1 Indledning. for indfrielse af mål for den borgerrettede indsats og Mål og strategier for den virksomhedsrettede indsats. - PDF\n1 Indledning. for indfrielse af mål for den borgerrettede indsats og Mål og strategier for den virksomhedsrettede indsats.\nDownload "1 Indledning. for indfrielse af mål for den borgerrettede indsats og Mål og strategier for den virksomhedsrettede indsats."\n2 Indholdsfortegnelse 1 Indledning 3 2 Sammenfatning 4 3 Beskæftigelsespolitiske udfordringer 5 Arbejdskraftreserven 5 Sygedagpenge 5 Unge 6 Ledige med ikke-vestlig baggrund 6 Ikke-arbejdsmarkedsparate 6 4 Mål for den borgerrettede beskæftigelsesindsats 8 Ministerens mål 8 Lokale mål 8 Mål 1: Begrænse stigning i arbejdskraftreserven 8 Mål 2: Begrænse stigningen i antallet på offentlig forsørgelse 9 Mål 3: Kortere varighed på udvalgte ydelser 9 Mål 4: Begrænse stigningen i antallet af unge ledige 9 Mål 5: Øget beskæftigelsesfrekvens for borgere med ikke-vestlig baggrund 9 Mål 6: Reducering i antallet af sygedagpengeforløb over 26 uger 9 Mål 7: Øget antal af afsluttede forløb blandt de ikke-arbejdsmarkedsparate 10 5 Lokale strategier og indsatser for indfrielse af mål for den borgerrettede indsats11 Tværgående principper for indsatsen 11 1 Tidlig og målrettet indsats 11 2 Aktiv linje (herunder brug af opkvalificerende uddannelse og kurser) 11 3 Helhedsorienteret indsats 12 Målgruppespecifikke indsatser 12 Arbejdsmarkedsparate nyledige og arbejdskraftreserven 12 Unge 13 Sygemeldte 14 Ikke-arbejdsmarkedsparate 16 Indvandrere og efterkommere fra ikke vestlige lande 16 6 Mål og strategi for den virksomhedsrettede indsats 17 Mål 8: Service til virksomheder ved rekruttering og fastholdelse 17 Mål 9: Administrativ assistance 17 7 Mål og strategi for brug af andre aktører 19 Mål 10: Brug af andre aktører 19 Bilag 1: Regionale mål 20 Bilag 2: Budget for beskæftigelsesindsatsen i jobcentret 21 Bilag 3: Oversigt over målene i beskæftigelsesplan Bilag 4: Bevilling af ekstra jobkonsulent til integration af indvandrere på arbejdsmarkedet 24 Bilag 5: Det Lokale Beskæftigelsesråds virksomhedsplan 27 Bilag 6: Foreløbig flaksehalsliste\n3 1 Indledning Jobcenter Høje-Taastrups opgaveansvar og -løsning Som alle andre jobcentre er Jobcenter Høje-Taastrups vigtigste opgave at hjælpe ledige i arbejde i overensstemmelse med Lov om aktiv beskæftigelsespolitik og Lov om ansvaret for og styring af den aktive beskæftigelsesindsats. Ud over de ledige varetager Jobcentret også opgaver i relation til sygedagpengemodtagere, ansatte i fleksjob, handicapkompenserende ydelser, borgere under integrationsloven og løntilskudsjob til førtidspensionister. Endvidere varetager Jobcentret beskæftigelsesrettede opgaver i forhold til virksomheder, for eksempel formidling af arbejdskraft, rådgivning, vejledning og samarbejde i forbindelse med fastholdelse af sygemeldte medarbejdere og etablering af virksomhedsrettede aktiviteter. Jobcentrets mange målgrupper er meget forskellige og kommer derfor også til Jobcentret med mange forskellige behov, som der skal tages højde for i beskæftigelsesindsatsen. Nogle skal blot have hjælpe til at søge et par jobs, mens andre har brug for en opkvalificering af både sociale og faglige kompetencer. Beskæftigelsesindsatsen som et hele er derfor et kompleks system, som Jobcentret søger at løse ved at dels at benytte de ressourcer og specialer, Jobcentret selv besidder, og dels ved at gøre brug af Høje-Taastrup Kommunes egne kommunale tilbud samt andre aktører og leverandørers tilbud. Jobcentret skal bidrage til en effektiv og sammenhængende regional beskæftigelsesindsats. Derfor arbejder Jobcenter Høje-Taastrup for, at udbygge det etablerede tværgående samarbejde mellem jobcentrene, hvor dette er til gavn for borgere og virksomheder. 1 Indsatsen i Jobcentret understøttes af Det Lokale Beskæftigelsesråd (LBR). LBR er blevet inddraget i arbejdet med Jobcentrets strategier og holdes orienteret om indsatsen og effekterne heraf i Jobcentrets kvartalsvise afrapportering. LBR udarbejder hvert år en plan for virksomhedsrettede initiativer. Denne plan forefindes i bilag 5. Beskæftigelsesplanen Denne beskæftigelsesplan er en redegørelse for forventningerne til beskæftigelsesindsatsen i Jobcenter Høje-Taastrup i Planen skal bidrage til at sikre sammenhæng mellem de beskæftigelsespolitiske udfordringer, som Jobcentret står overfor i 2010, de politiske mål og prioriteringer for indsatsen. De vigtigste overordnede målsætninger med indsatsen i Jobcentret er: At der sættes ind med en tidlig indsats, så nyledige kommer hurtig i job eller uddannelse At der sker en aktiv og vedholdende indsats, så ledige holder sig aktive og tæt på arbejdsmarkedet At der ydes en sammenhængende og fleksibel indsats for ledige og sygemeldte Der er visse formelle krav til beskæftigelsesplanen udstedt af Arbejdsmarkedsstyrelsen. Dette omfatter bl.a. inddragelse af beskæftigelsesministerens mål, formulering af mål om brugen af andre aktører og selve kapitelopdelingen. 1 Jobcentrets samarbejde med andre jobcentre beskrives bl.a. under afsnittene Lokale strategier og indsatser for indfrielse af mål for den borgerrettede indsats og Mål og strategier for den virksomhedsrettede indsats. 3\n4 2 Sammenfatning Beskæftigelsesplan 2010 indeholder følgende måltemaer: Overordnede effektmål: Begrænse stigningen i antallet på offentlig forsørgelse Høj virksomhedsservice herunder mål for virksomhedernes tilfredshed med Jobcentrets service Målgruppespecifikke effektmål: Begrænse stigningen i arbejdskraftreserven Kortere varighed på udvalgte ydelser Begrænse stigningen hos unge ledige under 30 år Øget beskæftigelse blandt borgere med ikke-vestlig baggrund Reducering af antallet på sygedagpengeforløb over 26 uger Produktionsmål: Øge antallet af afsluttede forløb blandt de ikke-arbejdsmarkedsparate Anvendelsen af andre aktører Beskæftigelsesindsatsen bygger på tre tværgående principper: Tværgående principper for lokale strategier og indsatser Tidlig, målrettet og fleksibel indsats Øget aktivgørelse (aktiv linie) og virksomhedsnær indsats Helhedsorienteret indsats både når det gælder den enkeltes forløb, sagsbehandlingen og samarbejdet på tværs af Kommunens politikområder Udgangspunkt i arbejdet med borgerne er endvidere den enkeltes behov, kompetencer og vej til arbejdsmarked. 4\n5 3 Beskæftigelsespolitiske udfordringer De senere års positive udvikling på arbejdsmarkedet i Østdanmark og hermed også i Høje- Taastrup er vendt. I juni 2009 var der arbejdsmarkedsparate ledige fuldtidspersoner, hvilket er en stigning på 46 pct. i forhold til juni måned Den officielle ledighedsprocent var i juni 2009 på 3,7 pct. Den ændrede arbejdsmarkedssituation gør, at hovedudfordringen for beskæftigelsesindsatsen på kort sigt er at afhjælpe følgevirkningerne af konjunkturomslaget. Det skal bl.a. ske ved at fastholde den aktive linje, der har kendetegnet indsatsen i de senere år, og dermed modvirke fastholdelse i ledighed. På længere sigt skal indsatsen fortsat medvirke til at øge arbejdskraftudbuddet, og dermed modvirke følgerne for arbejdsmarkedet af den demografiske udvikling. Der vil ske en stor tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet i de kommende år, som ikke umiddelbart modsvares af en tilgang fra de yngre årgange. Endelig skal indsatsen målrettes områder med gode beskæftigelsesmuligheder. På trods af konjunkturomslaget er der nemlig fortsat mangel på arbejdskraft inden for særlige områder, f.eks. social- og sundhedsområdet, undervisning samt detailhandel. En af de store udfordringer for Jobcenter Høje-Taastrup er, at en del af de beskæftigede arbejder i konjunkturfølsomme brancher, f.eks. bygge- og anlægsbranchen. Derudover har Høje-Taastrup Kommune en udfordring i, at en stor andel af befolkningen (35,6 pct.) mellem år har en uddannelsesgrad svarende til grundskoleniveau. Arbejdskraftreserven Den faldende efterspørgsel på arbejdskraft resulterer i en stigning af ledige i bl.a. arbejdskraftreserven (arbejdsmarkedsparate ledige med mere end 3 måneders sammenhængende ledighed). I juni måned 2009 var der 558 fuldtidsledige i arbejdskraftreserven fordelt på 245 dagpengemodtagere og 313 kontant- og starthjælpsmodtagere. Til sammenligning var det samlede antal 434 i juni Der er ingen forventning om at kunne få antallet til at falde det kommende år eller bevare status quo. Udfordringen er derfor at begrænse stigningen så meget som muligt. I marts 2009 udgjorde arbejdskraftreserven 39,9 pct. af de arbejdsmarkedsparate ledige. Andelen af ledige i arbejdskraftreserven i Høje-Taastrup er således over niveauet i Østdanmark (37,5 pct.). Fokusområder i relation til arbejdskraftreserven I bestræbelserne på at begrænse tilgangen til arbejdskraftreserven skal fokus være på følgende målgrupper: Unge uden uddannelse Nyledige Sygemeldte Ledige med nedsat arbejdsevne Ledige med behov for opkvalificering. Sygedagpenge I juni 2009 havde Høje-Taastrup Jobcenter 746 fuldtidspersoner på sygedagpenge. Det er en nedbringelse på 3 pct. i forhold til antallet i juni Sygefraværets relative omfang i Høje-Taastrup ligger lidt over niveauet for sammenlignelige jobcentre i klynge 5 2 og Østdanmark. Sygedagpengemodtagerne udgør 3 pct. af arbejdsstyrken i Høje-Taastrup. 2 De såkaldte sammenlignelige jobcentre i klynge 5 er foruden Høje-Taastrup: Vejle, Aabenraa, Vallensbæk- Ishøj, Ringsted og Frederiksberg. 5\n6 Jobcenter Høje-Taastrup har fra maj 2008 til maj 2009 haft en stigning på 16 pct. i forløb fra uger og en stigning på 37 pct. i de helt lange forløb over 52 uger. Fokusområder i relation til sygedagpengeforløb Forløb over 26 uger skal nedbringes. Unge Høje-Taastrup Jobcenter har samme andel af årige på overførselsindkomst i befolkningen som resten af jobcentrene i klynge 5 nemlig 5,8 pct. Andelen ligger 1,4 pct. over niveauet i resten af Østdanmark. Antallet af unge ydelsesmodtagere i Høje-Taastrup er fra juni 2008 og frem til juni 2009 øget med 43 pct. Stigningen er dog vendt til et fald i løbet af 2. kvartal i Jobcentret vurderer, at faldet er et udtryk for, at den nye sammentænkte indsats for de unge iværksat sidst i vinteren 2009, har virket hurtigt (se yderligere under indsatser). De fleste af de unge, der er tilknyttet Jobcentret, har ingen ungdomsuddannelse. I Høje- Taastrup Kommune gennemfører cirka 70 pct. af de unge en ungdomsuddannelse. Der er således tale om næsten 1/3 af alle unge i kommunen, der ikke har en ungdomsuddannelse. Fokusområder i relation til de unge Flere af de ledige unge skal forsøges opkvalificeret gennem ordinær kompetencegivende uddannelse Varigheden på offentlig forsørgelse skal nedbringes. Ledige med ikke-vestlig baggrund 3 I Høje-Taastrup Kommune udgør andelen af borgere med ikke-vestlig baggrund ikke kun en større andel i befolkningen, men også i arbejdsstyrken, sammenlignet med resten af Danmark. Gruppen er meget mangfoldig både i forhold til behov og kompetencer og dermed også i forhold til den enkeltes vej til arbejdsmarkedet. Beskæftigelsesfrekvens Beskæftigelsesfrekvensen for indvandrere og efterkommere med ikke vestlig-baggrund var i 2008 på henholdsvis 58,9 pct. og 69,6 pct. Til sammenligning var beskæftigelsesfrekvensen for borgere med dansk oprindelse 78,9 pct. Men Høje-Taastrup Kommune har de sidste år formået at opnå en stigning i borgergruppens beskæftigelsesfrekvens, ligesom beskæftigelsesfrekvensen er højere end på landsplan (55.5 pct. for indvandrere og 66,4 for efterkommere) i Uddannelsesniveau Ser man nærmere på uddannelsesniveauet for borgere med ikke-vestlig baggrund har gruppen et lavere niveau end danskere. En væsentlig problematik i denne forbindelse er, at gruppen af unge indvandrere og efterkommere sammenlignet med danske unge har en stor restgruppe uden uddannelse. Fokusområder i relation til ledige med ikke-vestlig baggrund At sikre beskæftigelsesrettet integration på arbejdsmarkedet sprogligt og fagligt Flere