mormor. ( ) Når jeg har brug for det, så ringer jeg til hende. Hun er altid klar til at hjælpe mig det meste af tiden. Så derfor, hun betyder også meget for mig. (Bilag C3: ) Ovenstående citat er en udtalelse fra Thida, en kvinde fra Burma der kom til Danmark som flygtning i Citatet er et udpluk fra en idégenereringsworkshop, hvor Thida gennem en tolk fortæller om et billede, hun har taget, som beskriver noget, hun er glad for ved sit liv i Danmark 2. Billedet viser hende og hendes frivillige kontaktperson, og hun fortæller om, hvad hendes kontaktperson betyder for hende, og hvad kontaktpersonen hjælper hende med. Det var os som specialestuderende, der havde designet og efterfølgende faciliterede workshoppen som led i en samarbejdsdrevet social innovationsproces. I workshoppen deltog fire burmesere og otte relevante aktører i form af både frivillige, fagprofessionelle og kommunalt ansatte, der alle på forskellige måder har tilknytning til den burmesiske borgergruppe. Formålet med workshoppen var at udvikle ny viden om og ideer til, hvordan man kan skabe gode betingelser for flygtningefamilier i Danmark. Dette speciale handler overordnet om, hvordan man kan kombinere kritisk psykologi, dialogisk kommunikationsteori og innovationsteori i en samarbejdsdrevet social innovationsproces med det formål at skabe gode betingelser for, at flygtningefamilier kan få et godt liv i Danmark. Vi tager udgangspunkt i en kritisk psykologisk forståelse af, at man, for at hjælpe mennesker, bliver nødt til at tage udgangspunkt i menneskers hverdagsliv. Samtidig arbejder vi ud fra en antagelse om, at dialogisk kommunikationsteori kan anvendes til at fremme produktive kommunikationspraksisser i form af fælles samskabelsesprocesser. I den resterende del af dette kapitel skitserer vi først, hvorfor vi mener, det er relevant at have fokus på, hvordan man kan hjælpe flygtningefamilier i Danmark. Dernæst beskriver vi, hvad vi forstår ved samarbejdsdrevet social innovation, hvorefter vi går mere i dybden med specialets tværfaglige fundament. Afslutningsvis præsenterer vi specialets empiriske fokus. Integrationsproblematikker og behovet for social innovation Vi lever i dag i et samfund, der i stigende grad er kendetegnet af kompleksitet, ikke mindst inden for det sociale område. Hovedparten af de sociale problemstillinger vores samfund står over for at skulle takle i dag og i fremtiden kan karakteriseres som ondartede problemer (wicked problems). Det vil sige, problemer der er komplekse, svære at definere og hvor der ikke findes entydige løsninger (Bason 2010: 10). Som eksempel på sociale komplekse problemstillinger kan nævnes stigende ulighed med 2 Thida har taget billedet i forbindelse med en photovoiceproces. Photovoice er en etnografisk metode, der handler om at give minoritetsgrupper en tydeligere stemme i det offentlige rum. Se kapitel 5 side 53 for uddybning af metoden. 5\n7 Kapitel 1 Indledning hensyn til sundhed og uddannelse, unge der ikke kan gennemføre en ungdomsuddannelse, langvarig arbejdsløshed, manglende integration etc. (Sørensen & Torfing 2011: 26). Ondartede problemer er kendetegnet ved ikke at kunne håndteres af standardløsninger. Der er stor usikkerhed om, hvordan de bedst løses. Derudover er der behov for mange specialiserede vidensformer, og der er stor risiko for konflikt på baggrund af de forskellige interesser, der er i spil. Flere forskere og praktikere argumenterer nu for, at der er behov for social innovation, hvis vi som samfund skal kunne håndtere de sociale komplekse problemstillinger, vi står over for. Det pointerer blandt andet Eva Sørensen og Jacob Torfing, to politologer fra Roskilde Universitet: Fælles for alle disse problemer er, at de efterspørger innovative vidensbaserede løsninger, der tager højde for problemernes kompleksitet og kombinerer nye og gamle virkemidler på en ny og anderledes måde. (Sørensen & Torfing 2011: 25) Vi tilslutter os dette perspektiv. Desuden argumenterer vi for, at problemstillinger der er forbundet med modtagelse og integration af flygtninge i de danske kommuner kan karakteriseres som en kompleks social problemstilling og dermed et ondartet problem. Dét at komme til Danmark som flygtning og skabe et hverdagsliv er forbundet med væsentlige udfordringer, både for samfundet og for den enkelte flygtning. For flygtningenes vedkommende handler det blandt andet om social isolation, ensomhed, sprogbarrierer og at få økonomien til at hænge sammen. For kommunerne er der ligeledes tale om økonomiske udfordringer. For at tage hensyn til de kommunale budgetter ønsker mange kommuner ikke at tage imod flere flygtninge, end de er forpligtet til. Mange socialrådgivere oplever desuden, at det er en udfordring at skaffe egnede permanente boliger til flygtningene. Derudover oplever de, at systemets entydige fokus på at få flygtninge i job eller uddannelse vanskeliggør en helhedsorienteret indsats i praksis, hvor det er nødvendigt også at have fokus på at tage hånd om flygtninges sociale og sundhedsmæssige problemstillinger (Dansk Flygtningehjælp 2013 [online]). Udfordringen med at skabe gode betingelser for flygtningefamilier i Danmark kan således karakteriseres som en kompleks social problemstilling, hvor der ikke eksisterer entydige forståelser og løsninger, og som derfor kalder på social innovation. Vi afgrænser os fra at gå i dybden med en diskussion af de samfundsmæssige og menneskelige problemstillinger forbundet med integration. Vores hovedinteresse i specialet handler i stedet om, hvordan man kan udvikle et samarbejdsdrevet socialt innovationsdesign, der kan støtte op om vores ambition om at skabe gode betingelser for flygtningefamilier i Danmark. I specialet går vi i dybden med et centralt fokusområde inden for social innovation, nemlig samarbejdsdreven innovation, også