Butik i Greve - WikiEstate - Lokalebasen.dk\nVælg type produktion/lagerlokale butikslokale kontorlokale erhvervslokale\nLæs mere her, for at få et overblik over mulighederne i Greve. / Shutterstock\nEr dine butikslokaler beliggende i Greve, har du en række attraktioner tæt på. Greve er Køgebugtens største kommune ligger kun cirka 20 kilometer fra Rådhuspladsen i København. Kommunen har en attraktiv lystbådehavn i Hundige og en idyllisk fiskerihavn i Mosede. Greve Svømmehal er en af Nordens største og i kulturcenteret Portalen er der koncerter, udstillinger, teaterforestillinger og shows. I Greve landsby ligger Greve Museum, som er et utraditionelt kulturhistorisk museum med mange aktiviteter og udstillinger. Museet ligger på en smuk, gammel hedebogård omgivet af en dejlig have. Museet har særlig fokus på 1800-tallets hedebokultur og 1900-tallets forstadsudvikling. Greve Lokalhistoriske Arkiv er en del af Greve Museum, og fungerer som egnens kollektive hukommelse. I museets permanente udstilling skildres livet på egnen fra omkring år 1800 og frem til i dag. Der er desuden skiftende særudstillinger inden for lokalhistorie, kunst og kunsthåndværk. To søndage og en aften om måneden tilbyder museet desuden foredrag, rundvisninger og andre aktiviteter. Der er fri entré til museet og langt de fleste arrangementer. På museet er der en hyggelig café, hvor der serveres lette frokostanretninger og hjemmebag. Mod vest i kommunen ligger friluftsområdet Hedeland, som har et udbygget net af vandre- og cykelstier. Greve Kommune har derudover otte kilometer hvid sandstrand og et enestående rekreativt kystområde, som strækker langs kysten mod København. Mosede Fort fortæller historien om Greves betydning for Danmarks neutralitetsforsvar under Første Verdenskrig. I 1915 anlagde den danske hær Tunestillingen, en forsvarslinje fra Mosede Fort til Roskilde Fjord med skydehuler, skyttegrave og pigtrådsspærringer, hvorfra tusindvis af soldater skulle forsvare Danmark. Kasematten på Mosede Fort er genåbnet som topmoderne museum, hvor udstillingen ”På kanten af krig – Neutralitet mellem krig og velfærd” fortæller den spændende historie om, hvordan Danmark blev forandret for altid. Du kan blandt andet gå på opdagelse i skuffer og skabe eller løfte telefonrørene og høre soldaterne fortælle om livet på fortet.\nHistorien om området. / Shutterstock\nGreve Kommune blev dannet ved kommunalreformen i 1970 ved en sammenlægning af Greve, Karlslunde, Karlslunde Strand, Kildebrønde, Mosede og Tune Sogn. Kommunen har knap 50.000 indbyggere og frem til 1960erne bestod Greve Kommune mest af landbrugsområder og små landsbyer som Greve landsby. I 1960erne og 1970erne gennemgik kommunen en rivende udvikling og de to årtier var præget af stor tilflytning og indvandring til området. Landbrugsjorden blev udstykket til bebyggelse, så området i dag i høj grad kendetegnes ved ejerboliger, typisk parcelhuse og villakvarterer, men også rækkehuse. Desuden findes der i kommunen en del lejeboliger, herunder også almennyttigt boligbyggeri, primært i bydelen Hundige. Mens handelslivet tidligere var koncentreret i de små landsbyer og langs kystvejen, er de fleste butikker nu samlet i butikscentre, først og fremmest i WAVES (det tidligere Hundige Storcenter) og Greve Midtby Center. Der findes mange grønne områder og sportsfaciliteter spredt mellem kommunens boligområder, heriblandt cykel- og gangstier, så man kan komme til og fra job, skole, togstationer og butikscentre uden at færdes på veje med tung trafik. Nær Greve Midtby Center ligger Greve Svømmehal. Kildebrønde Sogn (tidligere Gildebrønde Sogn) er et sogn i Greve-Solrød Provsti under Roskilde Stift. Sognet ligger i dag i Greve Kommune (Region Sjælland). Indtil Kommunalreformen i 2007 hørte det, sammen med Greve Kommune, under det nu nedlagte Roskilde Amt, og indtil Kommunalreformen i 1970 lå det i Tune Herred, ligeledes under Roskilde Amt. Hundige er en sydvestlig bydel til København beliggende i det nordøstlige hjørne af Greve Kommune. Indtil 1960erne var Hundige betegnelsen for en lille landsby lige syd for det, der i dag er grænsen til Ishøj Kommune. Siden da er markerne omkring den daværende landsby blevet udstykket. I 1960erne blev området vest og sydvest for landsbyen udstykket og bebygget med parcelhuse, og syd for landsbyen åbnede Hundige Storcenter i 1974 omgivet af områder med almennyttige lejligheder bygget sidst i 1960erne og især op igennem 1970erne. I 1976 blev S-togets jernbane langs Køge Bugt forlænget fra Vallensbæk til Hundige, hvor Hundige Station fik plads i umiddelbar tilknytning til storcenteret. Selv om det meste af byen består af boligområder, findes der også industrikvarterer.\nI Greve kommune kan du finde tre S-togstationer. / Wikimedia\nButikslokaler beliggende i Greve Kommune er en del af en effektiv infrastruktur. Der buslinjer og S-toge (Linje E og A), der binder kommunen sammen. Der er tre S-togstationer i henholdsvis Hundige (i nord), Greve (midt) og Karlslunde (i syd). Alle buslinjer som kører i Greve Kommune kører til og fra en eller alle tre S-togstationer. Snart kan butiksindehavere, borgere og virksomheder glæde sig til en moderne, lys og venlig Greve Station. Stationspladsen og busholdepladsen gennemgår de næste par år en gennemgribende renovering. Nu er køreplanerne for busserne blevet digitale for at sikre, at de til stadighed bliver opdateret og derfor er mere korrekte. Her et kort over Greves buslinjer. Greve har gode veje og stier, og kommunen ligger godt både i forhold til Indre By, motorvejsnettet og den kollektive trafik. Oplandet til butiks- og handelslivet i Greve Kommune har således gode kår. Der er god kollektiv transport til København og Køge, som kan nås på 20 minutter. Og både butikscentre, bolig- og erhvervsområderne ligger med god adgang til Køge Bugt-motorvejen. Kommunens eget trafiksystem er præget af, at biltrafik og de bløde trafikanter er adskilt. Et veludviklet sammenhængende stisystem på cirka 90 kilometer gør, at børn og andre bløde trafikanter kan færdes sikkert i trafikken til og fra skole og arbejde. En ny trafiksikkerhedsplan fokuserer på, hvordan kommunen får endnu bedre trafiksikkerhed, mindsker støjgenerne og sikrer skolevejene.\nCenterlokaler i Greve.\nDen betydning som de butikslokaler, du vælger at brande din butik eller produkt fra, kan ikke overdrives. Butikslokalet har indflydelse på kundetilstrømning og omsætning, såvel som på dine ansattes trivsel og butikken eller dit brands profil, og der er flere ting at være opmærksom på, når du skal vælge butikslokaler i Greve, da butikkens omgivelser ligeledes kan styrke butikkens profil. Butikken er dit vartegn og kan dermed være med til at tiltrække kunder. Derfor er det værd at overveje, om butikslokalet eller lokalerne sender det signal, du ønsker. Der skal være overensstemmelse mellem dit brand og butikkens placering, størrelse og interiør. Fordi butikslokalerne også påvirker eventuelt butikspersonale, så har de indirekte indflydelse på effektiviteten, serviceniveauet og i sidste ende omsætningen i din butik. Butikken skal naturligvis være indrettet, så den afspejler jeres behov, i forhold til funktioner og arbejdsgange. Butikkens placering er desuden vigtig i forhold til rekruttering af butikspersonale samt varelevering. Tjek Lokalebasen og se de mange spændende ledige butikslokaler i Greve.\nGreve har mange gode indkøbs- og shoppemuligheder, fx ligger et af Danmarks største shoppingcentre, WAVES, i Greve. Med 110 butikker og 68.000 kvadratmeter har centeret alt, hvad hjertet begærer. Der er noget for enhver smag, alder og pengepung. Du kan også nyde et måltid mad eller fx en kop kaffe i centret. Greve Midtby Center byder også på gode muligheder for shopping, indkøb og cafebesøg. Greve Midtby Center er placeret tæt på motorvejen og tilbyder gratis parkering uden tidsbegrænsning. Hver søndag i sommerhalvåret kan du gå på loppemarked ved centret og gøre et godt fund i de mange boder. Hos Møllebækkens Købmandsgård i Karlslunde kan du finde delikatesser, legetøj og nisser eller besøge en af nabobutikkerne, Osteladen eller Iskagehuset. Hvis du er til økologi, søde sager, kvalitetsvin, eller en god is, chokolade, te eller kaffe, så kan du finde det i Greve, fx hos Vin & Vin og Manolo Gelato på Strandvejen. Her ligger desuden mange andre små specialbutikker. De mange forskellige butikker er en oplevelse værd og en fornøjelse for både øjne og smagsløg.\nDriver du butik i Greve, og er du er til kunst- og kulturoplevelser, så har Greve også meget at byde på. I Greves musik- og teaterhus Portalen, er der mere end 200 kulturelle arrangementer om året. Så du har alle muligheder for at finde en koncert eller et arrangement, der falder i din smag. Her er masser af dansk og international underholdning inden for både rock, jazz, musicals og teater. I sommermånederne er der open air opera i Opera Hedeland. Her kan du få en uforglemmelig oplevelse med skøn musik under åben himmel. Greve byder også på flere spændende kunstgallerier og atelierer, hvor du blandt andet kan møde de lokale kunstnere – som den libanesiskfødte maler Michel Khouri – og købe unikt kunsthåndværk med hjem. Blandt de mange gallerier finder man Portalens Kunsthal, som året rundt har skiftende udstillinger. På Greve Museum findes en samling malerier af ældre kunstnere, og med jævne mellemrum afholdes der udstillinger af kunsthåndværk. Fra Grundlovsdag og frem til november viser Greve Museum i samarbejde med Kunstforeningen en skulpturudstilling i museets have. Tæt på Greve (i nabobyen Ishøj) byder kunstmuseet ARKEN på klassiske danske og internationale udstillinger, som vises sammen med nyere kunst.\nKøbekraften i Greve ligger over middel. / Shutterstock\nNår der skal vælges butikslokaler i Greve Kommune, så er information om kommunal performance, indtægtsniveau og købekraft relevant. Købekraften i Greve ligger pænt overmiddel, og den disponible indkomst i kommunen indtager en 85. plads i en sammenligning af alle 98 danske kommuner (hvor placering 98 er den højeste), foretaget af Danmarks Statistik. Ifølge denne oversigt er den årlige disponible gennemsnitsindkomst i Greve Kommune 233.678 kroner (2014). Den disponible indkomst det beløb, en person har tilbage til forbrug eller opsparing efter betaling af direkte skatter, arbejdsmarkedsbidrag, underholdsbidrag og renteudgifter. Greve er en erhvervskommune og har du butik her i kommunen, så er omsætnings- og vækstpotentialet derfor rigtig udmærket. Uanset om der er tale om en nyetableret butik eller flytning af en eksisterende butik, så spiller forhold som udvikling, kommunal performance og rammebetingelser for handelslivet i Greve Kommune en vigtig rolle, når du overvejer at åbne butik i byen. Siden 2010 har Dansk Industri sammenlignet det lokale erhvervsklima i landets 98 kommuner. I sammenligningen vurderer DI kommunal performance på bagrund af faktorer som rammevilkår, infrastruktur og transport, arbejdskraft, kommunal sagsbehandling, skatter, afgifter og gebyrer, fysisk placering, brug af private leverandører, kommunens image, velfærdsservice samt information og dialog med kommunen, hvilket munder ud i en samlet placering og overordnet vurdering af kommunens erhvervsvenlighed. Det meget positive er, at undersøgelsen viser, at 75 procent af virksomhederne (herunder butiksindehavere) i Greve Kommune vil anbefale andre virksomheder (butikker) at etablere sig i kommunen. Det er tegn på, at erhvervslivet oplever, at det er attraktivt at drive forretning i Greve. Huspriserne i Greve er et andet udtryk for, hvor mange penge folk har til forbrug og investering i området. De reelle huspriser i Greve og ikke kun til-salg priserne er mest retvisende, og siger noget om det generelle niveau. I andet kvartal 2016 var kvadratmeterprisen på parcel- og rækkehuse 20.181 kroner per kvadratmeter, en stigning på 8,89 procent i forhold til første kvartal 2016. Beregningen er baseret på, at der i perioden er foretaget 148 hushandler i Greve Kommune. Ejerlejligheder er i samme periode handlet til 22.735 kroner per kvadratmeter, hvilket repræsenterer et fald på 10,43 procent i forhold til første kvartal, baseret på, at der er solgt 17 ejerlejligheder. Der er ikke handlet nogen feriehuse i perioden, hvorfor kategorien ikke er medtaget.