unge også fra denne gruppe skal forsøges opkvalificeret gennem ordinær uddannelse. Ikke-arbejdsmarkedsparate 3 Ikke-vestlig baggrund: Personer med oprindelse i lande uden for EU og OECD. I Høje-Taastrup er de tre største oprindelseslande: Tyrkiet (45,1 pct.), Pakistan (11,5 pct.) og Irak (5,6 pct.). Kilde: Nydanskere i Jobcenter Høje-Taastrup, Beskæftigelsesregion Hovedstaden og Sjælland, november\n7 Høje-Taastrup Jobcenter har oplevet et fald i antallet af ikke-arbejdsmarkedsparate kontantog starthjælpsmodtagere fra 624 fuldtidspersoner i april 2008 til 591 fuldtidspersoner i juni En væsentlig årsag er den opmatching, der sker når de ikke-arbejdsmarkedsparate har været i beskæftigelse eller deltaget i beskæftigelsesrettet aktivitet under højkonjunkturen. En anden årsag er Jobcentrets fokus på afklaring af især de lange forløb, hvor nogle af borgerne er blevet afklaret til førtidspension, fleksjob mv. Gruppen er en broget flok, men kan generelt kendetegnes ved at have manglende faglige og personlige kompetencer såvel som problemer ud over ledighed. Erfaringen i Høje-Taastrup Kommune er, at de svageste ledige er vanskelige både at få i arbejde og i beskæftigelsesrettet aktivitet. Dette skyldes at borgernes sociale problemer ofte er så store, at de nødvendigvis må i en form for behandling. I disse situationer er grundlaget for, at borgere kan profitere af en beskæftigelsesrettet aktivitet efter Lov om aktiv beskæftigelsespolitik ofte ikke til stede. Et opmærksomhedspunkt i denne forbindelse er selve afklaringen af, hvorvidt disse borgere står til rådighed, og i tilfælde af at de gør, i hvilket omfang de så gør det. Fokusområder i relation til de ikke-arbejdsmarkedsparate At reducere varigheden på offentlig forsørgelse At udvikle særlige tilbud til målgruppen med psykiske problemer og/eller misbrugsproblemer At fastholde den håndholdte indsats og tætte opfølgning. 7\n8 4 Mål for den borgerrettede beskæftigelsesindsats Ministerens mål For 2010 har Beskæftigelsesministeren udmeldt følgende beskæftigelsespolitiske indsatsområder og mål: 1. Indsatsområde: Styrket indsats for at virksomhederne får den arbejdskraft, de har behov for. Mål: Jobcentrene skal sikre, at antallet af ledige med mere end tre måneders sammenhængende ledighed begrænses mest muligt. 2. Indsatsområde: Styrket indsats for at nedbringe sygefraværet. Mål: Jobcentrene skal sikre, at antallet af sygedagpengeforløb på over 26 uger bliver nedbragt i forhold til året før. 3. Indsatsområde: Styrket indsats for at få unge kontanthjælps-, starthjælps-, introduktionsydelses- og dagpengemodtagere i arbejde eller i uddannelse. Mål: Jobcentrene skal sikre, at antallet af unge kontanthjælps-, starthjælps-, introduktionsydelses- og dagpengemodtagere under 30 år begrænses mest muligt. Lokale mål Indsatsområder og målsætninger fra ministeren og regionen (se regionens mål i bilag 1) har dannet baggrund for de lokale drøftelser om mål for indsatsen i Drøftelserne har foregået mellem Det Lokale Beskæftigelsesråd, Arbejdsmarkedsudvalget i Høje-Taastrup kommune og ledelsen i Jobcenter Høje-Taastrup. Jobcentret har på denne baggrund formuleret 10 mål for indsatsen i Målene er opdelt i henholdsvis 1) Mål for den borgerrettede indsats, 2) Mål for den virksomhedsrettede indsats og 3) Mål for inddragelse af andre aktører. De fleste af målene er etårige, mens de resterende er to-årige. Årsagen til de to-årige er, at det på de pågældende områder ikke er muligt i skrivende stund at trække nyere data til det nødvendige nulpunkt. Identifikation af mål 1 På baggrund af beskæftigelsesministerens udmeldte mål vedr. arbejdsmarkedsparate ledige med mere end tre måneders sammenhængende ledighed er følgende lokale mål opstillet: Mål 1: Begrænse stigning i arbejdskraftreserven Den gennemsnitlige månedlige stigning i antallet af ledige i arbejdskraftreserven begrænses til 15 fuldtidspersoner (ledighed og aktivering) fra 2009 til Fra december 2009 til december 2010 forventes en stigning fra 686 til 852 ledige i gruppen, svarende til en stigning på 24 pct. Identifikation af mål 2 og 3 Et væsentligt formål med at begrænse den stigende ledighed er at begrænse andelen på offentlig forsørgelse. Et vigtigt led heri er at nedbringe varigheden på bestemte ydelser. Følgende mål er formuleret i denne forbindelse: 8\n9 Mål 2: Begrænse stigningen i antallet på offentlig forsørgelse Stigningen i antallet af fuldtidspersoner i arbejdsstyrken på offentlig forsørgelse (eksklusiv fleks og førtidspension) skal begrænses til 3442 antal fuldtidspersoner ved udgangen af Mål 3: Kortere varighed på udvalgte ydelser Den gennemsnitlige varighed på følgende ydelser skal fra 2008 til 2010 falde: Dagpenge fra 15,5 uger til 14,8 uger Kontant- og starthjælp, arbejdsmarkedsparate fra 23,3 uger til 21,5 uger Kontant- og starthjælp, ikke-arbejdsmarkedsparate fra 37,5 uger til 37 uger Identifikation af mål 4 Jobcenter Høje-Taastrup har formuleret følgende mål for Beskæftigelsesministerens mål for de unge: Mål 4: Begrænse stigningen i antallet af unge ledige Den gennemsnitlige månedlige stigning i antallet af unge kontanthjælps, starthjælps-, introduktionsydelses og dagpengemodtagere under 30 år skal begrænses til 10,5 fuldtidspersoner (ledighed og aktivering) fra 2009 til Fra december 2009 til december 2010 er målet at begrænse stigningen fra de forventede 535 til max 643 fuldtidspersoner, svarende til en stigning på 20 pct. Identifikation af mål 5 Ledige med ikke-vestlig baggrund udgør en særlig lokal udfordring for Høje-Taastrup, og indsatsen overfor gruppen er afgørende for, at flere af de andre mål kan opfyldes. Følgende mål er derfor formuleret: Mål 5: Øget beskæftigelsesfrekvens for borgere med ikke-vestlig baggrund Beskæftigelsesfrekvensen skal stige fra 2008 til 2010 for: Indvandrere med ikke-vestlig baggrund fra 58,7 pct. til 61 pct. Efterkommere med ikke-vestlig baggrund fra 69,6 pct. til 73 pct. Identifikation af mål 6 Høje-Taastrup Jobcenter har valgt at formulere Beskæftigelsesministerens tredje indsatsområde som følgende mål: Mål 6: Reducering i antallet af sygedagpengeforløb over 26 uger Det gennemsnitlige månedlige antal af sygedagpengesager over 26 uger skal reduceres med 22 pct. fra 315 i 2008 til 246 i Med denne målsætning skal antallet af forløb fra december 2008 til december 2010 falde fra 336 til 262. Jobcenter Høje-Taastrup har derudover en målsætning om at antallet af delvise syge- /raskmeldinger skal stige i Et øget antal af delvise syge- og raskmeldinger har på kort sigt ingen indflydelse på antallet af forløb, men vil på længere sigt medføre fastholdelse/genoptagelse af arbejde og dermed en reduktion i antallet af sager over 26 uger. 9\n10 Jobcenter Høje-Taastrup ser målet om at nedbringe antallet af forløb over 26 uger som meget ambitiøst set i lyset af de nye forlængelsesreglerne i sygedagpengeloven. Identifikation af mål 7 Der er i Høje-Taastrup Kommune også efter Ny Chance indsatsens ophør, behov for en særlig indsats for de svageste ledige. Et udtryk for øget aktivitet (herunder øget afklaring af borgernee) er antallet af afsluttede forløb 4. Følgende mål er derfor formuleret: Mål 7: Øget antal af afsluttede forløb blandt de ikkearbejdsmarkedsparate Antallet af afsluttede forløb for de ikke-arbejdsmarkedsparate skal stige fra 584 sager i 2008 til minimum 650 i Afsluttede forløb er de forløb, der er afsluttet i en given periode, og som ikke er i gang dagen efter periodens afslutning. Kilde: Jobindsats.dk. 10\n11 5 Lokale strategier og indsatser for indfrielse af mål for den borgerrettede indsats Tværgående principper for indsatsen I den beskæftigelsesfremmende indsats i Jobcentret er der tre grundprincipper, som gør sig gældende for al kontakt med borgerne. De præsenteres nedenfor. 1 Tidlig og målrettet indsats Som følge af den stigende ledighed vil Jobcentret opleve et øget pres i forhold til antallet af nyledige. Strategien overfor nyledige er først og fremmest at synliggøre åbne jobmuligheder, herunder de områder med såkaldt gode og meget gode beskæftigelsesmuligheder, og betone de lediges ansvar for selv at søge job. Dertil sættes meget hurtigt ind med jobsøgningstiltag, information om ret til 6 ugers selvvalgt uddannelse og virksomhedspraktik, hvis der vurderes behov herfor. Jobcenterets intension er med andre ord, at så mange som muligt vendes i døren, for at opnå hurtigst mulig tilbagevenden til arbejdsmarkedet. For borgere med behov for en særlig indsats vil Jobcentret i 2010 fortsætte en aktiv linje. Det betyder, at der generelt arbejdes med tidligere og mere målrettet aktivering. Nøgleord for Jobcenter Høje-Taastrups tidlige indsats: Udgangspunkt i den enkeltes behov, kompetencer og vej til arbejdsmarked Tæt og målrettet dialog med den ledige Ansvarliggørelse Aktiv og vedvarende jobsøgning Opkvalificering gennem 6 ugers selvvalgt uddannelse 2 Aktiv linje (herunder brug af opkvalificerende uddannelse og kurser) Erfaringen viser, at opkvalificering mest effektivt finder sted ude på rigtige arbejdspladser. Derfor vil Jobcentret fokusere på en virksomhedsnær indsats, der giver de ledige det mest realistiske billede af, hvordan det er at indgå på en almindelig arbejdsplads. Indsatsen kan for eksempel bestå af virksomhedspraktikker (virksomhedscentre for de svage borgere) eller ansættelse med løntilskud. Hjulpet på vej af et nyt styringssystem vil der i 2010 blive sat fokus på at øge aktiveringsgraden, så andelen af passive ledige falder. Dette er et ledelsesfokus i Jobcentret, og der vil løbende genereres lister, som skal understøtte styring af tilbud til tiden. Det er endvidere væsentligt, at aktiveringsindsatsen bliver så målrettet som muligt i forhold til den enkeltes kompetencer, behov og vej til arbejdsmarkedet. Uddannelse Kravene til beskæftigelsesindsatsen og den lediges aktive deltagelse tager afsæt i at vejen til selvforsørgelse skal være kortest mulig. Samtidig er der behov for at kompetencer til stadighed vedligeholdes og udvikles. Dette behov skærpes i en tid, hvor der er stigende ledighed på nogle områder og mangel på arbejdskraft på andre. Jobcentret vil arbejde for at uddannelse som udgangspunkt gennemføres på ordinære vilkår. Dette vil ske ved løbende at orientere om mulighederne for uddannelse og støtte til forsørgelse, voksenlærlingeordningen, revalidering, 3-årig uddannelse til unge med særlige behov mv. I aktiveringsindsatsen vil uddannelse og længerevarende kurser primært blive anvendt inden for flaskehalsområderne, og iværksættes i det omfang den ledige vurderes motiveret, har de nødvendige forudsætninger og midlerne er til rådighed. Dette betyder bl.a., at brugen af uddannelse som udgangspunkt skal rettes mod områder med gode eller meget gode beskæftigelsesmuligheder. Konkret bruges opkvalificerende kurser og uddannelse bl.a., når der for den ledige er tale om et såkaldt sektorskifte. Der kan både være tale om nødvendig opkvalificering af den ledige til at kunne bestride et konkret job og kvalificering i forhold til at kunne blive optaget på en ordinær uddannelse. Uddannelse og kurser benyttes også, når den ledige skal have opkvalificering inden for eget område. Det kan f.eks. være ufaglærte, som i mange år har arbejdet inden for et område, men aldrig har taget de kurser/beviser der skal til, når der skal søges nyt job inden for området. Med stigende ledighed vil vedligeholdelse af kompe- 11\n12 tencer inden for områder med høj ledighed blive ekstra relevant. Jobcentret vil endvidere have fokus på at opkvalificering også kan fortsætte efter at en borger er kommet i ordinært job for at øge fleksibiliteten for det konkrete opkvalificeringsforløb. Nøgleord for Høje-Taastrup Jobcenters aktive linje: Øget brug af aktiveringsredskaber med høj effekt, herunder løntilskud, mentorordning og virksomhedspraktikker Øget brug af voksenlærlingeordningen (alene rettet mod flaskehalsområder) Vejledning og opkvalificering af