kaldet brugerdreven eller borgerdreven innovation. Innovation som samskabelse og den dialogiske vending Ifølge den danske innovationsforsker Lotte Darsø er social innovation en særlig form for innovation, hvor man tager udgangspunkt i menneskers behov, og hvor målet er at udvikle ideer til nye initiativer og sociale tiltag på et specifikt område ved at inddrage 6\n8 Kapitel 1 Indledning borgerne i innovationsprocessen (Darsø 2012 [online]). Ifølge Darsø er vi gået fra innovation som produktudvikling til innovation som samskabelse (Darsø 2012 [online]). Christian Bason, som er en central frontfigur inden for innovation i Danmark, har også fokus på samskabelse (co-creation) i forbindelse med innovation i den offentlige sektor. Han argumenterer for, at det er nødvendigt at inddrage borgerne, når man ønsker at skabe innovation inden for den offentlige sektor (Bason 2010: 165). Inddragelse af borgerne i offentlig innovation handler om at finde bedre løsninger på specifikke problemstillinger på baggrund af større indsigt i borgernes hverdagsliv. Det er, ifølge Bason, ved oprigtigt at se og forstå mennesker, at nye og innovative ideer kan opstå (Bason 2010: 155). Ifølge Bason indebærer samskabelse et nyt syn på borgerne: ( ) [C]o creation is about orchestrating a design process with citizens, businesses and other internal and external stakeholders. This entails reconceptualising citizens not as subjects, but as equal partners in design and delivery, and recognising people as assets. (Bason 2010: 173) Sørensen og Torfing argumenterer ligeledes for inddragelse af borgere og andre relevante aktører som væsentligt for offentlig innovation. De arbejder ud fra en relationel innovationsforståelse, hvor innovation ses som noget, der bedst skabes i mødet mellem mennesker: Mødet mellem aktører med forskellige erfaringer, ideer og kompetencer, giver grobund for en forstyrrelse af vanetænkning og udvikling af nye kreative ideer og praksisser. (Sørensen & Torfing 2011: 21). Både Darsø, Bason samt Sørensen og Torfing kan ses som en del af en overordnet tendens, nemlig den såkaldte dialogiske vending (Phillips 2011a: 1). Dialogteoretikeren Louise Phillips argumenterer for, at dialog i dag er blevet et buzzword, hvis positive værdi ofte ses som selvindlysende. Dialog indebærer en forståelse af, at man kan fremme menneskelig sameksistens og bygge bro på tværs af forskelle (for eksempel etniske, geografiske eller politiske) ved at se forskelle som en produktiv og dynamisk forandringskraft frem for en forhindring for sameksistens (Phillips 2011a: 1). Denne normative forståelse af dialogens potentiale kommer i dag til syne inden for mange forskellige felter eksempelvis planlagt kommunikation, sundhedsområdet, udvikling af lokalsamfundet, kulturstudier og organisationsudvikling (Phillips 2011b: 153). Derudover er dialog som et positivt buzzword blevet helt almindeligt i daglig tale. Ifølge Phillips kan man derved tale om en egentlig dialogisk vending (Phillips 2011a: 1f). De ovennævnte teoretikere kan ses som fortalere for og udøver af den dialogiske vending, idet de netop argumenterer for nødvendigheden af at inddrage borgere og andre relevante aktører i samarbejdsdrevne innovationsprocesser, hvor samskabelse i mødet mellem forskellige vidensformer og erfaringer udgør et bærende element. Bason skriver eksempelvis: 7\n9 Kapitel 1 Indledning Divergence is increased by opening up the innovation process to new types of knowledge ( ) Bringing such knowledge into play amongst policymakers, their colleagues citizens and businesses (for instance in collaborative workshops), triggers dialogues that can enable new common interpretations of problems, challenges and opportunities. (Bason 2010: 9) Samtidig fremhæver de ovennævnte teoretikere, at alle involverede aktører i en innovationsproces, inklusiv borgerne, har relevant viden og erfaring at bidrage med. Det er altså ikke længere de offentlige ansatte, eksperter, forskere med flere, der har monopol på viden (Darsø 2012 [online], Bason 2010: 151ff, Sørensen & Torfing: ff, 435) Dette er ligeledes en central pointe inden for den dialogiske vending: Relations between the participants are described in term of mutuality or reciprocity. All participants engage in processes of mutual or reciprocal learning based on dialogue across the different knowledge-forms articulated by the different actors. (Phillips 2011a: 3) Den dialogiske vending indebærer således ifølge Phillips en demokratisering af ekspertise, idet autoriserede vidensformer afgiver deres monopol på viden (Phillips 2011a: 3). Vi tilslutter os de idealer og forestillinger, der ligger inden for den dialogiske vending og forstår Bason, Darsø samt Sørensen og Torfing som fortalere for og udøver af denne vending. Samtidig fastholder vi et kritisk refleksivt blik, hvor vi ikke blot ser dialog som et selvindlysende gode men i stedet går i dybden med, hvordan og i hvor høj grad de dialogiske idealer kommer til udtryk i praksis. I specialet tager vi udgangspunkt i Sørensens og Torfings relationelle forståelse af innovation. Vi er interesseret i, hvordan man kan arbejde med udvikling af social innovation ved at fokusere på samarbejdet mellem forskellige relevante aktører, herunder hvordan man kan inddrage de pågældende borgeres hverdagsliv, erfaringer og oplevelser i innovationsprocessen, samt hvordan man kan fremme produktive kommunikationspraksisser i form af dialogiske samskabelsesprocesser. Viden om flygtningefamiliers hverdagsliv i Danmark og udvikling af ideer til nye tiltag og aktiviteter, som rent faktisk har værdi for de pågældende flygtninge, kræver, at de bliver centrale aktører i innovationsprocessen, og at andre relevante aktører inddrages. Men hvordan kan man skabe viden om, hvordan flygtningefamilier lever deres