\nEr dine butikslokaler beliggende i Greve Kommune, er der overvejende sandsynlighed for, at der følger parkeringsmulighed med lejemålet, som typisk vil være placeret i Greve Midtby Center, på Greve Strandvej, eller i shoppingcenteret WAVES i Hundige. Når du søger efter butikslokaler i Greve (postnummer 2670) på Lokalebasen, får du oplyst om der er tilknyttet parkeringsplads(er) eller om der er mulighed for tilkøb eller leje af parkeringspladser tæt på. I forhold til fx varelevering og kundebesøg kan det være relevant at vide noget om parkeringsforholdene i Greve. Ud over de regler, der måtte fremgå af skiltningen på de enkelte parkeringspladser, findes der ikke nogen begrænsninger for parkering af køretøjer under 3.500 kilo på offentlige parkeringspladser i Greve Kommune. Dog er det kun tilladt at parkere inden for de afmærkede båse på offentlige parkeringspladser. Download folderen Offentlige P-pladser for køretøjer under 3.500 kg. For at forbedre trafiksikkerheden og beskytte miljøet er der parkeringsbegrænsninger på de offentlige parkeringspladser for køretøjer med en totalvægt over 3.500 kg som busser, lastbiler og andre tunge køretøjer, påhængskøretøjer som campingvogne, motorredskaber og traktorer. Mellem klokken 19.00 og 7.00 alle ugens dage må tunge køretøjer og anhængere kun parkeres på de afmærkede pladser. Motoren i holdende bil, taxa, lastbil, bus, knallert med videre må kun holde i tomgang i højst tre (3) minutter. Det er dog tilladt at have motoren kørende, hvis du sidder i kø, eller hvis motoren er nødvendig for af- og pålæsning, til produktion af trykluft eller lignende. Ved Greve Midtby Center, som ligger ved Greve Station på Stationsholmen, er der 389 parkeringspladser, hvor der tilbydes tre timers gratis parkering – husk at stille P-skiven. Og i WAVES er der gratis og ubegrænset parkering. Se kort over indgang og parkeringsforhold i WAVES ved Hundige Station.\nDer er udvikling i kommunen. / Shutterstock\nGreve Kommune har købt Hundigeparken, den første store park i Greve Kommune med en unik beliggenhed ned til Hundige Strandpark. Parken har ligget der siden 1940erne, men med erhvervelsen kan Greve Kommune selv være med til at præge udviklingen. Derfor valgte kommunen at købe Hundigeparken, så Greve kommunes borgere sikres et attraktivt grønt område med en mangfoldighed af muligheder for rekreative oplevelser. Den grønne struktur i Greve Kommune skal være med til at danne rammerne for det et godt, sundt liv. Det er kommunens holdning, at for at udvikle Greve som en attraktiv kommune, så er det nødvendigt ikke kun at udvikle de grønne områder, men også at sikre mangfoldigheden af dem. Med Hundigeparken har Greve en god mulighed for at udvikle en park, som indeholder mange rekreative værdier, der kan være med til at skabe rammerne for et aktivt liv, der øger livkvaliteten for den enkelte. De grønne områder, friluftslivet og borgernes sundhed spiller en væsentlig rolle i opfyldelsen af byrådets vision og strategi. Med Udviklingsplan for Hundigeparken vil Byrådet sikre og udvikle en oplevelsesrig park, der tilgodeser borgernes rekreative behov. Hundigeparken ligger på begge sider af Hundige Strandvej midt i et af Greves ferie- og oplevelsesområder tæt på Hundige Strand, Strandparken, Hundige Havn og Hundige Camping og i gåafstand fra Hundige Station. Der er stiforbindelse fra Hundige Station til Hundigeparken og Strandparken. Hundigeparken hænger desuden sammen med både Lille Vejleådalen og Olsbækkilen, de grønne landskabskiler, der forbinder kysten med det åbne land. Ved at åbne op mellem Hundigeparken og Strandparken vil man skabe en visuel sammenhæng mellem områderne samt cirkulære, oplevelsesrige bevægelsesmønstre, der har sammenhæng til de omkringliggende områder. Det er målet at forbedre muligheder for motion, afstresning og naturoplevelser. Det handler om at forbedre livskvaliteten for alle byens borgere, butiksindehavere og erhvervsdrivende.\nGreve er en erhvervskommune med mange forskellige virksomheder. / Shutterstock\nGreve er en erhvervskommune med mange store og små virksomheder, herunder fx en del rådgivningsvirksomheder, såsom advokat- og revisionsfirmaer, it- og kommunikationsbureauer samt større og mindre outfits som Blue Water Shipping og den rullende gardinbus GardinDesign, som tilbyder alt i ’vinduesskjulere’ i ind- og udland. Der er også flere større industriområder i Greve, herunder Ventruparken, Korskildelund og i Tune lidt uden for byen, men butikslivet er centreret omkring Strandvejen eller Gl. Køge landevej, Greve Midtby Center og WAVES i Hundige. Med erhvervslokaler beliggende i Greve, kan det give god mening at forankre virksomheden i et lokalt erhvervsnetværk og på den måde få mulighed for samhandel og sparring med de øvrige butiksindehavere og medlemsvirksomheder, her er GreveSolrødErhverv en oplagt mulighed. Den lokale erhvervsforening har omkring 250 medlemmer og henvender sig til virksomheder i Greve og Solrød kommuner og omegn. Erhvervsforeningen mødes den anden onsdag i hver måned til morgennetværksmøde med oplæg, foredrag, virksomhedsbesøg med videre. Derudover holder foreningen hvert år cirka 10 arrangementer, ofte af mere social karakter, såsom golfturneringen Blue Water Cup, Stafet For Livet, vinsmagning, byvandringer, museumsbesøg, forpremierer, julehygge og teaterture. Der inviteres også til dialogmøder med de to kommuner i alt fire gange om året (to i Solrød og to i Greve). ErhvervsCentret i Greve fungerer som en nem indgang for dig, der har butik eller anden virksomhed i Greve Kommune. Det gælder også Greve–Solrød Erhvervsservice. I 2010 og 2011 blev Greve af Dansk Industri kåret som den mest erhvervsvenlige kommune i Region Sjælland, og i 2014 som den mest erhvervsvenlige kommune på hele Sjælland. I både 2011 og 2014 var Greve endvidere den kommune i Danmark med de bedste kommunale rammevilkår. Der er mange gode grunde til kåringerne: Høj erhvervsvenlighed og gode rammevilkår. Fokus på klima og energi, central beliggenhed og velfungerende infrastruktur, attraktive og motorvejsnære erhvervsarealer, kompetent og fleksibel arbejdskraft, hurtig og professionel myndighedsbehandling, enkel, hurtig og koordineret etableringsproces.\nHotel og overnatning i Greve. / Shutterstock\nHar du butik i Greve, herunder Hundige og Tune, kan du, når du eller dine overnattende gæster har brug for en overnatning, overveje et af Greves hyggelige Bed & Breakfast-hoteller. Prøv fx det populære og ny- restaurerede B&B Hotel Albertine i Tune, der ligger i landsbyens gamle møllegård, og tiltrækker rejsende fra hele verden. Eller prøv Birkegaardens Bed and Breakfast, hvor du kan nyde charmerende landidyl. Skal det være tæt på stranden og S-toget, kan du prøve Gerdas Bed & Breakfast, der tilbyder overnatning i skønne og rolige omgivelser, og i Karlstrup ligger det hyggelige gamle bindingsværkshus Bødkerhuset i landlige omgivelser med udsigt over åbne marker. På hyggelige og idylliske Hundige Strand Familiecamping kan du få både byferie og familiecamping. Campingpladsen har pladser under trækronerne og ligger tæt på vandet og byder på en autocamper-park, cykeludlejning, træhytter og meget mere. Find overnatningsmuligheder i Greve og omegn på fx Expedia, hotels.com, TripAdvisor eller booking.com.


Nr.77 - Lovændring vedr. valgbarhed\nOrientering om ændring af reglerne i den kommunale valglov om fortabelse af valgbarhed på grund af straf.\nFolketinget har vedtaget en ændring af reglerne i den kommunale valglov om fortabelse af valgbarhed på grund af straf. Hovedindholdet i lovændringen er, at Valgbarhedsnævnet nedlægges, og at der i stedet ved lov fastsættes objektive kriterier for, hvornår valgbarheden til kommunalbestyrelsen fortabes på grund af straf.\nDet fremgår herefter af loven, at en person ikke er valgbar på grund af straf, hvis den pågældende:\nVed endelig dom er idømt ubetinget eller betinget fængselsstraf.\nVed endelig dom eller udenretslig vedtagelse ubetinget er frakendt førerretten til et motordrevet køretøj efter færdselslovens § 126.\nDen dømte er igen valgbar, når der er forløbet 3 år efter at straffen er udstået, ophævet, eftergivet eller bortfaldet, eller i tilfælde af en betinget frihedsstraf eller ubetinget frakendelse af førerretten, når der er forløbet 3 år fra datoen for den endelige dom eller den udenretslige vedtagelse. Betinget frihedsstraf kan dog ikke føre til tab af valgbarhed ud over den funktionsperiode, hvor en person er dømt. Hvis straffen er ubetinget fængsel over 6 måneder eller er der idømt forvaring, er den dømte igen valgbar, når der er forløbet 5 år, efter at straffen er udstået, ophævet, eftergivet eller bortfaldet.\nHvis et medlem af byrådet på valgdagen ikke er valgbar på grund af straf, eller efter valgdagen mister sin valgbarhed på grund af straf, skal medlemmet give underretning til borgmesteren om dette, og om, at medlemmet derfor ikke kan indtræde eller er udtrådt af Byrådet. Hvis et medlem ikke har overholdt sin pligt til at give underretning om, at medlemmet ikke er valgbart på grund af straf, kan medlemmet først indtræde eller genindtræde, når perioden, hvor valgbarheden er fortabt, er forløbet med tillæg af den periode, hvor underretningspligten ikke har været overholdt.\nDer gælder samme regler for stedfortrædere, hvad enten de indkaldes midlertidigt eller permanent. Underretning til borgmesteren skal dog først gives, når stedfortræderen indkaldes til møde i Byrådet.\nLovændringen træder i kraft den 1. april 2018, og finder anvendelse på alle spørgsmål om fortabelse af valgbarhed på grund af straf, der er idømt ved endelig dom eller vedtaget efter den 1. april 2018, eller som pr. denne dato endnu ikke er indbragt for Valgbarhedsnævnet.\nDet fremgår af lovændringen, at borgmesteren i forbindelse med de nye reglers ikrafttræden senest den 1. maj 2018 skriftligt skal orientere medlemmerne af Byrådet om medlemmernes pligter ved fortabelse af valgbarhed. Der vil således inden den 1. maj blive udsendt en nærmere orientering om reglerne, ligesom der vil blive lagt en orientering herom på byrådsportalen.\nVed Valgbarhedsnævnets nedlæggelse overføres Valgbarhedsnævnets kompetence i sager om afsættelse og suspension af borgmestre efter reglerne i §§ 66a – 66c i den kommunale styrelseslov til Valgnævnet.\nLov nr. 242 af 24. marts 2018 om ændring af lov om valg til Folketinget, lov om kommunale og regionale valg og lov om kommunernes styrelse.