ledige, som hovedregel rettet mod områder med gode eller rigtige beskæftigelsesmuligheder Særlig indsats for grupper af ledige, der befinder sig langt væk fra arbejdsmarkedet 3 Helhedsorienteret indsats I 2010 vil der være fokus på tiltag, som sikrer sammenhæng og helhedsorientering i sagsbehandling og tilbud, herunder at arbejde med overlevering af sager mellem enheder i jobcentret, f.eks. hvis en dagpengemodtager sygemeldes og overgår til sygedagpenge eller hvis en sygedagpengemodtager overgår til revalidering. Jobcentret vil kontinuerligt arbejde på at gøre tilbudene fleksible, så de er tilpasset borgerens situation og behov samt være uafhængig af forsørgelsesydelse. Den helhedsorienterede indsats, på et mere overordnet niveau på tværs af politikområder i Kommunen, vil også i 2010 være et fokusområde. Målgruppespecifikke indsatser Arbejdsmarkedsparate nyledige og arbejdskraftreserven I forbindelse med stigningen i formidlingsparate ledige har Jobcentret i 2009 etableret en Jobklub, som benyttes bl.a. i forhold til arbejdskraftreserven og de nyledige. Jobklubben skal hjælpe de nyledige til at blive vendt i døren, dvs. at de hurtigt kommer tilbage i job og dermed er i systemet så kort tid som muligt. Jobklubben er af 14 dages varighed og under aktiviteten vil den ledige modtage vejledning og hjælp til jobsøgning. Der er tilknyttet en virksomhedskonsulent som vil matche borgerens kompetencer og kvalifikationer til ledige stillinger. Jobcentret planlægger, at nogle af Jobklubforløbene skal være målgruppespecifikke eksempelvis for formidlingsparate ledige kvinder, hvor der er stigende ledighed. I kontakten med ledige dagpengemodtagere vil der være fokus på at orientere om muligheden for 6 ugers selvvalgt uddannelse. Endvidere vil de arbejdsmarkedsparate ledige primært med mindre end et års ledighed, blive vejledt om muligheden for opkvalificering via uddannelser, voksenlærlingeuddannelse og kurser indenfor brancher, hvor der er mangel på arbejdskraft. Disse brancher bliver registreret på regionale flaskehalslister 5. Langt de fleste uddannelser og kurser, som gives via flaskehalslisten i Jobcentret, er inden for transport (gods- og taxikørsel), socialrådgiveruddannelser, Social- og Sundhedsuddannelser og pædagoguddannelser. Langt de fleste af disse opkvalificerende kurser og uddannelser fører til job på områder, der under arbejdsmarkedsbalancen hører til kategorierne: Tværgående og strukturel mangel på arbejdskraft og Mangel på arbejdskraft. Disse områder vil også have Jobcenter Høje-Taastrups fokus i 2010 og der arbejdes med en målrettet og intensiv indsats indenfor flaskehalsområderne. Jobcentret har i 2009 implementeret en aktivitet, hvor ufaglærte dagpengemodtagere henvises til Jobafklaring og Job og Integration i Jobcentret, der har stor erfaring med direkte formidling af job til kontanthjælpsmodtagere. I forløbet bliver de ledige dagpengemodtagere henvist til private virksomheder, hvor der er mulighed for en ordinær ansættelse på sigt. I bestræbelsen på en ordinær ansættelse gør jobkonsulenten brug af virksomhedspraktik og ansættelse med løntilskud. Udover projektet Jobklub og den direkte formidling af beskæftigelse vil jobcentret fortsat anvende redskaberne virksomhedspraktik og ansættelse med løntilskud som vej til ordinær beskæftigelse. 5 For en foreløbig flaskehalsliste for 2010 se bilag 6. 12\n13 Som tidligere nævnt har Høje-Taastrup en særlig udfordring i forhold til stigningen i kontantog starthjælpsmodtagerne i arbejdskraftreserven. I indsatsen overfor gruppen stødes der ofte på barrierer, som hindrer en simpel vej til arbejdsmarkedet. Barriererne er kendetegnet ved at være af psykisk og social karakter, og kræver ofte en mere helhedsorienteret indsats. Som led i at opnå en tilknytning til arbejdsmarkedet kommer gruppen i videst muligt omfang i virksomhedsrettet aktivering, der både er socialt og om nødvendigt fagligt kvalificerende. Endvidere vil mulighederne i forhold til flaskehalsaktiviteterne blive udnyttet i de tilfælde, hvor det vurderes relevant. Dette gælder i forhold til både de virksomhedsrettede aktiviteter og uddannelse. For at se indsatsen for unge nyledige henvises til afsnittet Unge nedenfor. Den stigende ledighed afspejler sig også i borgerne på ledighedsydelse. Gruppen medregnes ikke i statistikker om arbejdsmarkedsparate, men de anses som formidlingsparate i den forstand, at de kan varetage job under særlige forhold fleksjob. 6 For at dæmme op for den stigende ledighed vil Jobcentret også for denne gruppe sætte fokus på tidlig aktivgørelse, bl.a. ved deltagelse i Jobklub og Job og Fremtid (se afsnittet Sygemeldte), orientering om muligheden for 6 ugers selvvalgt uddannelse, revalideringsforanstaltninger samt brug af anden aktør efter 12 måneders ledighed. Det er afgørende, at der tages fat i gruppen, da et øget antal på ledighedsydelse på længere sigt vil kunne forventes at føre til flere førtidspensioneringer. I arbejdet med at få borgere med funktionsnedsættelser i/fastholdt i job, er de handicapkompenserende ordninger relevante. Som led i at nedbryde barrierer på arbejdsmarkedet for borgere med varige eller længerevarende fysiske, psykiske eller intellektuelle funktionsnedsættelser vil Jobcentret fremadrettet have øget fokus på at kvalificere anvendelsen af ordningerne. Dette indebærer bl.a. et øget samarbejde med arbejdsmarkedsparter, lokale handicaporganisationer samt Kommunens Social- og Handicapcentret. Et øget samarbejde med Socialog Handicapcentret er afgørende for en videndeling, der kan sikre opkvalificering af medarbejdere samt en mere helhedsorienteret indsats overfor borgeren. Unge I forbindelse med målsætningen om Uddannelse Til Alle (UTA), er en uddannelsesfokuseret indsats for de unge udenfor arbejdsmarkedet blevet yderligere aktuel. Jobcentret arbejder målrettet på, at de unge under 30 år, som befinder sig uden for arbejdsmarkedet og ikke har nogen uddannelser efter folkeskolen, som udgangspunkt skal gennemføre en uddannelse på ordinære vilkår. Da Jobcentret oplever en hurtig stigning i antallet af unge nyledige i første kvartal 2009, er der fra midten af marts 2009 iværksat en ny indgang for unge ledige som led i en generel kvalitetssikring af Jobcentrets ungeindsats. Som følge heraf er uddannelsespålægget nu tænkt ind i en samlet indsats, der skal sikre den enkelte unge det bedst mulige udgangspunkt for at vælge og efterfølgende gennemføre en ungdomsuddannelse. I praksis betyder det, at alle unge, der kan pålægges uddannelse bl.a. modtager: uddannelsesvejledning samt støtte til at vælge relevant uddannelse støtte til at kontakte skoler og vejledere støtte til at udfærdige CV støtte til at finde relevant virksomhedspraktik og job i perioden indtil uddannelsesstart Støtte og vejledning til den unge, hvor der kan pålægges uddannelse, foretages i samarbejde med uddannelsesvejledere fra UU-Vestegnen. Uddannelsesvejlederne deltager derudover på det intromøde, som alle unge skal deltage på, når de søger offentlig forsørgelse. Næsten halvdelen af de unge ledige befinder sig i matchgruppe 4/5 ny matchgruppe 2/3. Disse unge er ofte præget af misbrug, massive sociale problemer, kriminalitet og psykiske lidelser. Et vigtigt aspekt af en fremtidig kvalitetssikring af ungeindsatsen særligt i forhold til 6 Arbejdsmarkedsstyrelsen har ændret resultatoversigten vedr. fleksjob, så færre personer i fleksjob fremover anses som værende godt. Argumentet for ændringen er, at selvom et fleksjob for nogle personer er den bedste løsning, er den samlede beskæftigelsespolitiske målsætning en nedbringelse af antallet af personer på offentlig forsørgelse. Jobcentret vil dog stadig arbejde for at få personer på ledighedsydelse i fleksjob, da alternativet alt for ofte ellers vil være en førtidspensionering. 13\n14 netop denne gruppe er fokuseret omkring behovet for en helhedsorienteret indsats, hvilket bl.a. indebærer en videreudvikling af smidige og effektive arbejdsgange mellem Jobcentret og dets primære samarbejdspartnere i ungeindsatsen; Social- og Handicapcentret samt Børneog Ungerådgivningscentret. Som et led i denne indsats er der endvidere behov for at systematisere samarbejdet med en lang række interne og eksterne aktører såsom Projekt Gadeplan, UU-Vejledning, SSP, uddannelsesinstitutioner, brobygningsforløb, Kriminalforsorgen, Distriktspsykiatrien, Misbrugskonsulenter, Pædagogisk Psykologisk Rådgivningscenter og boligsociale indsatser. Koordinering mellem disse aktører skal forbedres yderligere med henblik på at styrke og sammentænke ungeindsatsen i Høje-Taastrup Kommune. Uddannelse Til Alle Høje-Taastrup Kommune deltager i KL-netværket Uddannelse Til Alle UTA, hvor 38 kommuner er her gået sammen om et særligt fokus på problemstillingen. Det overordnede formål med netværket er at udvikle nye samarbejdsmodeller mellem relevante aktører med henblik på at øge antallet af unge med ungdomsuddannelse. Formålet er endvidere at udvikle nye initiativer og værktøjer i de deltagende kommuner samt i netværket mellem kommunerne. Konkret indgår Høje-Taastrup Kommune i: UTA-Vestegnsnetværkets projekter om dels handleplaner for frafaldstruede unge, dels projekt om hurtig og direkte videreformidling af dataoplysninger, når en elev falder fra UTA-Vestegnsnetværkets projekt om samarbejde mellem UU-Vestegnen, erhvervsuddannelserne og jobcentrene om motivation og fastholdelse af unge over 18 år i uddannelsesforløb, herunder adgang til og formidling af lærepraktikpladser. Jobcentrene på Vestegnssamarbejdet arbejde endvidere sammen om en fælles aktivitet for unge med henblik på at afdække, hvilke kompetencer og potentialer den enkelte unge har i relation til at gennemføre en uddannelse. Uddannelsesmentorer Det lokale Beskæftigelsesråd har bevilliget kr. til projektet Unge på vej i Uddannelse i Formålet med projektet er at udvikle en indsats, hvor alle unge forankres i uddannelse eller job med uddannelsesperspektiv. Det udføres af UU-Vestegnen og har 35 unge indskrevet. Projektet vil via uddannelsesmentorer integrere og fastholde de unge i uddannelse. Mere konkret skal mentorerne: Understøtte den unges udvikling af personlige og sociale kompetencer Motivere marginaliserede unge til at forblive i uddannelse og dermed foregribe frafald i ungdomsuddannelserne Erhvervsgrunduddannelsen (EGU) EGU er en fleksibel ordinær uddannelse og et egnet tilbud til de unge, der af forskellige årsager ikke er kommet i gang med en ungdomsuddannelse efter folkeskolen. Det drejer sig om unge, der ikke har de nødvendige forudsætninger for at kunne gennemføre en af de øvrige ungdomsuddannelser. EGU er forankret i Jobcentret og iværksættes i samarbejde med U og U Vejledningen, og anvendes i den beskæftigelsesfremmende indsats, som udslusning til ordinær uddannelse. Uddannelsen bruges også til unge, som ikke har søgt om/får offentlig forsørgelse, men som tilhører målgruppen. Sygemeldte I forhold til sygedagpengeopfølgning er der evidens for at en tidlig og helhedsorienteret indsats hurtigere afklarer den sygemeldte borger. Afklaringen kan føre til tilbagevenden til ordinært arbejde, arbejde på særlige vilkår (eks. fleksjob og/eller omlægning af arbejdsrutiner i hidtidig beskæftigelse) eller andet forsørgelsesgrundlag (eks. førtidspension). Jobcentret vil på baggrund af ny lovgivning på sygedagpengeområdet bl.a. have øget fokus på aktivgørelse af sygedagpengemodtagere, gennem delvist genoptagelse af arbejdet, projektdeltagelse og/eller i virksomhedspraktikker. Forventningen er, at en mere systematisk brug af aktiviteter i sygedagpengeopfølgningen vil kunne nedbringe sygedagpengeperioden. I indsatsen overfor de sygemeldte borgere arbejdes der med brugen af den brede vurdering, hvor den sygemeldte borger ses i en bredere sammenhæng i forhold til arbejdsmarkedet. Sygedagpengeopfølgningen og fleks- og fastholdelsesgruppen i Jobcentret arbejder lø- 14\n15 bende på at udvikle