liv, hvad der er betydningsfuldt for dem, hvad de oplever som problemfyldt og hvilke ressourcer de har? Og hvordan inddrager man flygtninge og andre relevante aktører i en produktiv fælles samskabelsesproces? En af vores hovedambitioner med specialet er at synliggøre, hvordan en teoretisk kobling mellem innovationsteori, kritisk psykologi og dialogisk kommunikationsteori kan understøtte dette formål. I det følgende skitserer vi kort sammenhængen mellem de tre teorier, og hvorfor vi mener, koblingen er relevant. De diskussioner vi præsenterer her, kommer vi nærmere ind på i løbet af 8\n10 Kapitel 1 Indledning specialet, og de følgende afsnit skal derfor blot ses som en introduktion til nogle af specialets centrale teoretiske tematikker. Kritisk psykologi og innovationsteori Problematikker forbundet med modtagelse og integration af flygtninge i danske kommuner peger på behovet for at forstå forholdene mellem flygtninges betingelser og deres hverdagsliv bedre for herigennem at kunne være med til at skabe gode betingelser for flygtninge i Danmark. Dette er en central psykologisk problematik, som vi er interesseret i at gå i dybden med i dette speciale. Inden for det psykologiske felt er især kritisk psykologi optaget af at forstå mennesker i deres hverdagsliv, og hvilke muligheder og begrænsninger de oplever at stå i. Vi vælger derfor at inddrage kritisk psykologi som specialet grundlæggende psykologiske retning. Bason fremhæver, som nævnt, samskabelse og borgerinddragelse som centralt i offentlig innovation, i overensstemmelse med antagelserne inden for den dialogiske vending: What we need to know as public innovators is: Who are we developing this for, how do they live their lives, what is important to them, and what motivations, practices, relationships and resources do they have that may help or impede the outcomes we are seeking to achieve? (Bason 2010: 154) Men hvordan får man svar på disse spørgsmål? Her mener vi, at kritisk psykologi har nogle centrale teoretiske begreber og metodemæssige pointer at bidrage med. Vi tager afsæt i tre hovedteoretikere inden for kritisk psykologi, henholdsvis den tyske psykolog og grundlægger af kritisk psykologi Klaus Holzkamp ( ) (Holzkamp 2013 ), en central frontfigur inden for videreudvikling af kritisk psykologi i Danmark Ole Dreier (Dreier 1999, Dreier 2005 og Dreier 2011) samt Charlotte Højholt (Højholt 2005 og Højholt & Kausholt 2011). Derudover inddrager vi Vibeke Jartofts formidling af kritisk psykologi som sekundær litteratur (Jartoft 1996), da hun præsenterer det kritiske psykologiske felt på en god og anvendelig måde. Inden for kritisk psykologi arbejder man ud fra en hovedantagelse om, at man for at hjælpe mennesker bliver nødt til at tage udgangspunkt i deres hverdagsliv, hvad de oplever som vigtig, hvad de synes er problemfyldt og deres oplevelse af, hvilke muligheder de har. Vi argumenterer for, at kritisk psykologiske begreber om hverdagslivet, handlekontekster, mulighedsrum, livsførelse og medforskning kan bidrage til en nuanceret og rig forståelse af, både hvordan man som forsker (eller facilitator af en innovationsproces) rent metodisk kan producere viden om borgernes hverdagsliv, og hvordan man kan analysere, forstå og arbejde videre med det empiriske materiale, man producerer i løbet af processen på en måde, der understøtter samarbejdsdrevet social innovation. I kapitel 4 præsenterer vi de kritisk psykologiske begreber, vi anvender i specialet. 9\n11 Kapitel 1 Indledning Dialogisk kommunikationsteori og innovationsteori Sørensen og Torfing lægger vægt på at innovative ideer skabes, når forskellige vidensformer, perspektiver og erfaringer mødes. De forklarer: Denne antagelse bygger på en tese om, at forskellighed i position, viden, sprog, kompetence og rolle kan bidrage positivt til innovationsprocesser i den offentlige sektor, hvis der etableres et bredt samarbejde mellem relevante og berørte parter. (Sørensen & Torfing 2011: 157). Dette fokus på forskellighed som en produktiv og dynamisk forandringskraft er som nævnt en grundlæggende forståelse inden for dialogisk kommunikationsteori, som blandt andet Mikhail Bakhtin ( ) beskriver. Vi bruger Bakhtins dialogteori til at udfolde, hvad denne forståelse indebærer, både teoretisk og praktisk, i forhold til at fremme dialogiske samskabelsesprocesser. Bason fremhæver vigtigheden af at opnå et dybere kendskab til de mennesker, som de politiske løsninger retter sig imod: Really seeing the world as other people experience it, not as out mental maps might have constructed it, is a key part of the cocreation process. (Bason 2010: 178). Her kan dialogisk kommunikationsteori, med inspiration fra filosoffen Martin Buber ( ), bidrage med en større forståelse og nuancering af, hvad det egentlig vil sige at opnå virkelig indsigt i, hvordan andre mennesker oplever verden. Dialog forstås her som en særlig kvalitet ved kommunikation, der kun opstår når mennesker indgår i autentiske relationer med hinanden, hvor de møder hinanden som subjekter. Dialogteoretikeren Laura Black trækker på Bubers dialogteori. Hun beskriver, hvordan dialog kan bruges som en måde at fremme produktive kommunikationspraksisser på tværs af forskellige aktører i en kommunikationskontekst (Black 2008: 98). Vi anvender Black til at blive klogere på, hvordan vi kan skabe nogle rammer, der understøtter dialogiske samskabelsesprocesser i forbindelse med samarbejdsdreven innovation. Derudover kan dialogisk kommunikationsteori bidrage med analytiske værktøjer til at forstå og analysere de kommunikationspraksisser som samarbejdsprocessene består af. Vi tager afsæt i en dialogisk kommunikationsforståelse, hvor viden ses som noget, der samskabes på tværs af forskelle i mødet mellem multiple stemmer, erfaringer og vidensformer. Vi mener således, at kritisk psykologi og dialogisk kommunikationsteori på forskellige måder kan bidrage til at udfolde og nuancere, hvordan man kan arbejde med samarbejdsdrevet social innovation, som beskrevet ovenfor. I afsnittet Operationalisering af problemformulering nedenfor præciserer vi specialet psykologiske og kommunikationsfaglige fokus samt, hvordan vi kombinerer teorierne. 