You searched for Australsk tyvbille - Side 5 af 5 - Pestium.dk\n…krumme og næsten ubevægelige. Larverne kan spinde og sidder ofte beskyttet i løst spundne kokoner. Tyvbiller er ikke kræsne. De optræder som affaldsædere i fuglereder, især duereder, og inden døre på dårligt rengjorte lagre og lofter. Man har eksempler på at tyvbiller, i højere grad end andre dyr, har fundet ud af at benytte de plastrør, som indstøbes til elektriske ledninger i mure, som hovedveje. Fælles for tyvbillerne er også, at de kan klare s…\nLatin: Ptinidae Tyvbiller kan godt minde om edderkopper, for de har ret lange ben og en kraftig indsnøring mellem brystet og den hvælvede bagkrop. Mange af arterne er praktisk talt altædende, og navnet tyv har naturligvis noget at gøre med, at de kan forgribe sig på, hvad vi betragter som vore ejendele. De nyklækkede larver er ret vævre og livlige, men når de først har fundet frem til en fødekilde, bliver de fede og næsten ubevægelige. De kan spi…\n…Tyvbille (Latin: genus Ptinidae) Som omtalt s. 86 kan tyvbillerne angribe lidt af hvert, og de går ikke af vejen for at gnave i tekstiler, fjer, skind og tørrede insekter. Tyvbillens gnav kan normalt kendes på, at hullerne er små, regelmæssigt runde, og uden spindtråde….


Er du ved at tage en livsændrende beslutning? - ForbrugerUnivers.dk\nYou are at:Home»Diverse»Er du ved at tage en livsændrende beslutning?\nEr du ved at tage en livsændrende beslutning?\nBy admin on\t 5. maj 2019 Diverse\nNogle beslutninger vil ændre dit liv. Det gælder for eksempel, når du skal købe eller bygge hus, starte, overtage eller sælge en virksomhed. Eller når du skifter retning i dit liv, f.eks. med et drastisk karriereskifte. Når du står overfor en stor forandring, som potentielt kan ende i en hårknude, kan det være en god idé at få noget rådgivning.\nNogle gange, kan en ny karriere i en helt anden branche, få indflydelse på dit privatliv i en sådan grad, at der er tale om en livsændrende beslutning. Måske skal du til at være dagplejemor, frem for marketingassistent, og du er urolig for, hvordan det vil ændre dit liv socialt, din familiedynamik og din selvopfattelse.\nNår din jobtitel ændrer sig drastisk, kan det være interessant at tale tingene igennem med en karrierecoach eller karriererådgiver.\nEn karrierecoach stiller kritiske spørgsmål om dig og om din karriere, men det er op til dig selv at svare på spørgsmålene og reflektere på dem.\nKarriererådgiveren viser dig alternativer og nye retninger for din karriere. Rådgiveren giver konkrete råd, værktøjer og planer, for at nå i mål.\nUanset om du skal købe eller bygge nyt hus får du brug for rådgivning. Dels fra ejendomsmægleren, men du skal også have dig en boligadvokat, som gennemgår købet for dig og med dig. Har du aldrig ejet din egen bolig, er et huskøb en stor beslutning, og du skal huske, at ejendomsmægleren er sælgers repræsentant, og derfor ikke dit bedste bud på en rådgiver som køber.\nEt huskøb inkluderer endeløse dokumenter, og som menig mand kan disse dokumenter være overvældende, og sandsynligheden for at du overser noget er stor.\nSkal du overtage en virksomhed, får du brug for en erhvervsadvokat. Denne kan hjælpe dig med at få et overblik over hvad det er du køber, samt hjælpe dig med at få indsigt i virksomhedens forhold. Desuden bidrager de med udarbejdelse eller tilrettelæggelse af nødvendige erklæringer og undersøgelser.\nFind bolig- eller erhvervsadvokat hos advokat Esbjerg, hvis du er fra Esbjerg egnen.


Page not found - Dalle Valle\nLæs andre kunders anmeldelser af Cafe A Herlev Herlev Hovedgade 31, 2. st., Med TWOFORONE får du hundredvis af 2-FOR-1 tilbud. Få oplevelser til halv pris i hele København. Kom i gang her. Cafe A er et afslappet kaffe- og spisested, som tilbyder klassisk cafe-mad til priser , hvor vi alle kan være med. Vores første café åbnede op i , og i dag.\nCafe a halv pris -\nOpdater denne Yelp-side og prøv så din søgning igen. På Cafe A har du også mulighed for at starte dagen med Cafe As klassiske brunch til 59 kroner, som rummer alle de kendte brunchklassikere; bacon, røræg, yoghurt og pandekager med mere. Klik på Privatliv i vinduet, der fremkommer. Hvis du fortsat oplever problemer, tjek supportsiden for Safari. Klik på Vis mere, og sørg for, at kun afkrydsningsfeltet Placeringstilladelser er markeret.\nHvordan gjøre cafébesøket billigere? Hvis du bruger en laptop eller tablet, prøv at flytte den rundt og prøv igen. I vinduet der fremkommer, finder du Blokeret eller Midlertidigt blokeret ved siden af Del placering. Cafeen er en del af Cafe A-familien, som findes adskillige cafe a halv pris i og uden for København. Hovedretter fra 59,- til 89,- Café A på Strandlodsvej 35 er indrettet lyst og moderne og cafe a halv pris placeret kun få hundrede meter til Strandparken og mindre end meter havl metroen. Opdater denne Yelp-side og prøv spis ude københavn din søgning igen. Klik på Vælg, hvad der skal ryddes under Ryd browserdata. Klik på OK, opdater denne Yelp-side og prøv din søgning igen.\nDette indlæg blev udgivet i Billig den 10.10.2017 af Akimi.\n1 tanker om "Cafe a halv pris"\nMausar til Cafe a halv pris


Brugervejledning til Mini DVR Alarm - PDF Free Download\nDownload "Brugervejledning til Mini DVR Alarm"\n1 Brugervejledning til Mini DVR Alarm\n2 Indholdsfortegnelse Information om kameraet... 3 Grundlæggende funktioner Diagram over kameraet.. 3 Kameraets tilslutninger samt indikatorer... 4 Knapper på kameraets kontrolpanel... 4 Knapperne på fjernbetjeningen... 4 Installation Strømforsyning... 5 Oversigt over menuen 5 Menuerne Hovedmenuen Opsætningsmenuen 7 Fejlsøgning\n3 Information om kameraet Grundlæggende funktioner Kameraet kan benyttes som bevægelsessensor sammen med Alarmsystemer. Kameraet er 1/3 Sony CCD med god opløsning. Kameraet har nightvision og kan optage i mørke. Kameraet kan optage AVI video eller JPG billeder. Indbygget lithium backup batteri Understøtter op til 4GB SD-kort Kameraet overskriver de ældste optagelser når hukommelsen er fuld. Optagelser lagres i mapper med registrering af dato og klokkeslæt. Diagram over kameraet Bevægelseslinse IR linse CDS CCD linse Strømforsyningslampe Status lampe Alarm indgang AV ud Tænd / Sluk Strøm indgang SD-kort holder Benyttelses- Kontakt Installations Punkt Kontrolpanel Kontrolpanel 3\n4 Kameraets tilslutninger samt indikatorer Strømforsynings lampe Status lampe Alarm udgang Tænd / sluk kontakt Strømforsynings indgang SD-Kort holder Benyttelses Kontakt Bevægelseslinse IR Linse CDS Kameralinse Slukket når kameraet er aktiveret. Tændt når batteriet lader eller når strømmen er slukket Blinker når optagelse starter Slukket når kameraet er aktiveret Her kan sirenen tilsluttes (Valgfrit) Tænd / Sluk for kamera og sensor 5V. - 1,5 A tilsluttes her Her isættes SD kortet Her vælges mellem funktionerne: Kamera bevægelsesregistrering, PIR alarmsensor eller begge dele Fokus PIR sensorlinse Nightvision Ved lav belysning starter de Infrarøde lys for optagelse i mørke 1/3 Sony CCD Knapper på kameraets Kontrolpanel Knap OK Disp Menu SNAP Mode / Funktion Op navigering, eller Start / stop bevægelsesregistrering Venstre navigering Ned navigering eller video- / fotooptagelse Højre navigering Vælg / Bekræft menuvalg og indstilling Vælg folder i Playback menuen Gå til opsætningsmenuen Optag / Tag foto Vælg mellem Playback menu og Hovedmenu Tilkobling / Frakobling - aktivering /deaktivering af kameraet Knapperne på fjernbetjeningen Knap Funktion Op navigering, eller Start / stop bevægelsesregistrering Venstre navigering Ned navigering eller video- / fotooptagelse Højre navigering OK Vælg / Bekræft menuvalg og indstilling Disp Vælg folder i Playback menuen Menu Gå til opsætningsmenuen SNAP Optag / Tag foto Mode Vælg mellem Playback menu og Hovedmenu. Tilkobling / aktivering af kameraet. Frakobling / deaktivering af kameraet Alarm Nødalarmering 4\n5 Installation Fastgør det medfølgende installationsbeslag til væggen og monter kameraet på dette. Tilslut strømforsyningen. Tilslut evt. sirenen. (Kun hvis du ønsker at denne skal hyle ved kameraets registrering) (Sirenen skal ikke tilsluttes hvis du benytter kameraet sammen med at alarmsystem.) Tilslut kabel mellem TV og kameraet for at se optagelserne samt menuerne på TV et. Vælg hvordan du øsnker at benytte kameraet på siden af dette. ((Motion = Optagelse ved bevægelse) (PIR = Alarmsensor) (Motion + PIR = begge dele)) Vælg opsætning under menuen. (Denne er beskrevet senere i denne manual) Strømforsyning. Mens kameraets backup batteri lader vil den røde lampe på siden af kameraet lyse. Når batteriet er fuldt opladet vil lampen slukke. Backupbatteriet holder mellem 3 og 8 timer ved strømafbrydelse. Oversigt over menuen 5\n6 Menuerne Alle optagelser bliver gemt i individuelle mapper på SD kortet med angivelse af dato og klokkeslæt for optagelsen. Du kan trykke på MODE for at åbne gennemsyns menuen I gennemsyns menuen kan du trykke på OK for at åbne mapperne. Tryk på for at vælge et billede og tryk på OK for at vise dette. Hovedmenuen Du kan åbne kameraets hovedmenu ved at trykke på knappen Menu på bagsiden af kameraet eller på den medfølgende fjernbetjening. Tryk på for at vælge en undermenu og tryk på OK for at åbne denne. Tryk på for at indstille tid og dato. Tryk på OK for at bekræfte indstillingerne og afslutte. Tryk på OK for at slå kameraets bevægelsessensor til og fra. (ON = Til) (OFF = Fra) Tryk på OK for at vælge mellem videooptagelse eller optagelse af fotos 6\n7 Opsætningsmenuen Tryk på OK for at åbne menuen Tryk på OK for at vælge TV indstilling (PAL / NTSC) Tryk på OK for at vælge optagelseskvaliteten (HQ = Høj kvalitet) (LQ = Lav kvalitet) Høj kvalitets optagelse bruger mere plads på SD kortet end Lav kvalitets optagelse Tryk på for at indstille hvor stort et område kameraet skal registrere bevægelse i. Tryk på OK for at vælge evt. tidsinterval for bevægelse Tryk på OK for at vælge hvor mange bevægelser kameraet skal registrere før det starter optagelse Tryk på for at indstille følsomheden ved bevægelse 7\n8 Fejlsøgning FEJL Billedet er utydeligt Fjernbetjeningen virker ikke. Kameraet virker ikke sammen med alarmsystemet. Kameraet vil ikke tænde. Billedet på TV et blinker. EVT. LØSNING Kontroller at linsen er ren Kontroller batteriet i fjernbetjeningen 1. Kontroller at afstanden mellem delene ikke er for stor. 2. Kontroller at delene benytter samme trådløse frekvens. Kontroller at strømforsyningen til kameraet er tændt. Kontroller at kameraet har samme indstilling som TV et (PAL / NTSC) Bemærk: Der må kun anvendes strømforsyning med 5V-6V. Højere spænding ødelægger kameraet og lavere virker ikke. Installer ikke kameraet i direkte sollys eller tæt ved andre elektriske komponenter. Installer ikke kameraet i et fugtigt eller støvfyldt miljø. Kameraet må ikke skilles ad. 8\nBrugermanual Bolyguard SG880MK-18mHD\nBrugermanual Bolyguard SG880MK-18mHD Importøren af Bolyguard har lavet denne danske manual, så du får optimal udnyttelse og mest mulig glæde af dit nye Bolyguard SG880MK-18mHD. Hvis du har yderligere spørgsmål,