hensigtsmæssige samarbejdsrutiner, således at den fælles faglighed kommer borgerne til gode. I arbejdet med at forkorte varigheden af sygedagpengeforløbene vil Jobcentret øge samarbejdet med arbejdsgivere og udvalgte A-kasser om en tidlig og helhedsorienteret indsats overfor sygemeldte borgere. Konkret vil jobcentret orientere arbejdsgivere om, at Jobcentret stiller sin hjælp til rådighed ved en arbejdstagers sygemelding. Hjælpen kan for eksempel bestå i, at en sagsbehandler deltager i samtalen mellem arbejdsgiver og arbejdstager, hvor der eksempelvis diskuteres muligheder for en delvis genoptagelse af arbejde eller fastholdende foranstaltninger. Den helhedsorienterede tilgang skal øges yderligere i forhold til de ledige med mange sygemeldinger over tid. Helhedsorienteringen gælder både i forhold til sagsbehandlingen internt i Jobcentret, når borgerens sag skal overleveres fra en enhed til en anden, og i forhold til samarbejde med A-kasser om en indsats overfor disse borgere. Jobcentret har indgået samarbejde med A-kasserne 3F og Krifa om en tidlig og målrettet indsats overfor ledige med mange sygemeldinger over tid. Der arbejdes på tilsvarende samarbejder med andre A-kasser, som har ledige med mange sygemeldinger over tid. Konkret tilbyder Jobcentret et beskæftigelsesfremmende tilbud som retter sig mod både ledige og sygemeldte, således at den beskæftigelsesrettede indsats videreføres også under sygdom i det omfang, som det kan lade sig gøre (og omvendt). I indsatsen benyttes bl.a. projektet Job og Fremtid, som via gennemarbejdet metoder sætter deltageren i centrum. Der er fokus på, at deltageren fremmer egen sundhed, udarbejder en handleplan, træner evnen til problemløsning, danner netværk og styrker troen på egne evner til at opnå et bestemt mål. Sidst i forløbet er der særlig fokus på jobmuligheder efter sygemelding. De indgåede samarbejder med A-kasserne styrkes yderligere af sygedagpengelovgivningen gældende fra oktober 2009, hvor A-kasserne skal holde sygeopfølgningssamtaler med de ledige efter 4 ugers sygefravær. Jobcentret vil søge om deltagelse i TTA-forsøget ( Tilbage til Arbejde ). Erfaring fra forskning og tidligere projekter tyder på, at særligt tre tiltag giver god effekt i forhold til at sikre en hurtig tilbagevenden til arbejde for sygemeldte en tværfaglig afklaring, øget koordinering og en tidlig indsats. TTA-forsøget bygger på disse tre tiltag. Eksempelvis søger TTA-forsøget via specialuddannelse TTA-koordinatorer i jobcentrene, at sikre en væsentlig stærkere koordineret indsats mellem arbejdspladsen, sundhedssystemmets aktører (sygehusvæsen, kommunens sundhedsområde, borgerens egen praktiserende læge og speciallæger) og jobcenter. Det afgøres i oktober 2009, hvorvidt Jobcenter Høje-Taastrup bliver deltager i projektet. Jobcentret har i samarbejde med det Lokale Beskæftigelsesråd igangsat et 2-årigt projekt Brobygning til virksomhederne, som omhandler fastholdelse af mindre stærke ledige på arbejdsmarkedet. Jobcentret vil ved at tilbyde virksomhederne supplerende bistand og indgå i tæt dialog med virksomhederne arbejde for at bygge bro mellem borger og virksomhed. Dialogen skal bl.a. handle om, hvorvidt virksomhedens medarbejdere kan drage fordel af Kommunens sundhedstilbud (eksempelvis fysioterapi, misbrugsbehandling). Den er et vigtigt led i at forebygge langvarige sygemeldinger og dermed udstødning fra arbejdsmarkedet. Jobcentret har et ønske om at differentiere indsatsen således, at der udover serviceberedskabet også iværksættes en offensiv virksomhedsindsats overfor i første omgang udvalgte virksomheder. Målet med strategien er at fastholde flest muligt i virksomhederne ved sygemelding, reducere antallet af sygemeldinger og forkorte varigheden af sygefraværet. Projektet, som afsluttes i foråret 2011, skal munde ud i en egentlig strategi overfor virksomhederne i Høje-Taastrup kommune, når målet er en tidlig og helhedsorienteret indsats overfor borgere med atypisk sygefravær eller risiko for udstødning. Herudover er der fokus virksomhedernes ønsker til kommunikationsformen med Jobcentret (eks. via foldere/hjemmeside/telefonisk/fast virksomhedsbesøg etc.). Sygedagpengelovgivningen gældende fra oktober 2009 indeholder krav om fastholdelsessamtaler efter 4 ugers sygefravær mellem virksomhed og medarbejder med efterfølgende tilbagemeldinger til Jobcentret. Arbejdsmarkedsstyrelsen udarbejder i denne forbindelse en virksomhedsguide, som indeholder rådgivning og vejledning til fastholdelsessamtalerne på virksomhederne. Jobcentret vil understøtte implementeringsprocessen med fastholdelsessamtalerne i virksomhederne med telefonisk rådgivning ved behov og drage disse erfaringer ind i den kommende strategi for et tidligt samarbejde med virksomhederne i sygefraværssager. 15\n16 Ikke-arbejdsmarkedsparate De ikke-arbejdsmarkedsparate borgeres vej til arbejdsmarkedet er ofte meget kompliceret. Rent organisatorisk vil der derfor fortsat være fokus på at opkvalificere medarbejderne i Jobcentret til at kunne arbejde med disse komplekse problemstillinger. Der vil også være fokus på medarbejdernes arbejdsmiljø og trivsel i forhold til at håndtere denne meget krævende målgruppe. Også ved de ikke-arbejdsmarkedsparate skal der sættes ind med tæt opfølgning og være fokus på, at borgerne skal være aktive. I denne forbindelse vil der fortsat blive arbejdet med at videreudvikle tilbudsviften, så der kommer både mere bredde og mere kvalitet i tilbuddene. Der vil blive igangsat motivations- og beskæftigelsesfremmende aktiviteter, hvor der vil være fokus på kombination af sprog og beskæftigelsesfremmende aktivitet. Derudover vil der stadig være behov for livsstilsprojekter, hvor borgerne bevidstgøres om sundhed. Inddragelsen af virksomheder i forløbende vil stadig være et fokusområde, så aktiviteterne bliver så arbejdsmarkedsrettede som muligt. I den forbindelse har Jobcentret fokus på en god og kontinuerlig virksomhedskontakt, da det er forudsætningen for at skabe gode og varige resultater. Der vil derfor også blive arbejdet med at videreudvikle de metoder, som blev etableret i forbindelse med Projekt Virksomhedscentre. Her arbejdes der bl.a. på at formalisere samarbejdet med udvalgte virksomheder, hvor kommunens HR afdelingen kan virke som fordelingsnøgle til decentrale enheder for borgerne. Jobcentret vil endvidere deltage i Arbejdsmarkedsstyrelsen kampagne fra 2010 til juni 2011 om at udbrede virksomhedscentre. Et af målene under kampagnen er, at alle jobcentre under ét skal nå op på at 16 pct. i matchgruppe 4 er i virksomhedspraktik eller løntilskud. (For Høje-Taastrup betyder dette konkret med udgangspunkt i juni 2009, at 72 borgere i alt skal i virksomhedsaktivering. Dette er 40 mere end der var i juni 2009). Samarbejde om en helhedsorienteret indsats Høje-Taastrups Kommunes målsætning om at levere en helhedsorienteret indsats overfor borgerne er særlig væsentlig i forhold til de svageste ledige. Jobcentret vil derfor fortsat udvikle samarbejdet med relevante centre i Kommunen, herunder særligt Kommunens Socialog Handicapcenter, Sundhedscenter og Børne- og Ungerådgivningscenter. Jobcentret vil fortsat arbejde med at udvikle projekter til borgere, der er på kanten af arbejdsmarkedet. Det vil sige psykisk syge, misbrugere og borgere med øvrige helbredsmæssige problemstillinger. Indvandrere og efterkommere fra ikke vestlige lande Borgere med ikke vestlig-baggrund udgør en stor del af ledighedsgruppen i Høje-Taastrup Kommune. Målgruppen indgår på tværs af samtlige ydelsesgrupper. Derfor anvendes de strategier, som i øvrigt beskrives også i forhold til denne gruppe. Der er med andre ord ikke særlige strategier, som alene rettes mod borgere med ikke-vestlig baggrund. Trappemodel særlig anvendelig Det skal dog nævnes, at erfaringerne viser, at tilbud / redskaber i form af opkvalificering (herunder sproglig og faglig opkvalificering), virksomhedspraktisk, job med løntilskud og mentorordninger er særlig anvendelig i arbejdet med borgergruppen. Disse erfaringer blev gjort allerede før etableringen af Jobcentret under Jobexpres, der benyttede en variant af trappemodellen som led i at få borgere med ikke-vestlig baggrund i ordinær ansættelse. Som beskrevet i afsnittet om den overordnede strategianvendelse, så benyttes redskaberne og dermed inspirationen fra trappemodellen til at tilrettelægge forløb ud fra den enkeltes behov og kompetencer uanset etnisk baggrund. Dette bygger også på den klare sammenhæng, der er mellem trappemodellen og de muligheder, som lovgivningen præsenterer. Jobcentret vil påbegynde en styrket indsats overfor borgere omfattet af integrationsloven. Indsatsen går ud på at give selvforsørgende borgere omfattet af integrationsloven et tilbud om uddannelsesvejledning og hjælp til kontakt til uddannelsesinstitutioner, hjælp til at komme i sprogpraktik, løntilskud m.v. samt personlig coaching. Som led i at sikre en individuelt tilrettelagt og helhedsorienteret indsats overfor ledige med ikke-vestlig baggrund vil Jobcentret i 2010 have fokus på at kombinere sprogundervisning med en virksomhedsrettet indsats. Sprogundervisningen skal endvidere have fokus på arbejdsmarkedsdansk, så borgerne opkvalificeres til at begå sig sprogligt på en arbejdsplads. 16\n17 6 Mål og strategi for den virksomhedsrettede indsats Mål for den virksomhedsrettede indsats Identifikation af mål 8 og 9: I den virksomhedsrettede indsats er det afgørende, at de virksomheder, som Jobcentret samarbejder med, oplever, at Jobcenter Høje-Taastrup giver en god service og aktivt går ind og afhjælper udfordringerne i forhold til den efterspurgte arbejdskraft. Følgende mål er således formuleret: Mål 8: Service til virksomheder ved rekruttering og fastholdelse Mindst 80 pct. af virksomhederne, som Jobcentret samarbejde med, oplever at Jobcentret leverer en tilfredsstillende service i forhold til rekruttering og arbejdsfastholdelse/sygefravær. Mål 9: Administrativ assistance Mindst 85 pct. af virksomhederne oplever at Jobcentrets hjælp i forhold til administrative byrder i forbindelse med oprettelser af beskæftigelsestilbud i form af forskellige ordninger og aftaler i Jobcentret er tilfredsstillende. Strategier for den virksomhedsrettede indsats Rekruttering, opkvalificering og fastholdelse Samarbejdet mellem Jobcentret og virksomhederne virker efter hensigten, når de ledige job bliver synlige. I takt med den stigende ledighed er behovet for en effektiv formidling mellem udbydere og efterspørgere af arbejdskraft afgørende. Formidlingen er dobbeltrettet. Der er både behov for at udvide Jobcentrets viden om, hvilken arbejdskraft virksomhederne efterspørger, og samtidig skal virksomhedernes viden om hvilken arbejdskraft, der er til rådighed styrkes. I 2010 vil Jobcentret fokusere på både at styrke virksomhedskontakten i bredden og i dybden. Opkvalificering af ledige er et vigtigt element i arbejdet med at skaffe virksomhederne den nødvendige arbejdskraft. Erfaringer har vist, at opkvalificering mest effektivt finder sted under realistiske forhold ude på virksomhederne, f.eks. via løntilskud, virksomhedspraktik og voksenlærepladser. Som et led i Jobcentrets strategi skal der i 2010 findes flere virksomheder, der kan give plads til alle mennesker også de der ikke har alle de nødvendige kompetencer eller den største motivation. I denne forbindelse vil Jobcentret deltage i Arbejdsmarkedsstyrelsens kampagne om at udbrede de såkaldte virksomhedscentre, som skal løbe frem til juni Erfaringen viser, at et aktiv tilbud på en rigtig arbejdsplads til disse svage borgere har god effekt sammenlignet med andre aktiveringstiltag. Et andet væsentligt fokus i arbejdet med at hjælpe virksomhederne til at råde over den nødvendige arbejdskraft, er fastholdelse af medarbejdere i forbindelse med sygefravær, og indsatsen for at den sygemeldte kan vende tilbage så hurtigt som muligt. Der kan læses nærmere om strategien på dette