10\n12 Kapitel 1 Indledning Burmesiske flygtningefamilier i Danmark For at undersøge hvordan en kombination af innovationsteori, kritisk psykologi og dialogisk kommunikation kan bidrage til en samarbejdsdreven social innovationsproces, har vi udført en samarbejdsdrevet innovationsproces. Innovationsprocessen tog udgangspunkt i en gruppe af burmesiske borgere i Odsherred Kommune, der kom til Danmark som flygtninge for seks til otte år siden. Citatet i indledningen er fra én af faserne i denne innovationsproces. Vi har fokus på denne burmesiske borgergruppe som det centrale omdrejningspunkt i innovationsprocessen, og hvor ansatte i kommunen, frivillige lokale aktører, fagprofessionelle og vi som forskere/specialestuderende ses som væsentlige aktører i en dialogisk samskabelsesproces. Vores primære kontaktperson er en integrationskonsulent i Odsherred Kommunen, der også sidder som sekretær i kommunens integrationsråd 3. Det var os, der tog initiativet til samarbejdet, og hun indvilligede i at indgå i et samarbejde med os. Odsherred Kommune står over for væsentlige udfordringer med stigende antal flygtninge, der kommer til kommunen de kommende år, og i den forbindelse er de netop nu (år 2014) i gang med at revidere deres mangfoldighedspolitik (bilag B10). Derfor er integrationsteamet i høj grad interesseret i, hvad vores speciale kan bidrage med. De er blandt andet grundlæggende optaget af at forstå de flygtninge, de har i kommunen. Derudover har de brug for dokumentation på, hvilke udfordringer flygtningene oplever, og kommunen ønsker mere viden om og nye ideer til, hvordan man kan arbejde med integration af flygtninge i kommunen fremover (bilag B10). I fællesskab fandt vi frem til at den burmesiske borgergruppe kunne være relevant for os at tage fat i. En af hovedårsagerne var, at hovedparten af de burmesiske flygtninge har været en del år i Danmark, hvilket gav os mulighed for også at komme ind på deres oplevelser og erfaringer i forbindelse med den første treårige integrationsproces, de har været igennem, da de ankom til Danmark 4. Vi valgte at afgrænse os til én sproggruppe, da vi dermed kunne nøjes med at anvende én tolk i processen, og derved spare både tid og ressourcer (bilag B10). Grunden til at vi fokuserer på netop flygtningefamilier, frem for at have et mere bredt fokus på flygtninge, inklusiv enlige flygtninge, er dels, at det er et kendetegn for den burmesiske borgergruppe, at de er i en familie, idet de alle har ægtefæller og hovedparten små børn. Det at være en familie fylder desuden meget i vores empiri. Derudover fremhæver integrationskonsulenten, at de i kommunen har haft stor fokus på arbejdsmarkedsindsatser inden for integrationsområdet, og at det kunne være relevant med et øget fokus på, hvordan det er at være en flygtningefamilie i kommunen, og hvad kommunen kan hjælpe dem med (bilag B10). 3 Et kommunalt integrationsråd fungerer som talerør for kommunens etniske minoriteter og består af repræsentanter for kommunens borgere med anden etnisk herkomst (Odsherred 2014 [online]). 4 Størstedelen af de burmesiske flygtninge i Odsherred Kommune er kommet dertil som FNkvoteflygtninge. Udlændingeservice afgør hvilken kommune, flygtningene skal bo i på, baggrund af fastsatte kommunekvoter. Alle flygtninge og familiesammenførte skal indgå en såkaldt integrationskontrakt med kommunen og følge et treårigt integrationsprogram. Kontrakten indeholder mål for flygtningenes uddannelse og beskæftigelse i Danmark. Programmet skal desuden indeholde danskundervisning og introduktion til det danske samfund (Borger.dk 2014 [online]). 11\n13 Kapitel 1 Indledning Ovenstående gennemgang af specialets tværfaglige teoretiske fundament og præsentationen af vores empiriske fokus fører os til følgende problemformulering. Problemformulering Hvilke udfordringer og muligheder ligger der i at kombinere kritisk psykologi, dialogisk kommunikationsteori og innovationsteori i en samarbejdsdreven social innovationsproces med det formål at skabe gode betingelser for, at flygtningefamilier kan få et godt liv i Danmark? Underspørgsmål Hvordan kan man kombinere kritisk psykologi, dialogisk kommunikationsteori og samarbejdsdrevet social innovationsteori i et tværfagligt innovationsdesign? Hvordan og i hvor høj grad understøtter det tværfaglige innovationsdesign vores ambition om at skabe gode betingelser for, at flygtningefamilier kan få et godt liv i Danmark? Operationalisering af problemformulering I dette afsnit præciserer vi kort specialets psykologi- og kommunikationsfaglige fokus, og hvordan vi kombinerer de to teoretiske traditioner. Derefter uddyber vi vores forskningsmæssige tilgang. Afslutningsvis opsummerer vi, hvordan vi besvarer problemformuleringen, herunder de to underspørgsmål, i løbet af specialeafhandlingen. Specialets psykologifaglige og kommunikationsfaglige fokus Specialets psykologiske perspektiv udgøres af kritisk psykologi. Vores psykologifaglige interesse handler om, hvordan man i fællesskab med flygtningene kan forstå og analysere deres hverdagsliv, hvad de oplever som meningsfyldt og udfordrende, og hvilke betingelser, i form af muligheder og begrænsninger, de oplever at stå i. Med udgangspunkt i kritisk psykologi er vi interesseret i både at producere specifik viden om flygtninges oplevelser, erfaringer, handlinger og betingelser ud fra et førstepersons perspektiv, og samtidig via en kritisk psykologisk analyse forbinde de forskellige perspektiver i nye forståelser og mere sammensat viden om flygtningefamilier i Danmark og de betingelser, der kendetegner deres hverdagsliv. Vi argumenterer for, at man med fordel kan inddrage kritisk psykologiske metoder og analytiske begreber som en del af et samarbejdsdrevet innovationsforløb, hvor flygtninge og deres hverdagsoplevelser og erfaringer spiller en central rolle i processen. Inden for det kommunikationsfaglige felt tager vi udgangspunkt i en dialogisk kommunikationsforståelse, hvor kommunikation forstås som betydningsdannelse, der skabes i det mellemmenneskelige rum, i mødet mellem multiple stemmer, vidensformer og erfaringer. Det står i modsætning til kommunikation forstået som en formidlings- eller diffusionsproces, der handler om at formidle ekspertviden til en specifik målgruppe (Phillips 2011b: 153). 