Det Dyreetiske Råd. Udtalelse om markeds - drevet dyrevelfærd - PDF\nDownload "Det Dyreetiske Råd. Udtalelse om markeds - drevet dyrevelfærd"\n1 Det Dyreetiske Råd Udtalelse om markeds - drevet dyrevelfærd\n3 Det Dyreetiske Råd Udtalelse om markedsdrevet dyrevelfærd Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri Veterinærenheden Slotsholmsgade København K August 2012\n4 Udtalelse om markedsdrevet dyrevelfærd 2012 Det Dyreetiske Råd København Grafisk tilrettelæggelse: Karsten Borup Sat med Minion og Rotis Tryk: AN:sats 1. udgave, 1. oplag Printed in Denmark 2012\n5 Det Dyreetiske Råd Det Dyreetiske Råd er nedsat i henhold til dyreværnsloven, som trådte i kraft 1. september Rådet erstattede Det Etiske Råd vedrørende Husdyr, som havde fungeret siden Rådet bestod ved udarbejdelsen af udtalelsen af flg. medlemmer: Professor Peter Sandøe (formand) (til juni 2012) Professor Pia Haubro Andersen Gårdejer Britt Brøchner-Nielsen Afdelingschef Per Krogsgaard Christiansen (fra marts 2012) Vicedirektør Bengt Holst Kontorchef Rikke Freil Laulund (juni 2011 marts 2012) Proprietær Per Bach Laursen Biolog Peter Mollerup Agronom Dorte Rebbe Schou Kontorchef Jens Teilberg Søndergaard (til juni 2011) Dyrlæge Anne Sørensen Dyrlæge Mette Vaarst Journalist Gorm Vølver Det Dyreetiske Råd har til opgave ud fra en etisk vurdering at følge udviklingen inden for dyreværn. Rådet kan afgive udtalelse om spørgsmål inden for dyreværn og skal på fødevareministerens begæring afgive udtalelse om særlige spørgsmål vedrørende lovgivningen om dyreværn (jf. dyreværnsloven, 5). Der er kommet følgende udtalelser fra Det Dyreetiske Råd: Udtalelse om dyreforsøg (september 1992) Udtalelse vedrørende svineproduktion (oktober 1993) Udtalelse om buejagt (september 1993) Udtalelse vedrørende hold af dyr, der kan frembyde fare eller skabe frygt, eller som vanskeligt kan holdes i fangenskab på dyreværnsmæssigt forsvarlig måde (juni 1994) Udtalelse vedrørende slagtefjerkræ (februar 1995) Udtalelse om økologisk husdyrproduktion (november 1995) Udtalelse om bioteknologi i forbindelse med dyr (juni 1996) Udtalelse om skadedyrsbekæmpelse (maj 1997) Udtalelse om rituelle slagtninger (april 1997) Anvendelse af Ovum-Pick-Up -teknik til opsamling af oocyter fra tamkvæg (marts 1998) Udtalelse om hold af heste (marts 1998) Udtalelse vedrørende afregistrering af visse lægemidler til heste (november 1998) Udtalelse om avl af dyreracer, hvor fødselsvanskeligheder vil forekomme hyppigt (december 1998) Udtalelse om avl af hunde og katte (april 1999) Udtalelse om etiske grænser for medicinsk og kirurgisk behandling af familiedyr (september 1999) Udtalelse om halekupering af hunde (maj 2000) Debatoplæg om kloning og kloningsrelaterede teknikker (juni 2000) Udtalelse om kloning af dyr (februar 2001) Udtalelse om æglæggende høner (juni 2001) Udtalelse om kloning (april 2002) Udtalelse om pelsdyrproduktion (januar 2003) Udtalelse om katte (september 2004) Udtalelse om rituelle slagtninger (marts 2005) Udtalelse om jagt med rovfugle (januar 2006) Udtalelse om malkekvæg (februar 2006) Udtalelse om menneskers seksuelle omgang med dyr (november 2006) Mand eller mus? Redegørelse om etiske aspekter ved kimæreforskningen (oktober 2007) Udtalelse om familie og hobbydyr (juni 2008) Supplement til redegørelsen Mand eller mus (november 2008) Udtalelse om jagt (oktober 2010) Udtalelserne er tilgængelige på Fødevarestyrelsens hjemmeside Alle henvendelser til Det Dyreetiske Råd bedes rettet til Rådets sekretariat: Det Dyreetiske Råd Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri Veterinærenheden Slotsholmsgade København K Tlf\n6 Indhold Sammenfatning 5 Formål med denne udtalelse 8 Baggrund 8 Terminologi 10 Eksisterende lovgivning og andre rammer 11 Udfordringer for markedsdrevet dyrevelfærd 20 Udviklingsområder for markedsdrevet dyrevelfærd samt Det Dyreetiske Råds overvejelser og anbefalinger Udbud 23 Efterspørgsel 29 Gennemskuelighed 32 Prioritering 37 Konklusioner 40 Bilag 41\n7 Udtalelse om markedsdrevet dyrevelfærd Sammenfatning Formål med denne udtalelse Det Dyreetiske Råd ønsker med denne udtalelse at pege på veje til at fremme landbrugsdyrenes velfærd gennem samspillet mellem forbrugernes efterspørgsel og udbuddet af animalske produkter, hvor der er taget særlige hensyn til dyrevelfærden. Målet er altså at forbedre landbrugsdyrenes velfærd ved at styrke den del af husdyrproduktionen, hvor der stilles krav til dyrevelfærden, som rækker ud over lovgivningens minimumskrav. Det Dyreetiske Råd mener, at det fortsat er uhyre vigtigt at fastholde arbejdet for at styrke de lovgivningsmæssige minimumskrav for dyrevelfærd gældende for hele produktionen, men må erkende, at der er grænser for, hvor langt man kan nå ad denne vej. Samtidig ser man inden for det såkaldte politiske forbrug, at en række andre dagsordner, såsom at sikre sunde og klimavenlige produkter, trænger sig på, bliver markedsført og indirekte presser markedet for varer produceret med særlig hensyn til dyrevelfærd. I den situation mener Det Dyreetiske Råd, at det er vigtigt at sætte fokus på den markedsdrevne dyrevelfærd, så dyrevelfærd fastholder og styrker sin position som en værdi på markedet for kvalitetsfødevarer. Baggrund Velfærden for landbrugets produktionsdyr har siden starten på diskussionerne om dyrevelfærd i 60 erne og 70 erne hovedsagelig været drevet af to forskellige strategier: fastlæggelse af grundlæggende lovgivningsmæssige krav for dyrevelfærd og produktion og salg af animalske produkter med særlig fokus på dyrevelfærd. Disse to mekanismer har hidtil suppleret og gensidigt påvirket hinanden. Strammere lovgivningsmæssige krav har ført til, at standarderne for alternative produkter er blevet højere, og samtidig har den alternative produktion vist nye veje, som i en række tilfælde senere er blevet omsat til lovgivningsmæssige krav i den almindelige produktion. Hvor strategien med lovgivningsmæssige krav primært har haft fokus på at sikre dyrene et dyrevelfærdsmæssigt minimum, herunder ikke mindst at beskytte dem mod unødig lidelse, åbner strategien med markedsdrevet dyrevelfærd for, at niveauet for dyrevelfærd kan løftes over dette minimumsniveau. Der findes animalske specialprodukter på markedet, hvor fokus primært er på dyrevelfærd. Udviklingen går dog i retning af, at en stigende del af sådanne specialprodukter har et bredere fokus på etisk ansvarlighed, hvor dyrevelfærd er én blandt flere kvaliteter. Denne tendens ses også i det voksende marked for økologiske produkter. Sociologiske undersøgelser tyder på, at mange mennesker ønsker en højere dyrevelfærd for landbrugets produktionsdyr. Der er dog ikke altid helt sammenhæng mellem det, der gives udtryk for i holdningsundersøgelser, og den adfærd, der kan aflæses i forbruget af fødevarer. Hvor nogle undersøgelser peger på, at forbrugerne selv mener at have et godt kendskab til produktionsforholdende, peger andre undersøgelser på, at forbrugerne, når de står foran køledisken, alligevel kan have svært ved at gennemskue, hvilke forhold dyrene har levet under. 5\n8 Mange af kravene for hold af dyr i EU-landene er fastsat ved EU-regulering, der pålægger medlemslandene at sikre efterlevelsen af visse minimumskrav. De enkelte lande kan på nogle områder fastsætte eller bibeholde skærpede krav i den nationale lovgivning. EU-regulering bidrager således til at ensrette vilkårene for produktionen med hensyn til at sikre dyrevelfærd, men dækker ikke de lande uden for EU, som mange fødevarer importeres fra. Der kan således være stor forskel på, hvilke regler produktionen er underlagt i henholdsvis Danmark, andre EU-lande og lande uden for EU, og dermed også på velfærden for de dyr, der indgår i produktionen. Private virksomheder kan vælge at fastsætte standarder, hvor der stilles mere vidtgående krav til dyrevelfærd end lovgivningens krav, og kan enten selv eller via en tredjepart kontrollere, om kravene overholdes. Globaliseringen har haft stor betydning for udbuddet af fødevarer. Selv om der i de sidste årtier har været en udvikling af både national og international regulering til at beskytte dyrene mod for ringe kår og forbrugerne mod vildledning, og selv om markedet tilbyder flere særlige dyrevelfærdsprodukter end tidligere, betyder globaliseringen også, at det i mange tilfælde bliver endnu sværere for forbrugere at gennemskue, hvilke forhold dyrene har levet under. Hvis forbrugeren skal have mulighed for at identificere, hvilke udenlandske varer der lever op til dansk standard, EU-standard eller private mærkestandarder, skal dette naturligvis fremgå af varens mærkning, hvilket ikke altid er tilfældet. Udviklingsområder for markedsdrevet dyrevelfærd Det Dyreetiske Råd finder generelt, at emnet markedsdrevet dyrevelfærd er komplekst og rummer nogle udfordringer, der ikke findes enkle svar på. Rådet mener dog samtidig, at der set ud fra fire vinkler kan peges på en række muligheder for udvikling af markedet for fødevarer produceret med særlig fokus på dyrevelfærd. Disse fire vinkler, der tjener til at strukturere gennemgangen i udtalelsen, er udbud, efterspørgsel, gennemskuelighed og prioritering. Udbud: Den første forudsætning for, at forbrugere kan købe fødevarer, som er produceret med særligt fokus på dyrevelfærd, er