område under afsnittet om sygemeldte. Hjælp til administration En væsentlig del af Jobcentrets samarbejde med virksomheder består i at etablere tilbud inden for trappemodellen, dvs. løntilskudsaftaler, virksomhedspraktikker og mentorstøtte. I takt med at lovgivningen vedrørende etablering af tilbud bliver stadig mere detaljeret, er der stigende administrative byrder forbundet med at etablere tilbuddene. Jobcentret ønsker, at den administrative opgave for virksomheder, der er positive overfor at indgå et samarbejde med jobcentret om tilbudsordninger, skal være så lille som muligt. I praksis kan Jobcentret lette virksomhedernes arbejde for eksempel ved at udfylde så stor en del af diverse blanketter som muligt og i øvrigt sikre, at Jobcentrets medarbejdere er i stand til at rådgive virksomhederne om udfyldelse af blanketter. Derudover vil Jobcentret have fokus på at afhjælpe den admini- 17\n18 strative byrde for virksomhederne ved at optimere arbejdsgange eller benytte elektronisk kommunikation, hvor det er muligt. Samarbejde med andre jobcentre på Vestegnen Jobcentret samarbejder med andre jobcentre på vestegnen om forbedring af den virksomhedsrettede indsats. Samarbejde initieres af Arbejdsmarkedsforum, som er et netværk bestående af Vestegnskommunernes jobcenterchefer. I netværket drøftes løbende bl.a. de udfordringer, der er regionalt i området, og kommende lovgivningsændringer. Netværket benyttes endvidere til videndeling, gensidig inspiration, erfaringsudveksling og samarbejde om de konkrete indsatser, som også besluttes af Arbejdsmarkedsforum. Samarbejdet har og vil fremadrettet i 2010 have fokus på tre følgende områder: 1) Registrering og anvendelse af virksomhedshedmodul: Målet er at kvalificere medarbejdernes kontakt med virksomheder, herunder at skabe overblik over virksomhedsbesøg på Vestegnen og kvalificere den enkelte medarbejder til virksomhedsbesøg. 2) Arbejdsmarkedsbalancen og flaskehals indsats: Har til mål at udarbejde en fælles procedure for brug af arbejdsmarkedsbalancen og hvis muligt en lokal arbejdsmarkedsbalance med henblik på effektivisering og profilering. Samarbejdet vil endvidere omfatte uddannelse og kurser til medarbejdere, samarbejde om kampagner m.m. 3) Anvendelse af redskabsviften: Har til formål at optimere og kvalificere anvendelsen af redskaberne. Konkret er der etableret en arbejdsgruppe med fokus på videndeling og gensidig inspiration om brugen af redskaberne med særlig fokus på mentorordning, virksomhedsrettet aktivering og samarbejdsaftaler. 18\n19 7 Mål og strategi for brug af andre aktører Identifikation af mål 10: Beskæftigelsesministeriet har krav om formulering af et mål, der omhandler brugen af andre aktører. Følgende mål for anvendelsen af andre aktører er derfor formuleret: Mål 10: Brug af andre aktører Brugen af andre aktører skal omfatte minimum 120 personer svarende til ca. 8 pct. af de ledighedsberørte (arbejdsmarkedsparate) i marts 2009 (1475 personer). Strategier for brug af andre aktører Som alle andre jobcentre har Jobcenter Høje-Taastrup ansvaret for at de lediges rettigheder og pligter overholdes - herunder at de får deres jobsamtaler, aktive tilbud og at der bliver fulgt op på deres forløb. Dele af denne indsats kan dog varetages af såkaldte andre aktører, der dermed overtager myndighedsopgaven vedr. opfyldelsen af borgerens ret og pligt. Andre aktører skal i denne forbindelse således ikke forveksles med leverandører, som er virksomheder og institutioner hos hvem Jobcentret køber aktiveringspladser, uddannelsespladser, kurser osv., men som ikke varetager myndighedsopgaven. Jobcentret benytter først og fremmest andre aktører i forhold til de målgrupper, hvor det er lovbestemt, at andre aktører skal varetage opgaven. Dette gælder de såkaldte LVUer ledige med længerevarende uddannelse. For Jobcenter Høje-Taastrup er der god ræson i at andre aktører varetager indsatsen overfor LVUerne, da kommunen har meget få borgere i målgruppen og derfor ville have svært ved at opbygge den nødvendige ekspertise til at varetage en professionel indsats overfor denne målgruppe. For at sikre en optimal varetagelse og stadig udvikling af indsatsen overfor de mange forskellige målgrupper i Jobcentret, er det afgørende at Jobcentret selv arbejder med målgrupperne og derigennem har aktuel viden om deres behov og vej til arbejdsmarked. Jobcentret ønsker med andre ord, at sikre at læring og innovation forbliver in house. Derfor vil andre aktører også blive benyttet til større opgaver, hvor disse er kendte for Jobcentret, og hvor der er behov for at skabe rum for, at Jobcentret kan koncentrere sig om andre/nye opgaver. Dette giver også Jobcentret et relevant grundlag til at udvælge den konkrete virksomhed/institution, som skal indtræde som anden aktør og varetage en konkret opgave. Ellers benyttes andre aktører i de situationer, hvor det vurderes, at servicen vil betyde en positiv forskel for den lediges tilbagevenden til arbejdsmarkedet sammenlignet med, hvad Jobcentret selv kan tilbyde. 19\nHøje-Taastrup Kommunes beskæftigelsesplan 2011\nHøje-Taastrup Kommunes beskæftigelsesplan 2011 Indholdsfortegnelse INDLEDNING... 3 BESKÆFTIGELSESPOLITISKE UDFORDRINGER... 4 MÅLGRUPPESPECIFIKKE UDFORDRINGER... 4 ARBEJDSKRAFTRESERVEN... 4 UNGE... 5 DE


Glutenfri Arkiv - Side 60 af 64 - Vanlose Blues\nMaria\t3. november 2014\nHvis jeg var Jamie Oliver, så ville jeg starte denne opskrift med at sige: "orangejuice and garam masala is Mister pumpkins best friends" Fordi det er de! Den lidt smagsneutrale hokkaido får sig lidt af et smags boost af appelsinsaften og Garam masalaen i denne gryderet. Og selv om det er en gryderet, så skal…\nMaria\t1. november 2014\nSunde snack nødder og rosiner med kakao og kanel kræver hverken røreskåle, køkkenmaskiner eller ovn. Alt du skak bruge er dine yndligsnødder, rosiner, kanel, kakao og en frysepose og så er du næsten allerede færdig. Engang imellem må det bare gerne være nemt ikke? Sunde snack nødder og rosiner med kakao og kanel Sunde snack nødder…\nMaria\t29. oktober 2014\nVegansk Stenalderbrød uden æg, mel og gluten. Men med masser af frø, nødder og kerner istedet. Super nemt at lave og passer helt perfekt til lige præcis det pålæg du elsker aller mest. Hummus, pålægs chokolade? Stenalderbrødet er din ven! Brød uden mel Brød uden mel, har ry for at være en ægget omgang. "Det…


VVS i Løsning Hedensted ⇒ Klik her og få 3 gratis og uforpligtende tilbud!\nBrug for VVS i Løsning Hedensted?\nSkal du bruge VVS i Løsning Hedensted? Så er du kommet ind til den helt rette hjemmeside. Her hos os, kan du nemlig nemt og hurtigt komme til at indhente op til 3 tilbud på VVS arbejde i Løsning Hedensted. Det er ganske gratis og uforpligtende, og faktisk er der en lang række fordele forbundet med det. Du kan læse mere om disse fordele i teksten her, hvor vi kommer ind på dem en efter en. Vi forklarer også nærmere om konceptet, så du kan finde ud af, om det at indhente op til 3 uforpligtende og gratis tilbud inden for VVS i Løsning Hedensted.\nDer er en lang række meget lukrative fordele forbundet med at indhente flere forskellige tilbud på din VVS opgave i Løsning Hedensted. Først og fremmest kan du i de fleste tilfælde spare penge på din opgave, og hvem er ikke interesseret i dette? En af årsagerne til at der kan være flere penge at spare, hvis du vælger at indhente flere forskellige tilbud på din opgave er, at VVS’erne i Løsning Hedensted godt ved, at de er i hård konkurrence med hinanden om at vinde din opgave. Dette presser altså prisen ned til din fordel, og det er til din fordel.\nUd over at der kan være penge at spare ved at indhente flere forskellige tilbud på din VVS opgave i Løsning Hedensted, kan der også være meget tid at spare i form af, at du ikke skal bruge din tid på at kontakte de forskellige VVS firmaer i Løsning Hedensted. Det kan godt tage lang tid, når du først skal finde de forskellige firmaer og efterfølgende bruge tid på at beskrive din opgave til en efter en for at finde det bedste tilbud. Her skal du blot beskrive din opgave en gang, så sørger vores samarbejdspartner for resten af arbejdet. Det er dejlig nemt og hurtigt, og det behøver ikke at tage mere end 10 minutter, før du kan have indsendt din beskrivelse.\nUd over en besparelse i tid og penge, vil du også være garanteret kun at modtage tilbud fra de bedste firmaer inden for VVS i Løsning Hedensted. Det er vigtigt for os, at du får udført det bedst mulige arbejde, og derfor har vi altså valgt at finde en samarbejdspartner, der kan garantere dette. Der er jo nemlig ingenting ved at få udført dårligt VVS arbejde i Løsning Hedensted. Vi ønsker samtidig at være stedet, du forbinder med en god oplevelse inden for VVS i Løsning Hedensted, og derfor vil vi meget gerne give dig den bedste oplevelse. Oven i disse 3 fordele skal du også huske på, at det er ganske gratis og uforpligtende at indhente tilbud på god VVS i Løsning Hedensted.\nUd over at tale om de fordele, der er forbundet med at indhente op til 3 tilbud på en dygtig VVS’er i en by nær dig, så er det også meget relevant at fortælle, hvordan man gør det helt lavpraktisk. Først og fremmest skal du videre til vores samarbejdspartner hjemmeside. Dette kan du gøre via den grønne knap på denne side, hvor du også kan komme direkte ind til hjemmesiden. Efter dette bliver du sendt trygt og sikkert videre til deres hjemmeside, hvor du skal udfylde din opgavebeskrivelse. Det er en god idé at være så konkret og detaljeret som overhoved muligt, da det også vil medføre, at du vil modtage mere konkrete tilbud på din opgave. Prøv derfor at lave en så detaljeret opgavebeskrivelse som overhoved muligt, da det vil give dig nogle mere konkrete tilbud på VVS i Løsning Hedensted i sidste ende.\nEfter du har beskrevet din opgave, skal du blot læne dig tilbage og afvente at modtage dine tilbud fra vores samarbejdspartner. Dette vil typisk inden for 1-3 hverdage. Når du får dine tilbud kan du frit sammenligne dem med hinanden og finde frem til det, der passer bedst for dig. Kunne du ikke tænke dig at benytte nogle af tilbuddene, er det ganske gratis og uforpligtende at benytte servicen, så du er derfor ikke forpligtet til noget, før du har underskrevet en aftale med et VVS firma i Løsning Hedensted. Det er en hurtig og glidende proces, og vi håber, at du vil få en god oplevelse med det, ligesom de mange andre kunder, der også har benyttet sig af netop denne service.\nHvis du bare er en smule handyman og har forstand på VVS i Løsning Hedensted, giver det god mening at overveje, om du kan løse opgaven selv. En af fordelene ved at gøre dette er, at der er mange penge at spare, da du ikke skal betale løn til en VVS mand fra Løsning Hedensted.\nDet er, at du kan spare en masse tid ved at hyre et firma inden for VVS i Løsning Hedensted. Du skal dermed ikke selv købe materialer, og du skal ikke selv bruge tid på at udføre arbejdet. Der er godt nok en udgift i form af løn forbundet med det, men det burde sagtens kunne opveje tiden og kvaliteten i det udførte arbejde.\nVi er en hjemmeside, hvor du bliver sat i forbindelse med et af de absolut bedste firmaer inden for at indhente tilbud på VVS i Løsning Hedensted. Vi ønsker, at du får den bedste oplevelse med dette, og derfor har vi besluttet at finde det bedste firma at arbejde sammen med, fordi vi ganske simpelt ønsker dig det bedste, og at vi gerne vil være det sted, hvor man starter en god VVS oplevelse.\nBrugerbedømmelse: 4.2/5/5 baseret på 87 anmeldelser 0