12\n14 Kapitel 1 Indledning Et samarbejdsdrevet innovationsforløb består af forskellige former for samarbejds- og samskabelsesprocesser, og vi tager afsæt i en forståelse af, at samskabelsesprocesserne består af kommunikationsprocesser, hvor forskellige kommunikationsaktører (borgere, fagprofessionelle, kommunalt ansatte, frivillige ildsjæle, specialestuderende) og vidensformer indgår. Vi anlægger et dialogteoretisk syn på disse samskabelsesprocesser både i forhold til at tilrettelægge og gennemføre produktive dialogiske samskabelsesprocesser, forstået som kommunikationsprocesser, og dernæst på at analysere dem. Her har vi desuden fokus på, hvordan man kan bruge tekster såsom billeder eller andre værktøjer til at understøtte dialogiske processer i de specifikke kommunikationskontekster. Der er nogle grundlæggende ligheder imellem kritisk psykologi og dialogisk kommunikationsteori især i forhold til, hvordan man kan og bør organisere samarbejdet mellem forsker og deltager i samproduktion af viden. Begge teoriretninger fremhæver, at man som forsker ikke har monopol på viden, og at man skal have fokus på at få deltagernes erfaringer og oplevelser frem, idet disse vidensformer anerkendes som legitime på lige fod med den teoretiske viden. Samtidig arbejder de begge ud fra den post-foundationalistisk præmis om, at viden er kontekstafhængig og noget man skaber sammen, og at der ikke er en sandhed, man som forsker kan grave frem. I den forbindelse lægger de begge stor vægt på, at man som forsker skal reflektere kritisk over, hvordan selve forskningssituationen samt relationen mellem forsker og deltager er med til at påvirke den viden, man producerer i fællesskab. Samtidig adskiller de to teoretiske felter sig i forhold til, hvad deres opmærksomhed er rettet imod. Inden for kritisk psykologi er man interesseret i menneskers levede hverdagsliv, og hvordan man som forsker kan producere viden, der kan hjælpe mennesker. Man har fokus på i fællesskab at undersøge de betingelser (muligheder og begrænsninger) det pågældende individ oplever at stå i, og herudfra blive klogere på hvordan individets handlerum kan udvides. Inden for dialogisk kommunikationsteori har man i højere grad fokus på selve kommunikationsprocesserne, og hvordan kommunikation i bestemte kontekster er med til at konstruere relationer, positioner, forhandlinger, forståelser, perspektivskifte etc. Samtidig sætter dialogteori fokus på, hvordan man kan skabe ny viden på tværs af forskelle. I kapitel 2 vender vi tilbage til de grundlæggende metateoretiske ligheder og forskelle mellem de to teoriretninger. Ud fra dette grundlag mener vi, at de to teoretiske felter kan supplere hinanden på en meningsfuld måde. I kapitel 4 går vi mere i dybden med vores teoretiske fundament, hvori vi også præsenterer en model, der belyser, hvordan vi kombinerer de tre teoretiske felter. Præcisering af vores forskningstilgang Betingelser er et centralt begreb i problemformuleringen. Vi anvender betegnelsen i en kritisk psykologisk forståelse, hvor begrebet henviser til både de muligheder og de udfordringer individet oplever at stå i, i dets hverdagsliv. Vores fokus på at skabe gode betingelser for flygtningefamiliers liv i Danmark henviser til processer, der fører til, at flygtninges handlerum udvides, altså at de opnår nye handlemuligheder i den social praksis, de er en del af. Det kan for eksempel ske ved, at relevante aktører op- 13\n15 Kapitel 1 Indledning når ny viden om flygtningefamiliers liv i Danmark, eller ved at innovationsprocessen fører til nye ideer til aktiviteter og tiltag, der kan skabe gode betingelser for flygtningene. Samtidig handler innovationsprocessen ikke blot om, at nogle udefrakommende aktører skal hjælpe flygtninge men i lige så høj grad om, at flygtningene selv får mulighed for at skabe gode betingelser for deres liv. I kraft af vores kritisk psykologiske tilgang har vi i denne sammenhæng fokus på at skabe en proces, der kan give anledning til, at de burmesiske flygtninge der deltager i processen bliver mere udforskende i deres eget liv og herigennem kan opnå større forståelse af de betingelser, de står i, samt hvordan de kan udvide deres handlerum heri. I specialet tilslutter vi os det normative ideal om at fremme forandringer gennem fælles vidensproduktion, der står centralt inden for både kritisk psykologi og dialogisk kommunikationsteori. Fælles vidensproduktion henviser her til en forskningsproces, hvor aktører, i det felt der undersøges, inviteres til at deltage i forskningsprocessen som medvidensproducenter med henblik på at samskabe viden, der kan bidrage til praksisforandring såvel som til forskningsfeltet. Med inspiration fra dialogisk kommunikationsteori anvender vi betegnelsen kollaborativ forskning (Phillips et al. 2013) til at beskrive denne forskningstilgang, som er den tilgang, vi benytter i specialet. Kollaborativ forskning adskiller sig fra ikke-kollaborative former for kvalitativ forskning på