naturligvis, at varerne udbydes. Der er meget stor forskel på, hvor mange alternativer der udbydes for forskellige varetyper. Der kan tillige være store regionale forskelle i udbuddet af varer. Rådet opfordrer til udvikling af nye produkter, ikke bare når det angår råvarer som kød, men i høj grad også mere forarbejdede produkter. Rådet påpeger videre, at det er nødvendigt at øge tilgængeligheden af de alternative produkter. Rådet tænker her ikke kun på tilgængeligheden i detailhandlen men også på tilgængeligheden i offentlige og private virksomheder, der fx står for kantinedrift og skolemad, og på cafeer, restauranter og i fastfood-sektoren. Rådet ser desuden et stort og uudnyttet potentiale omkring markedsføring og oplysninger til forbrugerne. Rådet opfordrer samtidig til at fokusere på prissætningen af varerne og på mulighederne for økonomisk støtte i udviklingsfasen. Efterspørgsel: Det Dyreetiske Råd finder det afgørende, at forbrugernes efterspørgsel efter produkter, hvor der er fokus på dyrevelfærd, øges. Rådet påpeger, at begrebet forbrugere i denne forbindelse skal forstås bredt og således omfatter alle, der er ansvarlige for indkøb af animalske fødevarer, både til private husholdninger, til offentlige og private institutioner og til virksomheder. Rådet mener, at forbrugerne har et stort ansvar, som de må tage på sig, for at være mere bevidste om, hvad de køber. Rådet opfordrer samtidig til, at der arbejdes på at højne vidensniveauet både om produktionsformer og om dyrevelfærd generelt. Rådet peger her både på, at forbrugere skal opsøge den information, der er, og at relevante aktører skal sikre, at informationen er let tilgængelig, både om produkter og som baggrundsviden generelt. Gennemskuelighed: Det er afgørende for forbrugerens viden om og opfattelse af et produkt, at de relevante oplysninger er lette at finde og gennemskue. Det kan dog i flere tilfælde være svært at gennemskue, hvilke forhold dyrene har været 6\n9 holdt under. Rådet mener, at der bør arbejdes for, at forbrugere på en let tilgængelig måde kan få oplysninger om dyrevelfærd i relation til produktionen af en fødevare, og oplysningerne skal være reelle og troværdige. Rådet mener, at ansvaret for at sikre tilgængeligheden af troværdige oplysninger hviler på både producenterne, forarbejdningsvirksomhederne, detailhandlen og myndighederne. Rådet mener ikke, at der skal flere mærker på markedet, men anbefaler at forbedre den eksisterende mærkning og udvikle supplerende mærknings- og informationsmetoder. Rådet påpeger videre, at vildledning skal undgås, og at det bør sikres, at produktionen lever op til de krav, som mærket lover. Rådet ser i den forbindelse en særlig udfordring for gennemskueligheden af importerede varer. Prioritering: Rådet finder, at der er behov for at sikre og fremme, at dyrevelfærd står højt på prioriteringslisten sammen med andre vigtige dagsordener som fx klima, kvalitet, sundhed og pris. Rådet peger på, at de dyrevelfærdsmæssige kvaliteter ved en vare risikerer at drukne mellem andre kvaliteter, der skal fremhæves, hvis ikke der fortsat sættes særlig fokus på emnet. Rådet mener, at ansvaret for at sikre og fremme prioriteringen af dyrevelfærd hviler på alle aktører på fødevareområdet. Rådet anbefaler, at dyrevelfærd gøres mere synlig som en kvalitet ved en vare, og at dyrevelfærd evt. integreres i andre kvalitetsmærker. Rådet opfordrer videre virksomheder til at tænke dyrevelfærd ind i deres etiske værdisæt og forbrugere til at udforske mulighederne for at ændre vaner. Sluttelig mener Rådet, at der er behov for øget opmærksomhed på lovgivningens begrænsninger, markedskræfternes muligheder og globaliseringens betydning. Samlet set konkluderer Det Dyreetiske Råd, at ingen af de omtalte forhold kan stå alene. Efter Rådets opfattelse er der behov for at sætte bredt ind for at fremme den markedsdrevne dyrevelfærd. 7\n10 Formål med denne udtalelse Det Dyreetiske Råd ønsker med denne udtalelse at pege på veje til at fremme landbrugsdyrenes velfærd gennem samspillet mellem forbrugernes efterspørgsel og udbuddet af animalske produkter, hvor der er taget særlige hensyn til dyrevelfærden. Målet er altså at forbedre landbrugsdyrenes velfærd ved at styrke den del af husdyrproduktionen, hvor der stilles krav til dyrevelfærden, som rækker ud over lovgivningens minimumskrav. Det Dyreetiske Råd mener, at det fortsat er uhyre vigtigt at fastholde arbejdet for at styrke de lovgivningsmæssige minimumskrav for dyrevelfærd gældende for hele produktionen, men må erkende, at der er grænser for, hvor langt man kan nå ad denne vej. Dette hænger ikke mindst sammen med den internationale priskonkurrence, hvor udenlandske producenter, som ikke er underlagt de samme krav som danske producenter, kan underbyde danske producenter både på det danske marked og på eksportmarkederne. Samtidig ser man inden for det såkaldte politiske forbrug, at en række andre dagsordener, såsom at sikre sunde og klimavenlige produkter, trænger sig på, bliver markedsført og indirekte presser markedet for varer produceret med særlig hensyn til dyrevelfærd. I den situation mener Det Dyreetiske Råd, at det er vigtigt at sætte fokus på den markedsdrevne dyrevelfærd, så dyrevelfærd fortsat kommer til at stå stærkt på markedet for kvalitetsfødevarer. Rådet forstår ved markedsdrevet dyrevelfærd initiativer til at forbedre landbrugsdyrenes velfærd, som ikke eller ikke alene baserer sig på lovgivningsmæssige krav til produktionen, men som derimod tages af aktører på markedet, og som typisk giver de berørte produkter en markedsfordel enten i form af en højere pris eller en bedre mulighed for afsætning. Baggrund Velfærden for landbrugets produktionsdyr har siden starten på diskussionerne om dyrevelfærd i 60 erne og 70 erne hovedsagelig været drevet af to forskellige strategier. Den ene er at fastlægge grundlæggende lovgivningsmæssige krav for dyrevelfærd, som alle skal leve op til. Den anden er at lade markedsmekanismer drive bedre dyrevelfærd frem, fx ved at udbyde varer produceret med særlige krav til dyrevelfærd, typisk til en højere pris end de almindelige produkter. Disse to mekanismer har hidtil suppleret og gensidigt påvirket hinanden. Strammere lovgivningsmæssige krav har ført til, at standarderne for alternative produkter er blevet højere, og samtidig har den alternative produktion vist nye veje, som i en række tilfælde senere er blevet krav i den almindelige produktion. Hvor strategien med lovgivningsmæssige krav primært har haft fokus på at sikre dyrene et dyrevelfærdsmæssigt minimum, herunder ikke mindst at beskytte dem mod unødig lidelse, åbner strategien med markedsdrevet dyrevelfærd for, at niveauet for dyrevelfærd kan løftes over dette minimumsniveau. Det danske marked for produkter med særlige krav til dyrevelfærd er i høj og stigende grad sammenfaldende med det økologiske marked. Det Dyreetiske Råd var med en udtalelse i 1995 om økologisk husdyrproduktion med til at øge fokus på dyrevelfærden som et satsningsområde i den økologiske produktion, der som udgangspunkt handlede om miljø og sprøjtemidler. Rådet bidrog dermed til, at Danmark var med til at præge udviklingen, også på internationalt plan, hen mod, at dyrevelfærd i dag tillægges større vægt i den økologiske produktion, end det tidligere var tilfældet. Der findes også specialprodukter på markedet, hvor fokus primært er på dyrevelfærd. Eksempler på sådanne ikke-økologiske produkter fra det danske marked er skrabeæg og frilandsæg, der udbydes som alternativer til buræg, og svinekød fra såkaldte frilandsgrise, der udgør et alternativ til den gængse indendørs svineproduktion. Udviklingen går dog i retning af, at en stigende del af sådanne specialprodukter har et bredere fokus 8\n11 på etisk ansvarlighed, hvor dyrevelfærd er en blandt flere kvaliteter. Denne tendens ses også i det voksende marked for økologiske produkter. Sociologiske undersøgelser tyder på, at mange danskere ønsker en højere dyrevelfærd for landbrugets produktionsdyr. Der er dog ikke altid helt sammenhæng mellem det, borgerne giver udtryk for i holdningsundersøgelser, og den adfærd, de viser som forbrugere. De dyrere animalske produkter med særlige krav til dyrevelfærd efterspørges således i langt mindre grad, end man skulle tro ud fra undersøgelserne. Det kan skyldes forskellige forhold, fx at der prioriteres anderledes i en konkret indkøbssituation end ved en principiel overvejelse om vigtigheden af dyrevelfærd. Det kan også skyldes, at forbrugeren ikke i særlig høj grad er opmærksom på dyrevelfærd, når der købes ind, eller ikke ved nok om det købte produkt sammenlignet med de tilgængelige alternativer. Endvidere kan besvarelserne afspejle et ønske om at fremstå mere politisk korrekt og ansvarlig, end tilfældet er, når der handles. Endelig kan selve undersøgelsesmetoden typisk et spørgeskema minde den adspurgte om, at dyrevelfærd kan have betydning, selv om den adspurgte ikke ellers tænker over det. Set i forhold til forbrugerens økonomi er det dog ikke nødvendigvis et problem at købe de dyrere animalske produkter med særlig vægt på dyrevelfærd. Undersøgelser af forbrugsmønstre peger fx på, at forbrugere af økologiske fødevarer typisk ikke samlet set bruger flere penge på mad end andre forbrugere. Disse forbrugere køber blot relativt mindre af det dyre kød og flere af de relativt billigere typer af fødevarer såsom grøntsager, sådan at det samlede madbudget i sidste ende ikke overstiger det gængse budget hos en forbruger, der ikke køber økologiske fødevarer. Tilsvarende tendenser gør sig gældende på europæisk niveau. Europæiske undersøgelser af forbrugernes holdninger til fødevarer (bl.a. de såkaldte Eurobarometer-undersøgelser) tyder således på, at mange finder dyrevelfærd vigtigt, og at mange mener, at forholdene for dyrene bør forbedres. Mange erklærer sig tilmed villige til at ændre indkøbssted for at købe produkter med fokus på dyrevelfærd. Undersøgelserne tyder imidlertid også på, at forbrugerne ikke føler, at de ved ret meget om dyrenes forhold under produktionen, og at de ønsker mere information herom. De danske forbrugere er dog blandt dem, hvor de fleste mener at have et vist kendskab