Minkavl i Alslev gennem 50 år 1. Rapport om. Minkavl i Alslev fra udarbejdet 2010 af Alslev Sognearkiv - PDF\nMinkavl i Alslev gennem 50 år 1. Rapport om. Minkavl i Alslev fra udarbejdet 2010 af Alslev Sognearkiv\nDownload "Minkavl i Alslev gennem 50 år 1. Rapport om. Minkavl i Alslev fra 1960-2010. udarbejdet 2010 af Alslev Sognearkiv"\n1 Minkavl i Alslev gennem 50 år 1 Rapport om Minkavl i Alslev fra udarbejdet 2010 af Alslev Sognearkiv\n2 Minkavl i Alslev gennem 50 år 2 Indholdsfortegnelse: Side 01: Forside, Side 02: Indholdsfortegnelse Side 03-06: Rapport om minkavl i Alslev Side Kort beskrivelse af de enkelte farme Bilag 1 Oversigt over farme Bilag 2 Lidt statistik over minkavl i Danmark Navnehenvisninger: Andreasen, Bjarne side nr. 12 Buurgaard, Henning side nr. 17 Christensen, Claus side nr 20. Christensen, Hans side nr 20. Danielsen, Viggo side nr. 23 Gade, Søren side nr. 22 Gregersen, Britta side nr 16. Hansen, Johanne side nr. 11 Hansen, Ole side nr. 11 Hansen, Søren side nr. 14 Hjort, Søren side nr. 19 Jacobsen, Egon Krath side nr. 17 Jensen, Bent Lykke side nr 22. Jensen, Gunnar Helth side nr. 24 Jepsen, Jens P. side nr. 24 Jepsen, Chr side nr 24. Knudsen Niels H side nr. 23 Mortensen, Bjarne side nr. 13 Møller, Arne side nr. 9 Nissen, Hilmer side nr. 18 Pedersen, Eivind side nr. 21 Petersen, Hans Esbjerg side nr. 15 Pedersen, Inger side nr. 16 Pedersen, Poul side nr. 16 Rahbek, Knud side nr. 25 Rahbek, Thora side nr. 25 Rhod, Hans side nr. 21 Smedegård, Kresten E. side nr. 21 Sørenen, Birthe side nr. 18 Thestrup, Seir side nr. 10 Thuesen, Eivind side nr. 19 Wolf, Kim side nr. 17\n3 Minkavl i Alslev gennem 50 år 3 Gennem de seneste 2 generationer har erhvervsudviklingen i Alslev Sogn været negativ - bortset fra minkavl - og derfor har Alslev Sognearkiv ønsket at beskrive minkavlens udvikling i sognet fra begyndelsen af 60erne frem til i dag Rapporten er udarbejdet på grundlag af interviews med hovedparten af alle de personer, der har drevet minkfarm i sognet, og hvor dette ikke har været muligt, er informationer hentet ind ved familie og naboer. Indledning. Pelsdyravl var blevet startet op i Danmark omkring 1930, men slog først igennem herude i Alslev langt senere, nemlig i begyndelsen af 60erne. Traditionel vestjysk landbrugsdrift tilpasset klima og afsætningsmuligheder har gennem generationer - helt frem til omkring været eksistensgrundlaget for beboerne i området omkring Alslev Å udløb i Varde Å et område bestående af de 6 ejerlav, der tilsammen udgør Alslev Sogn Produktionen på gårdene skulle dække familiernes selvforsyning med kød, korn og uld samt materialer til bygningerne/driftsmidler, og så skulle der fremskaffes tørv til brændsel. Derudover skulle der være en merproduktion, som ved aflevering eller salg kunne dække hartkornsskat til kongen, tiende til kirken og landgilde til herremanden. Nye tider med nye dyrkningsformer og produkter spirede frem efter de store landboreformer omkring 1790, hvor driftsformen ændres, så hver enkel gård fik sine egne marker. I Alslev Sogn fandt den store udskiftning af Alslev og Toftnæs ejerlav sted i 1794 og 1795, og dette blev starten på en kraftig udvidelse af både landbrugsarealerne og i antallet af bedrifter. Udmarkerne mellem Alslev/Forum, Alslev/Torrup og Alslev/Hostrup blev inddraget og opdyrket. Omkring udskiftningen ved år 1800 var der 50 ejendomme i sognet, og ved kulminationen i 1954, hvor den sidste landejendom blev etableret på Forumvej 101, var sognets gårdantal steget til over det dobbelte. Med etablering af andelsmejeriet i Alslev 1885 blev det også her i sognet muligt at producere og sælge mælkeprodukter af høj kvalitet, og frem til omkring 1965 var sognets erhvervsaktivitet og skattegrundlag - som nævnt - stadig total domineret af landbruget, primært med mælkeproduktion, der blev suppleret med svinedrift og lidt fjerkræ. Så ændrede situationen sig for dansk landsbrugsdrift markant fra omkring Rentabilitet krævede store enheder, og antallet af ejendomme, hvor hovedindtægten kom fra traditionelt landbrug faldt hurtigt, og her i 2010 er antallet af heltids landbrugsbedrifter faldet til 1 stk. svinegård, 7 stk. gårde med mælkeproduktion samt et par gårde med blandet drift og så en masse fritidsejendomme med heste. I denne omstillingsproces blev der plads og basis for minkfarme i Alslev, og dem er der nu lige så mange af, som der er af traditionelle landbrug..\n4 Minkavl i Alslev gennem 50 år 4 Minkavlens opstart Forud for etableringen af disse nye pelsfarme, havde der under Besættelsen været en lille produktion af skind fra sumpbævere i Alslev. Rhod på Damsmark havde disse dyr ved gårdens ler- og mergelgrave, Andreas Gade fra Kirkegade havde nogle i bækken ved Løvmose, og så havde Chr. Eg Petersen fra Kirkegade dyr nede i Ålegrøften. Det drejede sig kun om et mindre antal bævere, og tilbagevending til en mere almindelig forsyningssituation efter krigen lukkede hurtigt denne lille nicheproduktion. Esbjerg-området blev arnestedet for pelsdyravl i Vestjylland med opstart sidst i 30erne. En mængde, men overvejende små pelsdyrfarme, som kunne anvende affaldsprodukterne fra den stedlige store fiskeindustri til mink- og rævefoder, skød op. Efterhånden voksede flere af farmene sig så store, at der skulle ansættes medhjælpere, og så begyndte kendskabet til pelsdyrsproduktionen at brede sig som ringe i vandet, og nåede også ud til Alslev Sogn. Flere af minkfarmerne herude bl.a. Arne Møller og Poul Pedersen havde haft ansættelse på farme i Esbjerg, inden de selv startede produktion. De første minkfarme i Alslev. De 2 første farme blev startet op helt fra grunden på nye parceller. Så fulgte de efterfølgende etableringer som supplement til den bestående landbrugsproduktion, og så er de seneste 2 etableringer igen sket på nyoprettede ejendomme. Næsten alle, der startede på minkproduktion, havde en eller anden form for landbrugsmæssig uddannelse som basis for opstarten, men enkelte begyndte alene med lysten til at tjene penge og være selvstændig minkfarmer som motivation. (se ved omtalen af de enkelte farme) Seir Thestrup, Torrupvej 18 og Arne Møller, Forumvej 48 etablerede de første farme omkring 1963/1964, og begge købte omkring 1 tdr. land og byggede såvel beboelse som farm op på bar mark.. Efterfølgende og næsten samtidig blev der ved flere gårde bygget nogle små minkhaller. Det var ved Thomas Hansen, Forumvej 112, Viggo Danielsen, Torrupvej 17, Hans Jørgen Rhod på Damsmark, og ved Gunnar Helth Jensen på Tulsmarkvej 48. Henry Christensen på Hjerting Landevej havde også nogle få mink, men vist ikke minkhal. Mange steder var der medinvestorer af primært fiskeskippere fra Esbjerg. Dog gik stigningen i Danmark fra farme med 1.1 mil. solgte minkskind i 1960 til farme med produktion af 3.2 mill skind i 1969 stort set uden om Alslev. Rentabiliteten i pelsproduktionen har altid bølget op og ned, hvor gode tider blev efterfulgt af dårlige tider. Omkring 1970 faldt salgsprisen pr. skind fra omkring kr. 100 i 60erne til kr. 75, og produktionen gav nu underskud. Dette fik antallet af danske farme til at blive halveret på 5 år, så der i 1975 kun var tilbage, men farmene var nu til gengæld blevet større.\n5 Minkavl i Alslev gennem 50 år 5 Her i Alslev lukkede de 3 små farme, medens de 2 først etablerede fortsatte. Nyetablering fandt dog også sted for Poul og Inger Pedersen flyttede deres farm fra Sædding til Tulsmarkgård i 1970, og det samme gjorde Søren Hansen, Tulsmarkvej 37. omkring Priserne for minkskind steg dog igen fra omkring 1975 og denne opgangsperiode varede i næsten 15 år. Ole Hansen, Forumvej 112 genoptog produktionen i 1974, og Hans Christensen startede også samme år med mink ved siden af sin sædvanlige landbrugsproduktion, og på Damsmark og ved Chr. Jepsen på Tulsmarkvej blev der også bygget minkhaller. Den store etableringsperiode. I løbet af 80erne steg priserne på minkskind, og antallet af farme og avlstæver fulgt med. På landsplan passerede den årlige produktion 10 millioner stk. skind, og disse økonomisk gode forhold medførte etablering af mange nye farme i Alslev. Egon K. Jakobsen og Henning Buurgaard etablerede farm i 1979 på Forumvej 80, Bent Lykke Jensen, Torrupvej 53 i 1982, Bjarne Andreasen Forumvej 113 i 1984, Hilmer Nissen Torrupvej 35 i 1984, Niels Henrik Knudsen, Forumvej 74 i 1985 Hans Esbjerg Petersen Hjerting Landevej 135 i 1987, dog allerede i 1982 uden for sognet Smedegård & Pedersen på Torrupvej 12 i 1988 Søren Hjort Vibækvej 34 i 1988 Bølgetoppen og de høje priser blev efterfulgt af en dyb bølgedal fra Frem til omkring 1995 var det meget vanskeligt - nogle siger endda umuligt - at drive rentabel minkproduktion, og antallet af farme i Danmark faldt igen fra i 1989 til år senere. Produktionen blev også reduceret over denne 10 års periode fra omkring 3 mill. avlstæver til 2 mil. avlstæver, men farmene blev større og de fleste deltidsbrug forsvandt. Der var kun overlevelsesmuligheder for de professionelle og der er da heller ikke sket nyetableringer af minkfarme i Alslev de seneste 20 år. Generationsskifte på minkfarmene. Derimod har de første generationsskifter fundet sted. Arne Møller solgte i 1999 sine bygninger m.m. til Bjarne O. Mortensen, og produktion blev flyttet til Forumvej 101. Ved Søren Hansen på Torrupvej 37 blev produktionen forpagtet ud i 1999 og senere solgtes farmen til Hilmer Nissen. Tulsmarkgård blev i 2003 købt af Knud Rahbek som yderligere i 2009 købte Hilmer Nissens gård og minkproduktion.\n6 Minkavl i Alslev gennem 50 år 6 Sådan har ejerforholdene omkring minkfarme i Alslev Sogn udviklet sig over 50 år. Fra en start med små deltidsfarme på samlet under avlstæver til nu omkring her i 2010 eller næsten 1 % af Danmarks avlstæver fordelt på 9 farme, og hvor flere af driftsenhederne nu er så store, at der er året rundt er ansat personale. Leverandører til minkfarmene. I Alslev har der kun fundet produktion af minkfoder sted hos Seir Thestrup. Efter de dårlige tider omkring 1970 vurderede han, at der var rentabilitet og besparelser i egenproduktion af foder, og dette fortsatte indtil 1976, hvorefter det blev næsten umuligt at opkøbe fiskeaffald på havnen i Esbjerg. Så solgte han sit fryseanlæg til Carsten Carstensen i Toftnæs og klarede sig på anden vis. Niels Henrik Knudsen brugte kun tørfoder i de 3 år han havde mink. De øvrige har købt foder ved fodercentralerne, og flertallet af minkfarmere i Alslev var med som andelshavere, da Dooleweerdts fodercentral i Tarp blev overtaget af egnens minkfarmere. I begyndelsen skulle foderet i Tarp hentes i 40 l spande, senere blev det bragt, men først fra 1983 kom der tankbiler med det færdiglavede minkfoder til køletankene ved farmene. Bygningen og udvidelserne af minkfarmene gav også arbejde til lokale håndværkere, hvor bl.a. Hans Esbjerg Petersen, før sin egen etablering som minkfarmer, var stærkt involveret. Alslev Rustfri Stål snuste også til minkbranchen og udviklede omkring 1987 en aftrykker som bl.a. blev testet ved Jacobsen & Buurgaard, og forhandlet af Jasopan, men opbremsningen og lavkonjunkturerne omkring 1990 stoppede denne produktion Billedet er af en Alslev-afrykker Rævefarme. Udover minkproduktion har Jacobsen & Buurgaard, Tulsmarkgård samt Ole Hansen i kortere perioder omkring 1983 haft ræve, men denne produktion er nu væk fra Alslev. Udvikling frem mod nuværende niveau. På alle områder indenfor pelsdyravlen er der sket store forandringer. Da de første farmere startede op var der næsten ingen lovkrav af nogen art, men snart efter begyndte en lind strøm af cirkulærer og bekendtgørelser at tilflyde pelsdyrsbranchen med mangeartede krav, så som regulering af afstandskrav til naboer, dokumentation for\n7 Minkavl i Alslev gennem 50 år 7 medicinforbrug, indhegning, arealkrav, regler for bortskaffelse af gylle, krav om gyllerender, krav om burstørrelser og meget mere. Avlsarbejdet omkring mink har over tid forbedret mulighederne for rentabel drift. Før var mink små hidsige krabater, medens de i 2010 er noget mere rolige og omgængelige samt markant større. Den samme positive trend har også gjort sig gældende for hvalpeantallet pr. kuld. Tallene på landsbasis er steget fra omkring 3,3 hvalp pr. tæve i 1960 til 5,0 i 1990, men siden er udvikling stabiliseret og gennemsnittet er i ,4, dog lidt højere her i Vestjylland. Dette