forskellige måder og indebærer samtidig nogle særlige udfordringer. I kollaborative forskningsprojekter betegnes de sociale aktører, der er involveret i processen som medproducenter, medforskere eller deltager frem for informanter eller respondenter, som det er tilfældet i ikke-kollaborativ forskning (Phillips et al. 2013: 5). Selv om forskere inden for ikke-kollaborative forskningsprojekter ofte er opmærksomme på at give informanterne/respondenterne mulighed for at påvirke forskningsagendaen, alt efter hvilken information, de bidrager med undervejs, bliver informanterne grundlæggende forstået som forskningsobjekter, der leverer den data, som forskeren bygger sin vidensproduktion på. I kollaborative forskningsprojekter er grænsen mellem forsker og medforsker i et forskningsprojekt langt mere udvisket, da relationen mellem forsker og medforsker netop ses som det, der er udgør grundlaget for den fælles vidensproduktion (Phillips et al. 2013: 4). Selv om vi tilslutter os det normative ideal om at fremme forandringer i praksis gennem kollaborativ forskning, fastholder vi samtidig et kritisk refleksivt blik på de udfordringer, der udspringer af de spændinger, der opstår i praksis. Vi mener, at spændingerne kan forstås og belyses ud fra begrebet emergens (Phillips & Kristiansen 2013: 263ff). Phillips og Kristiansen definerer emergens som det uforudsete, der dukker op i løbet af en samskabende forskningsproces i form af spændinger og dilemmaer. Det kan eksempelvis dreje sig om særlige følelsesmæssige reaktioner, man som forsker får over for de andre deltagere i processen, eller det kan handle om nye observationer af praksis, der overrasker (Phillips & Kristiansen 2013: 264). Det er kendetegnende for en samskabelsesproces, at det ikke er fuldt ud muligt at planlægge og kontrollere processen, og at man som forsker tværtimod skal være åben overfor, hvad der emergerer undervejs, fordi det netop er her, at ny viden for alvor kan opstå (Phillips & Kristiansen 2013: 267). I vores design af innovationsprocessen har vi været særdeles opmærksomme på løbende at udvikle og tilpasse innovationsdesignet til, 14\n16 Kapitel 1 Indledning hvad der opstod i praksis, hvilket vi går i dybden med i kapitel 5. Således har vi forsøgt løbende at tilpasse vores metoder og måder at organisere processen på til det, der dukkede op undervejs. I kapitel 3 uddyber vi, hvordan vi arbejder ud fra en kollaborativ forskningstilgang. Undervejs i specialeprocessen fastholde vi et kritisk refleksivt blik på de udfordringer og dilemmaer, der opstår i praksis, og derved er vi opmærksomme på ikke at romantisere den kollaborative forskningsproces (Phillips et al. 2013: 1f). I specialet har vi således på én og samme tid både en praksisorienteret interesse, der sigter mod at fremme forandringer og skabe social innovation, og vi forholder os kritisk refleksivt til, hvad der udspiller sig i praksis, og hvordan vores teoretiske blik er med til at forme praksis. Vi arbejder ud fra en antagelse om, at den viden man producerer er kulturelt og socialt specifik, og vi anerkender derfor, at vores teoretiske blik på praksis er performativt i den forstand, at den former forskningsprocessen. Læsevejledning Vi har delt problemformuleringen op i to underspørgsmål. For at besvare det første spørgsmål diskuterer vi i kapitel 2 Specialets videnskabsteoretiske grundlag, hvilke metateoretiske forskelle og ligheder der er mellem specialets tre teoretiske retninger, og vi argumenterer for, hvordan vi mener, de kan supplere hinanden på en meningsfuld måde. I kapitel 3 Metode skitserer vi specialets genstandsfelt og præsenterer et overblik over det empiriske materiale. Derefter uddyber vi, hvordan vi anvender en kollaborativ forskningstilgang i specialet. Endelig beskriver vi i kapitel 4 Den integrerede teoretiske ramme, hvordan vi integrerer specialets tre teoretiske traditioner i en samlet teoretisk ramme med fokus på, hvilke anvendelsesorienterede begreber og forståelser, vi trækker på inden for teorierne. Når vi taler om at kombinere de tre teoretiske retninger, skal det ikke forstås som, at vi blot kobler teorierne til hinanden, uden at de bliver påvirket af det. Den måde vi kombinerer teorierne på er med til at forandre og udvikle de oprindelige teorier. Det gælder især i forhold til den samarbejdsdrevne innovationsteori, hvor vi anvender kritisk psykologi og dialogiske kommunikationsteori til at nuancere, udfordre og udvikle teorien og dens metoder. For at besvare det andet underspørgsmål i problemformuleringen har vi som nævnt udført en innovationsproces i praksis målrettet en gruppe af burmesiske flygtningefamilier i Odsherreds Kommune. I kapitel 5 Den tværfaglige innovationsproces præsenterer og diskuterer vi, hvordan vi har anvendt teoretiske begreber, forståelser og metoder fra de tre teoretiske traditioner i udviklingen og udførelsen af innovationsdesignet. Undervejs præsenterer vi det empiriske materiale, vi har produceret i løbet af innovationsprocessen. I kapitel 6 Analysedesign redegør vi for specialets analytiske design som oplæg til kapitel 7 og 8, der udgør specialets analyse og diskussion. I kapitel 7 Produktive dialogiske samskabelsesprocesser analyserer og diskuterer vi, hvordan og i hvor høj grad vores ambition om at understøtte produktive dialogiske samskabelsesprocesser lykkes i praksis. Vi går blandt andet i dybden med en analyse af, hvad photovoice som dialogisk metode giver anledning til i workshoppen. Ud fra en forståelse af workshoppen som en handlekontekst analyserer og diskuterer vi derudover, hvilke betingelser for deltagelse, der udspiller sig workshoppen, samt hvilke betydninger det får i forhold til, hvordan deltagerne agerer i praksis. Derudover går vi 15\n17 Kapitel 1 Indledning i dybden med hvilke perspektiver, erfaringer