til produktionsforholdene, og for mange nærmer informationsmængden sig mæthedspunktet, dvs. at de næppe er interesserede i eller modtagelige for yderligere information. En ny undersøgelse fra FDB peger imidlertid på, at forbrugerne, når de står foran køledisken, alligevel har svært ved at gennemskue, hvilke forhold dyrene har levet under. Det, at forbrugerne selv mener, at de er velinformerede, betyder derfor ikke nødvendigvis, at de rent faktisk er det. Mange af kravene for hold af dyr i EU-landene er fastsat ved EU-regulering, der pålægger medlemslandene at sikre efterlevelsen af visse minimumskrav. De enkelte lande kan på nogle områder fastsætte eller bibeholde skærpede krav i den nationale lovgivning. EU-regulering bidrager således til at ensrette vilkårene for produktionen med hensyn til at sikre dyrevelfærd, men dækker ikke de lande uden for EU, som mange fødevarer importeres fra. Der kan således være stor forskel på, hvilke regler produktionen er underlagt i henholdsvis Danmark, andre EU-lande og lande uden for EU, og dermed også på velfærden for de dyr, der indgår i produktionen. De førnævnte europæiske undersøgelser peger på, at en stor del af forbrugerne ønsker, at importerede varer produceret uden for EU skal leve op til EU-standarder. Det er i givet fald op til importører eller detailhandel at stille krav om og kontrollere dette. Forbrugerkrav har i en del tilfælde vist sig at kunne have stor positiv betydning for dyrevelfærd, også på tværs af landegrænser. Et godt eksempel er produktionen af såkaldte Englandsgrise, hvor der gennem de importerende britiske fødevarekæder i 1990 erne blev stillet krav om, at søerne ikke måtte være permanent fikserede, men skulle holdes i løsdrift i drægtighedsperioden, hvis danske svineproducenter stadig skulle levere svinekød til det britiske marked. De britiske supermarkeder og dermed indirekte de britiske forbrugere satte dermed 9\n12 gang i udviklingen i den danske svineproduktion hen mod hold af løsgående drægtige søer. Generelt har globaliseringen stor betydning for, hvordan det er muligt at fremme dyrevelfærd i den animalske produktion. Tidligere har landbrugspolitikken gennem importtold og eksportstøtte kunnet holde varer ude af det danske marked. Disse handelsbarrierer er dog ved at være afviklet, og den internationale handel med animalske produkter er stigende, og verdensmarkedet får stadig større betydning. Produktionen søger derfor i vidt omfang hen, hvor omkostningerne er lavest, og mulighederne for at beskytte det nationale marked eller EU-markedet eller regulere markedet med begrænsninger i import og støtte til bestemte produktioner er blevet mere begrænsede. Med den øgede globalisering er der derfor i dag mere handel, flere investeringer, øget bevægelse af arbejdskraft samt samarbejde over landegrænserne. Globaliseringen indebærer også udflytning af dele af produktionen til andre lande, dvs. at produktionen af en fødevare deles mellem flere lande. Det betyder fx, at der kan fanges fisk og opdrættes svin i ét land, mens kødet fra fiskene og svinene forarbejdes i et andet. Skal man sikre velfærden for de dyr, som ender på de danske forbrugeres tallerkner, er det derfor nødvendigt, at der også via markedet stilles krav til dyrevelfærden. Terminologi Det Dyreetiske Råd har under udarbejdelsen af denne udtalelse noteret sig den mangfoldige brug af betegnelser, der anvendes på området markedsdrevet dyrevelfærd. Rådet har valgt at anvende følgende terminologi i denne udtalelse: Produktionen Den almindelige produktion: hold af dyr, der alene overholder den danske lovgivning og EUreguleringens krav. Den alternative produktion: hold af dyr, der har mere vidtgående krav end den almindelige produktion. Den alternative produktion udgøres af to hovedgrupper: Den ikke-økologiske produktion med særlige krav til dyrevelfærd: hold af dyr, hvor de mere vidtgående krav er defineret af de enkelte producenter og/eller virksomheder. Den økologiske produktion: hold af dyr, der produceres inden for rammerne af det økologiske regelsæt og eventuelle yderligere brancheaftaler. Rådet ønsker ikke med sit valg af betegnelser at signalere en bestemt holdning til de forskellige produktionsformer, men blot at signalere, hvilke former der på nuværende tidspunkt er mere fremherskende, og dermed almindelige, i forhold til andre, der dermed udgør et alternativ. Aktørerne Primærproducenter: alle, der holder dyr som led i produktion af animalske produkter. Forarbejdningsvirksomheder: alle, der forarbejder og markedsfører animalske produkter. Detailhandlen: alle butikker, supermarkedskæder og lign., der sælger animalske fødevarer til forbrugerne. Forbrugerne: alle, der er ansvarlige for indkøb af animalske fødevarer, både til private husholdninger og til offentlige og private institutioner og virksomheder. Samme person eller virksomhed kan i princippet optræde i flere roller. 10\n13 Eksisterende lovgivning og andre rammer Produktion og salg af animalske fødevarer i Danmark er reguleret gennem både dansk lovgivning og gennem international og EU-retlig regulering, det vil især sige gennem retsakter i regi af EU eller Europarådet, som enten gælder umiddelbart i Danmark, eller som Danmark er forpligtet til at omsætte til danske regler. Dertil kommer andre internationale rammer og standarder sat af private virksomheder eller organisationer. Hensigten med nedenstående gennemgang er ikke at give en udtømmende liste over relevante regler og andre reguleringsmekanismer, men at give et overblik over, hvilke former for regulering, der er på området. Danske regler for hold af landbrugsdyr De danske regler for hold af dyr til fødevareproduktion er i visse tilfælde baseret helt eller delvist på EU-regler. Hvis den enkelte retsakt giver mulighed for det, kan medlemslandene i EU dog selv vælge at fastsætte strengere krav end de minimumskrav, der er fastsat på EU-niveau, hvilket Danmark i en række tilfælde har gjort. Danmark har også valgt at fastsætte krav og forbud på nogle områder, uden at være pålagt dette ved de gældende EU-regler. Generelle regler for hold af dyr De generelle principper for hold af dyr i Danmark fremgår af dyreværnsloven (lovbekendtgørelse nr af 4. december 2007). Ifølge loven skal dyr fx beskyttes bedst muligt mod bl.a. smerte, lidelse og angst, og de skal behandles omsorgsfuldt. Samtidig giver loven fødevareministeren (tidligere justitsministeren) mulighed for at fastsætte nærmere regler om en række forhold, fx dyrenes opholdsarealer, visse operative indgreb samt tilsyn og kontrol med besætningerne. Endelig forbydes en del specifikke forhold som fx tvangsfodring undtagen ved behandling af sygdom, aflivning ved drukning og isætning af ringe i trynen på svin, medmindre der er tale om en glat ring til at forhindre svinet i at rode i jorden. Specifikke regler for hold af visse dyrearter For de mest almindelige landbrugsdyr er der udarbejdet specifikke regler, der stiller detaljerede krav til hold af dyrene, fx malkekvæg (lov nr. 520 af 26. maj 2010 og bekendtgørelse nr. 756 af 23. juni 2010, begge om hold af malkekvæg og afkom af malkekvæg), svin (lov nr. 404 af 26. juni 1998 om indendørs hold af drægtige søer og gylte, lov nr. 104 af 14. februar 2000 om indendørs hold af smågrise, avls- og slagtesvin og lov nr. 173 af 19. marts 2001 om udendørs hold af svin) og fjerkræ (bekendtgørelse nr. 533 af 17. juni 2002 om beskyttelse af æglæggende høner, lovbekendtgørelse nr. 687 af 22. juni 2011 om hold af slagtekyllinger og lov nr. 91 af 9. februar 2011 om hold af slagtekalkuner). Kravene vedrører bl.a. minimumsarealer, indretning af arealer ved indendørs og udendørs hold, adgang til særlige faciliteter og ressourcer samt begrænsninger i anvendelse af visse indgreb. Regler om særlige forhold Ud over de generelle principper og specifikke regler for hold af bestemte dyrearter, findes der også regler, der sigter mod bestemte procedurer eller særlige problemstillinger. Det gælder fx dyreværnslovens forbud mod tvangsfodring, der i praksis betyder, at man ikke i Danmark kan producere foie gras (dyreværnslovens 5); regler om overvågning af trædepudesvidninger hos slagtekyllinger, der kan have konsekvenser for den maksimalt tilladte belægningsgrad ( 9 i lov om hold af slagtekyllinger og bekendtgørelse nr. 757 af 23. juni 2010 om hold af slagtekyllinger og rugeægsproduktion); krav om smertelindring ved kastration af svin ( 7 i bekendtgørelse nr. 324 af 6. maj 2003 om halekupering og kastration af dyr) samt regler om slagtning og aflivning (bekendtgørelse nr. 583 af 6. juni 2007 om slagtning og aflivning af dyr). Offentlig kontrol Myndighederne kontrollerer, at dyreværnslovgivningen overholdes. Det betyder dog ikke, at alle besætninger følges tæt. Der er krav om, at 11\n14 erhvervsmæssigt dyrehold skal tilses en gang årligt af en dyrlæge (dyreværnslovens 3). Endvidere indeholder dyreværnslovens kapitel 4 en række overordnede regler for kontrol med dyrevelfærd. Dertil kommer, at 5 pct. af samtlige besætninger med mindst 10 landbrugsdyr eller heste, som ikke holdes til landsbrugsmæssige formål, årligt udpeges til Fødevarestyrelsens velfærdskontrol (bekendtgørelse nr af 15. december 2009 om stikprøvekontrol af velfærden for landbrugsdyr og for heste, som ikke holdes med henblik på landbrugsmæssige formål). Udpegningen sker på baggrund af tilgængelige data fra besætningerne, så besætninger, hvor der formodes at være større risiko for dyrevelfærdsproblemer, besøges oftere end andre. Besætninger, hvor der er konstateret problemer, fx ved bøde eller dom, udtages til en særlig kategori, hvor op mod 50 pct. modtager kontrol. Større besætninger skal endvidere have en obligatorisk rådgivningsaftale med en praktiserende dyrlæge og et egenkontrolprogram for dyrevelfærd (bl.a. bekendtgørelse nr. 786 af 25. juni 2010 om sundhedsrådgivningsaftaler for kvægbesætninger, bekendtgørelse nr. 787 af 25. juni 2010 om sundhedsrådgivningsaftaler for svinebesætninger og bekendtgørelse nr. 763 af 24. juni 2010 om egenkontrol med dyrevelfærd). Europæiske regler for hold af landbrugsdyr Generelle regler for hold af dyr I regi af EU og Europarådet er der vedtaget en række regelsæt, der