kan primært tilskrives de bedre sundhedsforhold for såvel tæver som hvalpe. Minkfarmernes faglige ballast forud for etableringen har primært været en landbrugsopvækst efterfulgt af en landbrugsuddannelse med skole og arbejde på gård/minkfarm. Mekaniseringen af minkdriften startede med motoriserede fodervogne til erstatning af en manuel skubbet vogn og en såkaldt foderkop, som blev brugt til at placerede foderet med ovenpå burene, og næsten samtidig kom de automatiske og frostsikre vandingssystemer. Gyllehåndteringen er også blevet udbygget og forbedret med render og gylletanke. Løbende og i takt med at farmene er blevet større, er der udviklet flere og flere maskiner til hjælp ved behandlingen af skindene. Tromler med forskellige funktioner, skindskraberne som efterhånden er blevet fuldt automatiserede, og tanemaskiner som er blevet udviklet, så de passer rationelt sammen med tørringen af skindene, samt - som det væsentligste - mere og mere effektive pelsningsmaskiner, som nu er blevet til pelsningsrobotter, hvor minkpelsen bliver skilt fra kroppen med minimal brug af muskelkraft. Alle disse forbedringer har medført en kolossal produktivitetsstigning ved pasning af mink. Hvor Poul Petersen kan berette om, at en person omkring 1953 skulle passe omkring 250 tæver godt nok inkl. fremstilling af foder så er kravet nu, at en person skal kunne magte pasningen af op mod tæver uden at det af den grund går ud over minkenes trivsel og velvære. Samarbejde mellem minkavlerne. Der har været tradition for samarbejde omkring pelsning. Søren Hjort og Bjarne Andreasen har altid fået pelset ved Ole Hansen, Hans Esbjerg og Hans Christensen fik nogle par år pelset ved Jacobsen & Buurgaard, hvorefter Hans Esbjerg etablerede eget pelseri, medens Bjarne Mortensen og Smedegård har egne pelsningsfaciliteter.\n8 Minkavl i Alslev gennem 50 år 8 Afslutning. Denne beskrivelse af minkavlens første 50 år i Alslev med oversigt over farme og bilag - er lavet for at fortælle om de forandringens vinde, der har blæst hen over vort sogn. Alle erhverv - såvel håndværk, butik som landbrug - er blevet reduceret i betydning. Eneste undtagelse er minkavl, der har vokset sig stadig større og som i dag beskæftiger omkring 25 personer og således er det største produktionserhverv i Sognet. Tak til alle som uden undtagelse har taget mod invitationen om at medvirke ved Alslev Sognearkivs projekt, og også tak til de mange, som har indleveret materiale, bøger og billeder, så Arkivet nu har en brugbar dokumentation for udviklingen. Udarbejdet fra januar til september 2010 af Hans Ole Villadsen Arkivleder for Alslev Sognearkiv.\n9 Minkavl i Alslev gennem 50 år 9 Forumvej 48, matr.nr. 9u Alslev Arne Graversen Møller Farmen blev startet i 1964 og solgt til flytning i Grunden til farmen på 0,6 ha blev udstykket fra naboejendommen tilhørende svigerfaderen Mads Møller Christensen. Forud for opstarten havde A.G.M. været ansat på pelsdyrfarmen Fox, Darumvej, Esbjerg fra , og derefter et år ved Carl Højbo Nielsen. Starten skete i finansielt samarbejde med 3 fiskeskippere fra Esbjerg, der i 2 omgange blev købt ud, og fra 1976 havde A.G.M. farmen alene. Hustruen Jytte har været medhjælpende i hele ejerperioden blev der bygget parcelhus og en 4-rækkers hal på 9 fag, som udvides i Senere tilkøbtes mere jord, og der blev bygget 4 stk. 2-rækkers haller i 13 fag. I 1982 blev der bygget et hus til pelsning m.m. og i en årrække herefter var der ansat medhjælper. Tanemaskine, strygemaskine blev købt i 1985, afstifter i Pelsning skete manuelt med eksterne medhjælpere. Driften har haft fokus på avlsarbejde, og der er solgt en del avlsdyr fra farmen. Fra starten var der 300 tæver og ved afhændelsen i 1999 omkring Billedet viser Arne på pelsudstilling i Tarp 2010\n10 Minkavl i Alslev gennem 50 år 10 Torrupvej 18, matr.nr. 3ab Alslev Seir Thestrup Nielsen, fd Seir Thestrup var udlært elektriker, men blev i 1959 inspireret til at forsøge sig med minkavl sammen med brødrene Andreas og Thue Thuesen på deres fødegård i Hjerting, Starten var 10 tæver opkøbt ved en minkfarmer Filskov, der havde farm i Måde ved Esbjerg. (Han spiste på Hjerting Badehotel, hvad Seir også gjorde) I 1962 købtes 1½ tdr. land frijord ved Torrupvej af Otto Hansen fra Tulsmark, (senere jordkøb bragte grunden op på m 2) og her blev der i 1963 bygget et parcelhus på 98m 2 samt en 6-rækkers hal. Der var kapacitet til 100 egne tæver, samt 70 tæver, som var i pension for hans bror. Senere blev der bygget pelsningsrum samt yderligere 3 stk. 2-rækkers haller, så kapaciteten kom op på 400 tæver. De første år blev foderet købt ved Dooleweerdt i Tarp, men i 1970, hvor pelspriserne var i bund, blev der bygget et frysehus, for Seir mente, at egen foderproduktion ville være billigst.. Derfor blev han den eneste minkfarmer i Alslev, der selv har produceret foder. Det foregik i Derefter blev der vanskeligt at skaffe fiskeaffald fra Esbjerg Havn, og han stoppede med foderproduktionen, og frysefaciliteterne blev solgt til gartner Carsten Carstensen i Toftnæs. Derefter købte han foder nogle år ved Fox på Darumvej i Esbjerg, og de sidste år frem til ophør af produktion i 1991, anvendte han tørfoder. Billederne viser Seir i 2010 ved en af sine gamle maskiner samt luftfoto af farmen fra ca. 1965\n11 Minkavl i Alslev gennem 50 år 11 Forumvej 112, matr.nr. Østermarkens Minkfarm. Ole Hansen og tidligere moderen Johanne Hansen I samarbejde med brugsuddeler Simonsen startede Oles mor, Johanne Hansen farmen omkring 1965, hvor der blev bygget en 4-rækkers hal til 125 tæver. Simonsen udtrådte efter et par år, og Johanne drev farmen indtil sin død i 1968, hvorefter driften blev indstillet. Produktionen blev genoptaget af Ole Hansen i 1976 med 150 tæver og samtidig blev hallen forlænget. Ole Hansen havde bl.a. arbejdet for Ravn i Forum, og derfra købt de første avlsdyr. I 1979 blev farmen udvidet til tæver, og faderen Thomas Hansen og Viggo Loklindt trådte ind i et interessentskab. Der skete løbende udvidelser til tæver, og der blev bygget til, så farmen kom op på 4 stk. 4-rækkers haller og 10 stk. 2-rækkers. Loklindt udtrådte i 1983, Thomas i 1987 og derefter har O.H. været eneejer af farmen. I 2007 blev der bygget en stor 20-rækkers dobbelthal med bure, og produktionen udvidet til tæver. Ole H. påbegyndte omkring 1981 en produktion af ræveskind og havde også nogle mårhunde, men denne produktion blev efter en kort årrække nedlagt, bl.a. fordi de nødvendige tilladelser ikke var indhentet. Der har været medhjælpere på farmen bl.a. Freddy Borgwardt, Alslev og svogeren Bjarne Andreasen, som senere etablerede en farm på nabogården til Ole. Nu er sønnen Kasper tilknyttet driften. Medhjælpere ved pelsning har bl.a. været Niels Skovgaard Nielsen, Esbjerg (lastoptager) og hustru. Første pelsningsmaskine blev købt i 1987, men skrottet, da den ikke fungerede rationelt, og først i 1994 blev der igen købt pelsningsudstyr nu en BS-afrykker. Maskinparken er løbende opgraderet og tørrefaciliteterne ligeså. Der pelses også for Bjarne Andreasen og Søren Hjort. Billederne er af den oprindelige gård samt luftfoto med den første hal.\n12 Minkavl i Alslev gennem 50 år 12 Forumvej 113, matr.nr. 20i Alslev Bjarne Peder Christian Andreasen Ejendommen fra 1939 nu på 3,2 ha blev købt til overtagelse primo 1984 med henblik på etablering af deltidsfarm. Jorden var da af sælger afhændet særskilt til naboen Henning Andersen, Langsomgård. Der blev bygget 2 stk. haller i 1984, 1 stk. i 1986 og 4 stk. i 1989, og alle haller blev forlænget i 2002, så på nuværende tidspunkt er der 7 haller, hvoraf 2 stk. er 6-rækkers og 5 stk. er 2-rækkers. Der blev bygget gylletank på 1050 m 3 og gyllesystem i Opstarten var med 200 tæver og efterhånden udvidet til 1200 tæver. Pelsforarbejdningen er i hele perioden sket ved naboen/svogeren Ole Hansen, så udover fodermaskine er der ikke inventar. Foder er hele tiden blevet købt i Tarp, og avlsdyr er købt rundt omkring på egnen. Forud for etableringen var Bjarne Andreasen tømrer, og arbejdede heltids uden for farmen frem til omkring år Billedet er af gården på Forumvej, som ligger foran farmen.\n13 Minkavl i Alslev gennem 50 år 13 Forumvej 101, matr.nr. 1f Langsom gdr. Bjarne Overgaard Mortensen Bjarne Mortensen købte i 1999 besætning, inventar og bygninger af Arne Møller på Forumvej og flyttede bedriften over en 2-årig periode til sin ejendom på Forumvej 101. Han overtog tæver i 9 stk. 2-rækkers haller på 30 fag, som senere er udvidet til 15 stk. haller med nu tæver. Havde forud for etableringen arbejdet som vikar bl.a. på minkfarme. I.f.m. lovkrav fra 2010 om større bure reduceres besætning, da placeringen nær naturområdet ved Alslev Å forhindrer udvidelser. Byggede pelsrum m.m. i 2005 og fik samtidig pelsningsrobot. Passer selv farmen med løs hjælp fra familie m.fl. Billederne viser Bjarne 2010 med mink og ejendommen, der er fra 1954\n14 Minkavl i Alslev gennem 50 år 14 Torrupvej 37, matr.nr. 16h Alslev Søren Hansen, Sædding. Farmen blev i 1978 flyttet fra Sædding til Torrupvej, hvor Søren Hansen havde købt et areal af Hilmer Nissen. Arealet var købt allerede i 1976, men på grund af uklarhed om jordkøbet hos Jordbrugskommissionen for Ribe Amt blev etableringen trukket over 2 år, og Søren måtte et år have sine dyr parkeret midlertidig på anden farm. Startede minkproduktion på farm ved fødegården i Sædding med 300 tæver, men p.g.a. byudviklingen blev gården der solgt til udstykning og Søren skulle finde et nyt sted til sine mink. Kontakten til Hilmer Nissen blev skabt gennem Poul Pedersen på Tulsmarkgård. Opstarten var i en 4-rækkers hal sammen med 3 stk. 2-rækkers. Udvidede i 1993 med yderligere 5 stk. 2-rækkers haller samt servicebygning. (Denne stålhal nedbrændte i 1995, men blev genopbygget) Sluttede i 1999 som 60-årig med tæver. Har selv passet farmen med hjælp både til drift og pelsning. Forpagtede farmen ud i 1999 til Poul Erik Mathiesen, Sædding og fra 2001 til Hilmer Nissen, der så i 2005 købte farm med jord og lagde det sammen igen med Torrupvej 35. Billederne viser branden 1995 samt den nyopførte farm.\n15 Minkavl i Alslev gennem 50 år 15 Hjerting Landvej 135, matr.nr. 1ah Toftnæs Hans Esbjerg Petersen Hans Esbjerg afviklede i 1996 sin tømrerforretning, men havde allerede i 1981/2 startet en minkfarm op. Først i Knoldeflod med haller fra Damsmark (sammen med Robert Hansen i selskabsregi - RH blev dog allerede blev købt ud i 1983), og i 1984 en nybygget 4-rækkers hal. I 1985 blev der købt 1,5 ha fra Poul Andersen Hjertingvej, og farmen blev flyttet til Toftnæs i 1986, men farmen i Knoldeflod blev først afhændet i Senere i 2004/5 købes yderligere 18,1 ha af Carsten Carstensen, Toftnæs for at opfylde arealkrav, så antal af avlstæver kunne udvides. Farmen i Toftnæs startede med 750 tæver fra Knoldeflod, og via mange løbende udvidelser senest i 2006 øges besætningen løbende til tæver, hvilket gør farmen i 2010 til den største i området. Første maskinhus bygges i 1990 og udvidedes i 1997 med pelseri, frokoststue, toiletter m.m. Foder blev først leveret fra OK pelsdyrfoder på Darumvej, senere Scanfrost på Havnen i Esbjerg og nu fra Sydvestjysk Fodercentral i Tarp. Hallerne er 4 eller 6-rækkers og er mellem 100 og 160 m lange. Ved opstarten i Toftnæs blev der etableret gyllerender forsynet med skrabeanlæg, der dog viste sig begrænset effektiv, og senere er udskiftet. Pelsningshal er fra 1997 og med frokoststue, badefaciliteter, pelseri, tørreri samt lade. I fik H.E. pelset ved Egon K. Jakobsen på Forumvej, men derefter etableredes eget pelseri, først i Bredgade i Alslev og senere fra 1997 på farmen. De første pelsningsmaskiner og tørreri blev købt brugt, men fra 1997 er såvel tørrefaciliteter (nu med tørrevogne) som pelsmaskiner løbende blevet opgraderet. Ny tanemaskine og computerstyret skrabemaskine anskaffes i 1998, og fra 2004 til 2010 udskiftes/ anskaffes yderligere maskiner til