og vidensformer der er i spil i workshoppen, og hvad der opstår i mødet mellem dem. I kapitel 8 Udvidelse af deltagernes handlemuligheder analyserer vi ud fra et kritisk psykologisk perspektiv, hvordan workshoppen kan siges at støtte op om, at burmesernes handlemuligheder udvides. Her går vi både i dybden med, hvilke forståelser og perspektiver der skabes i workshoppen, som knytter sig til, at deltagerne opdager eksisterende muligheder i den praksis, de i forvejen er en del af, hvilke indsigter der skabes om de betingelser, der udgør udfordringer i praksis, samt hvilke nye perspektiver og ideer der handler om forandring af den sociale praksis, deltagerne befinder sig i. Afslutningsvis præsenterer vi specialets konklusioner i kapitel 10 Konklusion efterfulgt af kapitel 11 Perspektivering hvor anlægger vi et kritisk refleksivt blik på uforudsete udfordringer og dilemmaer, der dukkede op i løbet af specialeprocessen og diskuterer, hvad vi kan lære af dem. 16\n18 Kapitel 2 Specialets videnskabsteoretiske grundlag Kapitel 2 Specialets videnskabsteoretiske grundlag I kapitlet præsenterer vi først det videnskabsteoretiske grundlag for specialets tre teoretiske retninger, henholdsvis kritisk psykologi, dialogisk kommunikationsteori og samarbejdsdreven innovationsteori. Derefter opsummerer vi de grundlæggende metateoretiske ligheder og forskelle mellem teorierne og argumenterer herigennem for, hvordan de kan supplere hinanden på en meningsfuld måde. Kritisk psykologi Kritisk psykologi blev grundlagt i 1970 erne af den tyske psykolog Klaus Holzkamp og teorien bliver også kaldt for det subjektvidenskabelige paradigme (Jartoft 1996: 182). Det videnskabsteoretiske fundament i kritisk psykologi bygger på en historisk dialektisk materialisme, hvor subjektet og samfundet ses som uadskillelige størrelser, der indvirker gensidigt på hinanden. Kritisk psykologi trækker på den kulturhistoriske skole og virksomhedsteori, hvor individet forstås som aktivt handlende og indvirkende på sine omgivelser. Det der forbinder individet og samfundet er netop individets handlinger: ( ) human activity is the dynamic middle in which the subject and the social world are connected in such a way that both are re-produced and changed (Dreier 2008: 22). En grundlæggende ambition inden for kritisk psykologi er at gøre op med den adskillelse mellem individ og samfund, der findes inden for mange psykologiske og sociologiske teorier. Her spiller begrebet deltagelse en central rolle. Som mennesker deltager vi i sociale praksisser, og vores deltagelse er altid situeret i specifikke lokale kontekster. De overordnede samfundsmæssige strukturer påvirker os på situerede måder i de kontekster, vi bevæger os i og igennem. Inden for kritisk psykologi kritiseres psykoanalysen for at opfatte kulturen som en byrde og at se individet som determineret af indre drifter (Jartoft 1996: 184). Behaviorismen bliver kritiseret for at reducere individets handling til at være ren respons på ydre stimuli (Jartoft 1996: 185). I stedet fremhæver kritisk psykologi, at individet og samfundet udgør betingelser for deres gensidige udvikling, således at individets behov må ses i sammenhæng med dets deltagelse og handlemuligheder i specifikke kontekster. Samtidig har individet mulighed for aktivt at påvirke de betingelser, det er en del af (Jartoft 1996: 184f). Kritisk psykologi argumenterer i denne sammenhæng for, at man skal indtage et førstepersonsperspektiv: (...) [W]e must build our theory of persons from the standpoint and perspective of local agents in social practice. This involves adopting a first person perspective on the social context in which that person is located and on her actions, thoughts, and emotions in it. (Dreier 2008: 28) For at undgå en individualistisk forståelse er det samtidig essentielt at kombinere førstepersonsperspektivet, med de sociale praksisstrukturer individet er en del af og deltager i. Herigennem opnås den dialektiske forståelse af individ-samfund forholdet (Dreier 2008: 29). 17\n19 Kapitel 2 Specialets videnskabsteoretiske grundlag Det hænger tæt sammen med det post-foundationalistisk videnssyn, man opererer med inden for kritisk psykologi. Viden forstås som en del af praksis, idet den udspringer af en bestemt måde at gøre tingene på i en bestemt kontekst (Højholt 2005: 4). Det at viden er lokaliseret betyder, at man må betragte viden som udtryk for et specifikt perspektiv i et bestemt kontekst og ikke som viden fra a view from nowhere: Viden skabes og udvikles i praksis gennem fælles handlinger, samarbejde, problemer, konflikter, dilemmaer, håndtering, strategier og erfaringer hermed. Enhver viden må udspringe af en eller anden form for involvering i verden, et engagement i noget og nogle erfaringer herfra. (Højholt 2005: 3) Samtidig er det dog muligt at opnå en mere sammensat viden ved at være opmærksom på sammenhænge mellem de forskellige perspektiver, handlinger og muligheder, der er i spil i en given kontekst (Højholt 2005: 6). Det kræver, at man organiserer forskning på en særlig måde. Praksisforskning og medforskning Overordnet set handler praksisforskning om, at forstå og organisere forskning på en måde, så der opstår en enhed mellem vidensudvikling og praksisudvikling (Højholt 2005: 8). Et nøgleord her er begrebet medforskning udviklet af Holzkamp. Medforskning bygger på en grundlæggende forståelse inden for kritisk psykologi, nemlig ( ) at vi kun kan lære om subjektets liv i verden gennem samarbejde med subjektet selv. (Højholt 2005: 11). Det bygger ligeledes på et særligt menneskesyn, hvor mennesker forstås som aktive deltagere i praksisstrukturer, der både formes af men samtidig er med til at forme de betingelser i form af både muligheder og begrænsninger, de lever i (Jartoft 1996: 183). I forhold til praksisforskning