fastsætter generelle krav til de forhold landbrugsdyr skal holdes under i henholdsvis EU og Europarådslande: Rådets direktiv om beskyttelse af dyr, der holdes til landbrugsformål (98/58/ EF) og Europarådets Konvention om beskyttelse af dyr, der holdes til landbrugsformål (CETS nr. 087). Konventioner og direktiver skal først omsættes til national lovgivning, før de er gældende i de enkelte medlemslande, hvilket typisk sker gennem dyreværnsloven, anden lovgivning eller bekendtgørelser, hvis tilsvarende krav ikke allerede gælder efter national lovgivning. Specifikke regler for visse dyrearter I tillæg til de generelle regler er der vedtaget specifikke regler for visse dyrearter. Det gælder fx EU-regler om slagtekyllinger (Rådets direktiv 2007/43/EF), æglæggende høner (Rådets direktiv 1999/74/EF), svin (Rådets direktiv 2008/120/EF) og slagtekalve (Rådets direktiv 2008/119/EF). Endvidere er der i regi af Europarådet vedtaget regler om bl.a. kvæg (Rekommandation om kvæg T-AP 21/10/1988), svin (Rekommandation om svin T-AP 2/12/2004) og høns (Rekommandation om tamhøns (gallus gallus) T-AP 28/11/1995). Kravene i disse regelsæt er eller bliver typisk indarbejdet i de nationale regler for specifikke dyrearter, som skitseret herover. Regler for økologisk husdyrhold Den økologiske husdyrproduktion er reguleret gennem EU s økologiforordninger. Disse forordninger er umiddelbart gældende i Danmark (dvs. de skal ikke omsættes til nationale regler) og indeholder bl.a. detaljerede krav til hold af dyrene. Sammenlignet med ikke-økologiske produktioner har dyrene typisk mere plads og højere krav til berigelse af det tilgængelige areal, krav om adgang til udendørs arealer, krav om fodring med økologisk foder samt restriktioner vedrørende dyrlægebehandling og procedurer, dyrene må udsættes for hønerne må fx ikke næbtrimmes, og grisene må ikke få klippet haler. Plantedirektoratet (nu NaturErhvervstyrelsen) har udarbejdet en vejledning, der samler og beskriver de gældende regler (vejledning om økologisk jordbrugsproduktion, juni 2011). Derudover gælder økologiloven (lovbekendtgørelse nr. 416 af 3. maj 2011) forhold som fx autorisation og markedsføring, og Fødevareministeriet har udstedt en bekendtgørelse om økologiske fødevarer og økologisk akvakultur mv. (bekendtgørelse nr af 22. december 2010), der bl.a. omhandler krav til import og dokumentation. Den økologiske produktion er underlagt en mere omfattende kontrol end den ikke-økologiske med et årligt kontrolbesøg i alle besætninger, også af opfyldelse af reglerne for dyrevelfærd, og dertil kommer stikprøvekontroller m.m. Da den økologiske produktion er reguleret gennem 12\n15 Eksempler på dansk lovgivning, der er mere vidtgående end EU-reglerne Forhold Overblik Danske regler EU-regler Overbrusningsanlæg til slagte svin, søer og gylte De danske regler stiller krav om overbrusningsanlæg til regulering af svinenes kropstemperatur. Tilsvarende krav findes ikke i EU-reglerne. 4 i lov nr. 104 af 14. februar 2000 om indendørs hold af smågrise, avls- og slagtesvin: I stier til smågrise over 20 kg, avls- og slagtesvin skal der være installeret et overbrusningsanlæg eller en tilsvarende anordning, der skal bruges til at regulere dyrenes kropstemperatur. Intet tilsvarende EU-krav. 8 i lov nr. 404 af 26. juni 1998 om indendørs hold af drægtige søer og gylte: For drægtige søer og gylte i løsdriftssystemer skal der være installeret et overbrusningsanlæg eller en tilsvarende anordning, hvorved dyrenes kropstemperatur kan reguleres. Pladskrav til kalve, der holdes opstaldet flokvis De danske regler stiller større pladskrav til kalve over 200 kg levende vægt 3 i bekendtgørelse nr. 999 af 14. december 1993 om beskyttelse af kalve (med senere ændringer): Når kalvene opstaldes flokvis, skal der være tilstrækkelig plads til, at de kan vende sig og lægge sig uden hindring. Der skal være et frit gulvareal på mindst: 1,5 m2 pr. kalv på under 150 kg levende vægt. 1,7 m 2 pr. kalv på mellem 150 og 200 kg levende vægt. 1,9 m 2 pr. kalv på over 200 kg levende vægt. Artikel 3, stk. 1, litra b, i Rådets direktiv 2008/119/EF af 18. december 2008 om fastsættelse af minimumskrav med hensyn til beskyttelse af kalve (kodificeret udgave): Når kalvene opdrættes gruppevis, skal hver kalv have et frit areal på mindst 1,5 m 2 for hver kalv med en levende vægt på under 150 kilo, på mindst 1,7 m 2 for hver kalv med en levende vægt på 150 kilo eller derover, men på under 220 kilo, og på mindst 1,8 m 2 for hver kalv med en levende vægt på 220 kg eller derover. fortsættes på næste side 13\n16 Forhold Overblik Danske regler EU-regler Krav om smertebehandling ved kastration af smågrise De danske regler stiller krav om smertebehandling også ved kastration inden for grisens første 7 levedøgn, mens der jf. EU-reglerne først stilles krav om smertebehandling ved kastration senere end på 7. dagen. 7 i bekendtgørelse nr. 324 af 6. maj 2003 om halekupering og kastration af dyr (med senere ændringer): 7. Kastration af pattegrise kan foretages uden forudgående bedøvelse af pattegrisen, hvis det sker så tidligt som muligt inden for dyrets levedøgn, og hvis dyret gives smertebehandling. Kastrationen må kun foretages af en dyrlæge eller en person, der er uddannet heri, og som har erfaring med at kastrere pattegrise med passende midler og under hygiejniske forhold. Stk. 2. Kastration ved overrivning af væv må ikke foretages. Stk. 3. Foretages kastration efter pattegrisens 7 første levedøgn, skal dyret gives længerevarende smertebehandling. Rådets direktiv 2008/120/EF af 18. december 2008 om fastsættelse af minimumskrav med hensyn til beskyttelse af svin (kodificeret udgave), bilag I, kapitel I, nr. 8, næstsidste og sidste pkt. Ovennævnte procedurer må kun udføres af en dyrlæge eller en person, der er uddannet som omhandlet i artikel 6, og som har erfaring i udførelsen af de anvendte teknikker med passende midler og under hygiejniske forhold. Hvis der foretages kastration eller haleklipning senere end på syvendedagen efter fødslen, skal den altid foretages af en dyrlæge og under bedøvelse og yderligere længerevarende analgesi. (De ovennævnte procedurer er bl.a. kastration af svin, som i alle tilfælde er forbudt at foretage ved overrivning af væv.) Krav til hold af malkekvæg Der stilles i de danske regler en række specifikke krav til hold af malkekvæg. Det gælder bl.a. krav om roterende kobørster, om sygepladser og om kælvningsbokse. Der stilles endvidere detaljerede krav til gangarealer, hvilearealer og underlag. Der findes ikke tilsvarende specifik regulering af malkekvæg på EU-niveau. Lov nr. 520 af 26. maj 2010 om hold af malkekvæg og afkom af malkekvæg: 17. Køer skal altid have adgang til mindst én roterende kobørste. Hvis besætningen er på mere end 50 køer, skal der være mindst én roterende kobørste pr. 50 køer. Ved beregning af kravet til antallet af roterende kobørster afrundes til nærmeste hele antal kobørster. Ingen tilsvarende specifik EU-regulering til beskyttelse af malkekvæg. Der findes dog et ældre regelsæt fra Europarådet (Rekommandation om kvæg T-AP af 21. oktober 1988). Kravene heri dækkes af den danske dyreværnslov. Rekommandationen giver endvidere en række anbefalinger fx om brug af sygepladser og kælvningsbokse. 24. Der skal være mindst én sygeplads på bedriften. Hvis besætningen er på mere end 100 køer, skal der være mindst én sygeplads pr. 100 køer. Ved beregning af kravet til antallet af sygepladser afrundes til nærmeste hele antal sygepladser. fortsættes 14\n17 Forhold Overblik Danske regler EU-regler 27. Kælvning skal ske i en enkeltkælvningsboks, medmindre der foreligger ganske særlige omstændigheder. Kælvning kan dog foregå på græs, hvis kvien eller koen har adgang til et areal, der har en sådan størrelse og beskaffenhed, at den har mulighed for at kælve uforstyrret. Stk. 2. Der skal være mindst én enkeltkælvningsboks på bedriften. Hvis besætningen er på mere end 100 kreaturer, skal der i kælvningsfaciliteten være mindst fire pladser pr. 100 kreaturer, hvoraf mindst halvdelen skal være enkeltkælvningsbokse. Ved beregning af kravet til antallet af pladser i kælvningsfaciliteten afrundes til nærmeste hele antal pladser. For detaljerede krav til gangarealer, hvilearealer og underlag m.m. henvises til hhv. lov nr. 520 af 26. maj 2010 og bekendtgørelse nr. 756 af 23. juni 2010 om hold af malkekvæg og afkom af malkekvæg. Pladskrav til søer og gylte i løsdriftssystemer Der stilles krav om større arealer i de danske regler end i EU-reglerne for søer i mindre grupper og generelt for gylte. De danske regler stiller endvidere højere krav til stibredden på det smalleste sted i løsdriftsystemer. 6 i lov nr. 404 af 26. juni 1998 om indendørs hold af drægtige søer og gylte som ændret ved lov nr. 295 af 30. april 2003: Når søer holdes i løsdriftssystemer, skal følgende arealkrav med hensyn til frit tilgængeligt stiareal være opfyldt: 1) Hvis der holdes til og med 17 søer, skal der for de a) første 4 søer være mindst 2,80 m 2 pr. so, b) næstfølgende 6 søer være mindst 2,20 m 2 pr. so og c) efterfølgende 7 søer være mindst 2,00 m 2 pr. so. 2) Hvis der holdes mellem 18 og 39 søer, skal der være mindst 2,25 m 2 pr. so. Rådets direktiv 2008/120/EF af 18. december 2008 om fastsættelse af minimumskrav med hensyn til beskyttelse af svin (kodificeret udgave), artikel 3, stk. 1, litra b, og stk. 4: b) det samlede frie gulvareal, som er til rådighed for hver gylt efter løbning og hver so, når gylte og/eller søer holdes i flok, skal henholdsvis være på mindst 1,64 m2 og 2,25 m2. Når disse dyr holdes i flokke på færre end seks dyr, bør det frie gulvareal øges med 10 %. Når disse dyr holdes i flokke på 40 eller flere dyr, kan det frie gulvareal nedsættes med 10 % fortsættes fortsættes på næste side 15\n18 Forhold Overblik Danske regler EU-regler 3) Hvis der holdes 40 eller flere søer, skal der være mindst 2,025 m2 pr. so. Stk. 2. Når gylte holdes i løsdriftssystemer, skal følgende arealkrav med hensyn til frit tilgængeligt stiareal være opfyldt: 1) For de første 10 gylte skal der være mindst 1,90 m 2 pr. gylt. 2) For de næstfølgende 10 gylte skal der være mindst 1,70 m 2 pr. gylt. 3) For hver yderligere gylt skal der være mindst 1,50 m 2 pr. gylt. Stk. 3. I løsdriftssystemer må den enkelte sti ikke på noget sted være smallere end 3 m. 4. Medlemsstaterne sikrer, at søer og gylte holdes i flok i perioden fra fire uger efter løbning til en uge før det forventede faretidspunkt. Den sti, hvor flokken holdes, skal have sider, hvis længde er over 2,8 m. Når disse dyr holdes i flokke på færre end seks dyr, skal den sti, hvor flokken holdes, have sider, hvis længde er over 2,4 m. Trædepude-monitorering Danmark har fastlagt et udførligt kontrolsystem, hvor tilstanden af slagtekyllingernes fødder overvåges på slagteriet. Resultatet bruges til at evaluere velfærden i besætningen og om nødvendigt justere belægningsgraden i besætningens næste hold kyllinger. På EU-niveau er beskrivelsen af kontrolsystemet holdt på et mere generelt niveau. 