indebærer medforskning en særlig måde at organisere samarbejdet mellem forsker og deltager på, hvor fokus er på samarbejde og gensidig læring. Det indebærer samtidig, at forskere afgiver deres monopol på ekspertviden: Man kunne også kalde det en demokratisering af forskning, for det handler på den måde også om, at flere parter skal kunne komme til orde og inddrages i en systematisk udvikling af forståelse af komplekse og mangesidede forhold. (Højholt 2005: 8) Medforskning handler således om at bygge bro over den kløft, der normalt adskiller forskere og forskningssubjekter og i stedet forsøge at organisere et vi orienteret omkring nogle fælles forbundene problemstillinger, hvor forskere og deltagere hver især kan bidrage med den særlige viden, de sidder inde med på baggrund af deres førstepersonserfaringer med forskellige sociale praksisser (Højholt 2005: 8f). Medforskning indebærer samtidig også en ambition om at producere viden, mennesker kan bruge til at håndtere deres liv på måder, der er mere givende for dem. Det søger man dels at gøre ved, at man i forskningssamarbejdet stiller spørgsmål til deltagerne på en måde, der medfører, at de selv bliver mere udforskende om deres egen daglige 18\n20 Kapitel 2 Specialets videnskabsteoretiske grundlag praksis (Højholt 2005: 13). Her arbejder man ud fra en forståelse af mennesket som det aktive subjekt, der af sig selv er nysgerrig, udforskende og undersøgende af dets eget liv og dets omgivelser (Højholt & Kousholt 2011: 113). Derudover ligger der en antagelse om, at en fælles systematisk undersøgelse af deltagernes hverdagsliv kan give en større indsigt i de komplicerede forhold, som deltagerne er en del af og herigennem åbne op for nye handlemuligheder for individet (Højholt 2005: 13): Livet er ikke indlysende, og derfor vil systematisk indspørgen til sammenhænge i livet samt fælles forsøg på at forstå disse sammenhænge ofte kaste lys over forbindelser i livet og nye muligheder for at tackle dem. (Højholt 2005: 14) Dialogisk kommunikationsteori socialkonstruktionisme og fænomenologi Dialogisk teori befinder sig i en gråzone mellem socialkonstruktionisme og fænomenologi, hvor Buber, og teoretikere inspireret af ham, hælder i en mere fænomenologisk retning, mens Bakhtin og Bakhtin-inspirerede teoretikere har en socialkonstruktionistisk orientering. Et fællesstræk ved begge retninger er, at de arbejder ud fra en holistisk tankegang, hvor mennesket og dets ytringer ikke kan ses som en isoleret enhed men må forstås i sammenhæng med den relationelle og sproglige kontekst, det er en del af (Phillips 2011b: 161). De tager også begge afsæt i en forståelse af kommunikation som betydningsdannelse, hvor betydning skabes på tværs af forskelle i mødet mellem multiple stemmer (Phillips 2011b: 160f). Et tredje fællestræk ved teorierne er, at de arbejder ud fra en socialkonstruktionistisk forståelse af sproget som konstruerende for den sociale virkelighed. Her ses viden, identiteter og selvforståelser som noget, der løbende konstrueres og rekonstrueres i de sociale relationer, individet indgår i (Phillips 2011b: 162). Det indebærer et post-foundationalistisk videnssyn, hvor viden ses som situeret og socialt specifikt. Endelig indeholder begge dialogiske teoriretninger en normativ tilslutning til det dialogiske ideal om at fremme sameksistens gennem organisering af samarbejdet mellem forsker og deltager på en måde, hvor alle involverede aktører inviteres til at deltage i samproduktion af viden (Phillips 2011b: 163). Der hvor de to dialogteoretiske retninger adskiller sig er i forhold til, i hvor høj grad de fastholder et fokus på, at identitet og viden er noget der skabes relationelt frem for, at det forstås som noget, der er i sidste ende er forankret i individet. Buber forstår dialog som en særlig kvalitet ved kommunikation, der opstår, når individer indgår i en gensidig relation, hvor de møder hinanden som subjekter: There is genuine dialogue no matter whether spoken or silent where each of the participants really has in mind the other or others in their present and particular being and turns towards them with the intention of establishing a living mutual relation between himself and them. (Buber 2002 : 22). Hans dialogteori bliver ofte karakteriseret som en fænomenologisk form for socialkonstruktionisme (Phillips 2011b: 164). Dels lægger han vægt på, at det er i 19


Restorativ Mindfullness | minhjemmeside\nYoga uddannelse 2022\nLoge eller lign...\nDette er holdet for dig, som ønsker en rolig, selvforkælende time, hvor du har mulighed for at komme helt ned i gear. Her gør vi næsten ingenting. Vores bevægelser er langsomme. Vi strækker blidt kroppen hen over puder og/eller blokke og tæpper. Når vi støtter kroppen på denne måde, åbner det for, at den kan føle sig tryg og derfor lettere kan give slip på dybe fysiske, mentale og følelsesmæssige spændinger.\nVi bliver i strækkene i 5 – 10 minutter. Stillingerne foregår liggende og siddende. Dette gør, at blodtrykket sænkes og nervesystemet falder til ro. Fordøjelsen stimuleres og bindevævet, som blandt andet har stor betydning for hele kroppens smidighed, strækkes. Vores muskler bliver mere saftige, mere juicy, når bindevævet igen bliver bevægeligt.\nGamle ”skader” på krop og sjæl har mulighed for at hele i denne rolige og støttende time.\nHar du brug for bare at komme og være på din måtte uden at følge de forslået stillinger, er du velkommen til det. Ønsket med denne klasse er, at du får mulighed for at drage omsorg for hele dig, at synke dybere ind i dig selv og i dette øjeblik. Du skal ikke præstere noget bestemt. Du har masser af tid og masser af plads. Alt er velkommen. Du er velkommen.\nAlle kan være med såvel begyndere som øvede.\nPrøvetime er altid gratis\n© Yoga by Mikenta. Vognporten 12, 2620 Albertslund