9, stk. 2, i lov nr. 687 af 22. juni 2011 om hold af slagtekyllinger: Stk. 2. Tilstanden af trædepuder og fjerdragt på de slagtekyllinger, der bliver indleveret på slagteriet, skal overvåges løbende på embedsdyrlægens ansvar. Herudover skal embedsdyrlægen i forbindelse med den kontrol, der udføres efter reglerne om den offentlige kontrol af animalske produkter til konsum, evaluere resultaterne af inspektionen efter slagtning med henblik på at identificere eventuelle andre tegn på velfærdsproblemer. Rådets direktiv 2007/43/EF af 28. juni 2007 om minimumsforskrifter for beskyttelse af slagtekyllinger, Bilag III, pkt. 2: I forbindelse med den kontrol, der udføres i henhold til forordning (EF) nr. 854/2004, skal embedsdyrlægen evaluere resultaterne af inspektionen efter slagtning med henblik på at identificere eventuelle andre tegn på dårlige velfærdsforhold, såsom abnorme niveauer for kontaktdermatitis, parasitisme og systemiske sygdomme på oprindelsesbedriften eller oprindelsesbedriftsenheden. I 11 i bekendtgørelse nr. 757 af 23. juni 2010 om hold af slagtekyllinger og rugeægsproduktion beskrives mere detaljeret, hvordan kontrollen skal foregå, herunder antal fødder, der skal undersøges, hvordan disse udvælges, hvordan der tildeles point i forhold til skader, samt hvordan der skal følges op på evt. problemer i den pågældende besætning. 16\n19 EU-forordninger, gælder de samme regler som udgangspunkt for økologisk produktion i alle EUlande. Hvor kontrollen i Danmark udføres af det offentlige, varetages den i andre EU-lande typisk af private organisationer. Fødevarer, der overholder økologireglerne og er fremstillet og forhandlet af økologikontrollerede virksomheder, kan mærkes økologisk. Det skal fremgå, hvilke af ingredienserne der er økologiske. Færdigpakkede økologiske fødevarer skal desuden mærkes med EU-logoet, et kodenummer for økologikontrolinstansen og angivelse af den geografiske oprindelse af råvarerne. EU-logoet må gerne anvendes på produkter importeret fra lande uden for EU, når der samtidig anføres oprindelse og kontrolnummer tildelt af Kommissionen til kontrolinstanser uden for EU. Danske økologikontrollerede virksomheder kan frivilligt påsætte det røde Ø-mærke med teksten "statskontrolleret økologisk" på de økologiske fødevarer. Private standarder for hold af landbrugsdyr En del af den alternative produktion, hvor der stilles mere vidtgående krav til dyrevelfærd end den danske lovgivnings generelle regler, er ikke økologisk. Disse krav bliver her typisk defineret af de enkelte producenter og/eller virksomheder, der enten selv eller via en tredjepart kontrollerer, om kravene overholdes. Danske standarder På det danske marked for okse-, svine- og kyllingekød har mærket Friland markeret sig med krav, der, som navnet antyder, bl.a. indebærer, at dyrene skal have adgang til udendørs arealer eller holdes på friland. Konceptet har også andre skærpede krav til dyrevelfærden, fx at grisene ikke må halekuperes, og at slagtefjerkræ skal være af langsomt voksende racer. Mærket produceres desuden i en økologisk version og har endvidere Dyrenes Beskyttelses anbefaling, hvilket også fremgår af emballagen. I mælkeproduktionen stiller mærket Lærkevang krav om, at køerne skal på græs om sommeren. Også andre mærker adskiller sig også fra den almindelige produktion. Det gælder fx Dansk Kalv, Bornholmerhanen og Den Go e Gris, hvor dyrene bl.a. får mere plads. Udenlandske og internationale standarder Der findes en række private standarder for dyrevelfærd på det europæiske marked. Der er primært tale om nationale standarder, der er opstået på baggrund af kundekrav, og som bygger videre på EU-regulering og national lovgivning. Initiativet til standarderne kan være taget af producenter, detailkæder, dyreværnsforeninger eller i samarbejde mellem disse. Et eksempel på sådan en standard i den danske svineproduktion er Englandsgrisene, der opfylder de krav, der stilles for at kunne producere til det engelske marked. Her skal søerne være løse fra fravænning til indsættelse i farestalden igen, dvs. de er løse i hele løbe- og drægtighedsperioden. De danske regler stiller først krav om, at søerne skal være løse 4 uger efter løbning (Lov nr. 404 af 26/06/1998 om indendørs hold af drægtige søer og gylte 5), men nogle landmænd med almindelig produktion af svin har dog også søerne løse i hele perioden. Omkring 15 pct. af produktionen af svin i Danmark produceres under Englandsgrise - standarden. I disse år vinder de private standarder især frem på markeder uden for EU, hvor de kan hjælpe til at sikre, at varer, der importeres til EU, herunder Danmark, lever op til en standard, der som minimum følger niveauet i EU-lande. Et eksempel på en global standard, der lægger sig op ad minimumskravene i EU-lovgivningen med henblik på certificering og import til EU er GlobalG.A.P.. I regi af denne standard arbejdes i øjeblikket på at udvide konceptet med en tillægsstandard for mere vidtgående krav til dyrevelfærd. Kontrol med private standarder og koncepter De private standarder kan være med til at skærpe forbrugernes bevidsthed om dyrevelfærd, at skabe bedre vilkår for produktionen samt at skabe mere ensartede konkurrencevilkår mellem landene. 17\n20 Private standarder giver mulighed for at stille krav, der rækker ud over lovgivningens minimumskrav, og fx giver en diegivende so større bevægelsesfrihed (foto øverst) end i den almindelige faresti (foto nederst). foto: videncenter for svineproduktion, landbrug & fødevarer 18


My life saver - Bliv hos mig - Movellas\n9. Bliv hos mig\nDen nat hvor jeg og Justin havde hygget os og set film, havde været en af de hyggeligste dage i min og Justins historie, og jeg var virkelig glad for at jeg og Justin var ved at være gode venner igen. Nu skulle han bare blive rask, og så ville alt være perfekt. Men den dag jeg troede ville være helt perfekt, blev hurtigt ødelagt...\nJeg vågnede om natten ved at Justin kom med nogle høje prust og støn, og han råbte af smerte. Jeg havde lagt mig ind til ham, da vi skulle iseng, og nu var jeg så vågnet.\nJeg rejste mig panisk op, og spurgte ham hvad der var galt. Han svarede ikke, men holdt sig bare på sit højre bryst, i mens han prustede og stønnede efter vejret. Jeg fandt hurtigt min mobil frem og ringede efter en ambulance. Jeg kiggede bekymret og panisk på Justin, som langsomt faldt mere og mere hen, da han ikke kunne trække vejret. Jeg nussede ham på ryggen, imens jeg hviskede sætninger til ham som: "det skal nok gå" og "ambulancen er her om lidt" men han var efterhånden helt væk, så det var nok mere for at berolige mig selv\nAmbulancen kom endelig, det der kun var få 10 minutter føltes som flere timer. Jeg havde prøvet at vække Justin, imens jeg græd ned i hans skulder og hviskede at jeg elskede ham. Jeg troede endelig at jeg kunne være sammen med min elskede bedsteven igen, men så skete dette?! Jeg græd og græd, og da lægerne kom og bar ham ind i ambulancen blev den strøm af tårer som var på vej ned ad mine kinder, endnu værre. Jeg gik med ind i ambulancen, hvor jeg tog Justins hånd og nussede hans håndryg. Jeg kyssede ham på kinden imens jeg blev ved med at sige at jeg elskede ham, men han reagerede ikke, og det fik en ny strøm af tårer til at komme frem igen. Jeg kunne bare ikke miste ham, ikke nu. Han var min bedsteven igennem alt! Han var den der trøstede mig når jeg ved ked af det, han var den som jeg spiste mine ynglings is sammen med, han var den jeg delte alle mine hemmeligheder med, og han var den som jeg var så håbløst forelsket i, han kunne bare ikke forsvinde fra mig.\nJeg græd og græd som aldrig før, da de kørte Justin fra mig. De førte ham ind i et rum, hvor de nu skulle til at operere på ham, og jeg kunne ikke klare tanken om, at de ville skære ham op, eller stikke diverse slanger og maskiner ned i ham, han var min Justin, og det skulle han blive ved med at være.\nJeg vågnede fra min lette og dårlige søvn, på den hårde hospitals stol. Jeg åbnede mine øjne, og så min mor stå ved siden af mig. Hun smilte et lille smil til mig. Jeg rejste mig hurtigt op og knugede hende hårdt ind til mig, imens jeg græd alle mine tårer ud, ned i hendes skulder.\n"Skat, de har fundet ud af hvad der var glat med Justin" jeg kiggede hurtigt op på min mor, hun kiggede sørgmodigt på mig, og prøvede på at komme med et smil, men jeg kunne se at det var falsk.\n"Hans ene lunge er sprunget, og de gør alt hvad de kan for at reparere den igen" jeg nikkede og prøvede at holde mine tårer inde denne gang, men det vat alt for svært, så jeg krammende igen min mor, imens jeg bare græd og græd.\nJeg kendte Justin som den dreng der altid var frisk og livsglad. Justin var en dreng som nød livet, og var sød mod alle han kendte. Han var en gentleman overfor piger, han var en god ven overfor Ryan og Chaz, og han var min bedsteven, som altid kunne få et smil frem på mine læber, og det ødelagde mig så meget indeni, at se min livsglade og taknemlige bedsteven, ligge og være helt bevidstløs, på en skadestue, sådan skulle det bare ikke være! Det var ikke meningen det skulle være sådan, han var taknemlig, og han var sød overfor alle. Han var også kristen, så jeg forstod ikke hvorfor at Gud gjorde det her mod ham.\nMen det vigtigste af alt, så skulle han bare overleve!\nlove, bieber, music, famous, justin, kiss, l.a.