pelsningsarbejdet senest ny flå robot. Har fra 2005 haft 2-4 lettere til at hjælpe i pelsningssæson, hvor der også pelses for Hans Christensen, Kirkegade, så der samlet pelses omkring mink. Noget medhjælp frem til 1987, hvorefter farmen i 11 år passes alene af Hans og hustruen Anne Lise. Fra en heltidsansat og efterfølgende 2 medhjælpere. I pelsningssæsonen 2009 var der 12 personer ansat, heraf 4 lettere, og der blev forarbejdet stk. minkskind. Luftfoto af farmen 2009\n16 Minkavl i Alslev gennem 50 år 16 Damsmarkvej 6, matr.nr. 2a Tulsmark, Tulsmarkgård Poul og Inger Petersen og fra 1992 Britta Gregersen (datter) Ejendommen Tulsmarkgård blev købt omkring årsskiftet 1969/70, og familiens farm fra Sædding på 550 tæver blev flyttet derud. Poul Pedersen var allerede omkring 1946 begyndte at arbejde med mink i Nordjylland, og familien flyttede til Esbjerg området i 1953, hvor han blev ansat på Pazhasina , og efterfølgende var driftsleder på Johan Olsens minkfarm, først i Måde og senere i Tjæreborg Hustruen Inger startede i 1961 med 10 tæver på en lille farm i Måde og flyttede senere til Sædding stadig på lejet grund med 50 tæver. Måtte ligesom Søren Hansen, Torrupvej flytte fra Sædding p.g.a. byudvikling. Farmens bygninger bestod da af 1 stk. 4-rækkers hal og 6 stk. 2-rækkers haller, som alle blev flyttet til Tulsmark. Her blev farmen udvidet til 15 stk. 2-rækkers haller, og i 1987 bygges vest for gården et medhjælper hus til datteren Britta og manden Jens - der begge fra 1982, var medhjælpere på farmen - samt yderligere 5 stk. 2-rækkers haller på 80 m ved dette hus. Disse haller blev benyttet som sommerfarm. Naboerne i området benyttedes i stor udstrækning som hjælpere, bl.a. Leo og Nelly Sørensen, Inger Alslev og Vera Hansen, samt sønnen Søren, alle Tulsmark. Niels Hansen tidl. Torrupvej 35 var fra ansat fast på timeløn. Farmen blev i 1982 A-farm, og der var fokus på avlsarbejde. Fik i 1983 Top lot med et bundt hvide skind. Har fået foder fra Dooleweerdt/Tarp hele perioden som selvstændige farmere. Første fodermaskine købt i 1970, tanemaskiner fra omkring 1977 medens afrykker først blev anskaffet omkring I 1999 blev farmen først oversvømmet d p.g.a. skybrud, og senere d under orkanen - skete der skader for over 1 million på farmen. Udviklingen i produktivitet er over de 50 år som Poul P. har arbejdet med mink, steget markant. Omkring 1952 skulle en mand passe 150 tæver, omkring 1960 var kravet fordoblet til 300 tæver, dog indbefattede arbejdet også produktion af foder. Her 2010 ligger kravet omkring tæver pr. heltidsansat.\n17 Minkavl i Alslev gennem 50 år 17 Forumvej 80 og 82, matr.nr. 8q Alslev Egon Krath Jakobsen og Henning Buurgaard Kim Wolf fra 2004 Farmen blev etableret på Egons gård, som han købte i 1962 (26,6 ha). Havde da blandet drift med svin og køer. Svinene blev sat ud i 1972, og køerne i 1982, og herefter var driften alene baseret på pelsdyrsavl samt markdrift. Opstarten skete for sjov i 1979 med et par ræve i Hennings hønsehus. I 1981 blev der etableret et interessentskab, som byggede en lukket 4-rækkers hal med en startbesætning på 10 ræve og 50 minktæver. På dette tidspunkt krævedes formel offentlig godkendelse for pelsdyrsdrift. Bygningerne blev udvidet til 3 stk. lukkede 4-rækkers haller med 51 fag på 110 m. Alle bure blev lavet som 90 cm mod lovkrav 75 cm. Gyllerender og gyllebeholder kom til i Gyllekapacitet 750m 3 Minkproduktionen steg efterhånden til omkring tæver. Ræveproduktionen øgedes til 75 hunner, (blåræv, sølvræv og mix) men blev nedlagt i 1986, da produktionen var for besværligt i forhold til minkavl. Toppris for et ræveskind blev kr Ud over pelsning af egen produktion, er der også blev pelset for Hans Christensen, Kirkegade og Hans Esbjerg Petersen, Toftnæs. Der blev i samarbejde med Alslev Rustfri v/søren Peter Bjerre udviklet en Alslev Aftrækker omkring 1987, som senere er blevet afløst af en Gøl-afrykker Farmen afhændet i 2004 til Kim Wolf, der havde en landbrugsmæssig uddannelse fra Ladelund Landbrugsskole og ved kvægbesætninger, men også 2 år på minkfarm i Rousthøje tilhørende Hans Ellegaard. Kim Wolf har fortsat produktionen med en lille reduktion til tæver. Har dog mod syd bygget en 8-rækkers hal på 25 fag med 1400 burrum. Passer selv farmen med lidt løs hjælp. Avlsdyr købes ved Give. Pelsning sker nu eksternt ved Kim Jensen, Rousthøje, hvorfor egen maskinpark er under reduktion/afvikling.\n18 Minkavl i Alslev gennem 50 år 18 Torrupvej 35, matr.nr. 16g Alslev Hilmer Nissen Udvikling. Konen startede i 1984, sammen med Hilmers kusine Birthe Sørensen, en lille farm op på familiens ejendom, som var købt i Der blev bygget en 4-rækkers hal til 100 tæver, som med årene blev forlænget efter behov. (blev til sidst 156 m lang) I 1988 blev farmen opdelt, og ægtefællerne var nu også kommet med i driften. Birthe Sørensen og ægtefælle Henning etablerede med deres andel på 300 tæver egen ny farm i Sig. Besætningen blev forsat udvidet med omkring 250 tæver om året, og da ejendommen blev solgt til Knud Rahbek i 2009 var der tæver. I starten skete pelsning og skinforarbejdning ved naboen Søren Hansen. Derefter i eget regi. Afrykker købt i Sideløbende med minkavl blev der på ejendommen produceret tdr. kartofler. Maskinerne til denne avl ejedes sammen med Ejnar Lauridsen, Hjerting Landevej. Der blev i flere omgange købt jord til ejendommen bl.a. fra Ilsøgård, Nabofarmen tilhørende Søren Hansen blev overtaget i først forpagtet og senere i 2006 købt. Søren Hansen havde i 1976 købt jord til minkfarmen fra Hilmer Nissen. Hilmar Nissen havde ved starten begrænset kendskab til minkavl, da opvækst på gården Torrupvej 30 var blevet afløst af et job som chauffør og et parcelhus i Guldager. Avlsdyr bl.a. købt ved Smedegård og Pedersen, Alslev. Ejendommen sælges i 2009 til Knud og Thora Rahbek, der med det samme tilbygger en stor 10-rækkers lukket hal.\n19 Minkavl i Alslev gennem 50 år 19 Vibækvej 30, matr.nr. 6a Vibæk Søren Hjort Søren Hjort startede sammen med svogeren tømrermester Eivind Thuesen op i 1987 med 50 tæver i en lukket 6-rækkers stålhal. Denne hal er senere forlænget og derefter yderligere udvidet med 3 stk. åbne 2-rækkers haller i tilknytning til stålhallen. Kapacitet er nu til 625 avlstæver. Etableringen skete for at have et alternativ til mælkeproduktionen. Avlsdyr er primær købt ved Niels Chr. Sørensen, Sadbjerg og dennes svigersøn Carsten Schmidt. E. Thuesen udtrådte af driften i Der pelses ved Ole Hansen, og foderet er købt i Tarp. Hustruen Elin hjælper til ved driften. Billederne viser Eivind Thuesen og farmen ude og inde under stormflod\n20 Minkavl i Alslev gennem 50 år 20 Kirkegade 44, matr.nr. 15b Alslev, Elkærgård Hans Christensen medejer fra 2002 sønnen Claus Christensen Ejendommen købt i 1972 og med svineproduktion frem til Der er foretaget tilkøb af jord fra Peter Nørby i 1972, Søren P. Jensen, Kirkegade 57 i 1979, og desuden er fødegården i Lifstrup købt i 1995, hvor sønnen Claus nu bor. Gården i Lifstrup er blevet suppleret med yderligere 18 ha i 2009 købt fra nabogården. Minkproduktion startede i 1974 med 20 tæver i en 2-rækkers hal. Frem til 1988 bygges yderligere 4 stk. 2-rækkers haller til samlet 600 tæver. I 1988 bygges en lukket 6-rækkers hal og produktionen sættes op til tæver. I 2002 køber sønnen Claus 50 % af hele bedriften og med bygning af yderligere 9 stk. 2-rækkers haller bringes produktionen op på tæver. Samtidig bliver der opsat gyllesystem. Foderet er altid blevet leveret fra Tarp - i starten kom svigerfaderen med 1-2 spande med foder fra Tarp i privatbilen. De første år pelsede svogeren Harald Slagter Nielsen fra Alslev, senere skete pelsning ved Poul Møller, Sædding. I i perioden ved Jacobsen og Burgård, og derefter ved Hans Esbjerg Petersen i Toftnæs. Avlsdyr er primær købt ved svigersøn, der har farm i Lifstrup. Farmen var ramt af plastmacytose i Da der pelses eksternt, er der kun begrænsede maskininvesteringer til minkproduktionen. Forud for sønnens indtræden i driften, var der ikke fast ansatte medarbejdere. Nabodrengene fra Knud Thomsen Ivan og Per hjalp dog ofte til. I Lifstrup - ved fødegården - var der mink på flere af nabogårdene, og svigerfaderen havde minkfarm i Sædding, og derigennem var det en naturlig udvikling for Hans C. at etablere minkproduktion på ejendommen som supplement til svinedriften. Billederne viser byggeri i 1988 samt følger af orkan


Betalingsbetingelser hos Familien Bühlmann\nScheelsminde / Betalingsbetingelser\nNedenfor kan du læse om alle betalings- og annulleringsbetingelser hos Familien Bühlmann. Disse betingelser gælder alle koncernens hoteller: Scheelsminde i Aalborg, Nørre Vosborg i Vemb, Airport Hotel i Aalborg, Villa Provence i Aarhus, Peak 12 Hotel i Viborg og Pier 5 Hotel i Aalborg.\nBETALINGSBETINGELSER FOR ONLINE BOOKING\nVed online booking betales det fulde beløb inklusiv eventuelle tilkøb i forbindelse med bookingen. Betalingen foretages med kreditkort via DIBS (Dansk Internet Betalingssystem). Såfremt betalingen ikke gennemføres, annulleres bookingen automatisk.\nNår betalingen er gennemført og godkendt, er reservationen garanteret. De vil herefter modtage en bekræftelse af reservationen. Alle priser er inklusive moms.\nAFBESTILLING OG REDUKTION PÅ GRUPPER & ARRANGEMENTER\nAfbestilling skal altid ske skriftligt. Ved afbestilling forstås totalannullering, reduktion, omplacering, afkortning eller andre væsentlige ændringer i forhold til bekræftelsen. Afbestillingsomkostningerne beregnes af reservationens størrelse (fra ankomst til afrejse) iflg. kontrakt eller senest opdaterede reservation på tidspunktet for afbestillingsbetingelsernes ikrafttræden (se ud for % i nedenstående tabel).\nOVERNATNING MED MORGENMAD 1-4 VÆRELSER\nAfbestilling skal ske senest kl. 18.00 dagen før ankomst.\nAnnullering herefter faktureres til fuld pris.\nOVERNATNING MED MORGENMAD 5-9 VÆRELSER\nAfbestilling skal ske senest 72 timer før ankomst.\nDer kan reduceres med 1 værelse, indtil dagen før ankomst kl. 18.00.\nAnnullering/reducering herefter faktureres til fuld pris.\nRÉCIT- OG TASTINGOPHOLD 1-4 VÆRELSER\nAfbestilling skal ske senest 48 timer før ankomst.\nRÉCIT- OG TASTINGOPHOLD 5-9 VÆRELSER\nAfbestilling skal ske senest 96 timer før ankomst.\nDer kan reduceres med 1 værelse, indtil 48 timer før ankomst kl. 18.00.\nOVERNATNING MED MIDDAG & MORGENMAD 1-4 VÆRELSER\nAfbestilling skal ske senest kl. 18.00 før ankomst.\nAnnullering herefter faktureres til fuld pris\nOVERNATNING MED MIDDAG & MORGENMAD 5-9 VÆRELSER\nEt produkt hvor man sparer 10% på booking.\nDette produkt kan ikke ændres, annulleres eller reduceres.\nDEALS & ANDRE BEVISER\nHer gælder de regler, der står på beviset.\n© Familien Bühlmann · Betalingsbetingelser · Website af Superego


‘Børnene er omstillingsparate og forældrene bakker op’ – Nyheder fra Bornholm » Bornholms Tidende\nTina Bech Trasborg (til højre) er skolepædagog og Marianne Kristina Sonne Hansen er netop tiltrådt som ny børnehaveklasseleder. Foto: Jacob Jepsen\n7. JAN 2021 7. jan 2021 • 13:51 AF\n‘Børnene er omstillingsparate og forældrene bakker op’\nFor eleverne i børnehaveklasserne er det stadig relativt nyt at gå i skole, og nu er de hjemsendt med digital undervisning, som de, modsat de ældre elever, ikke har prøvet før.\nPå Kongeskærskolen oplever man, at eleverne i børnehaveklassen og deres forældre er gode til at omstille sig til den nye hverdag. Det fortæller Tina Bech Trasborg, der er skolepædagog, og Marianne Kristina Sonne Hansen, der netop er tiltrådt som ny børnehaveklasseleder.\n– Børnene er totalt omstillingsparate. Det er børn jo generelt gode til at være. Mange af dem har også ældre søskende, så de kender til det at skulle gå i skole hjemmefra. Vi har også nogle gode forældre og bedsteforældre, som bakker op og hjælper børnene med at komme på Skype. Alle 20 elever er på, og vi kan se, de sidder der ved skærmen og lyser op med deres lyttebøffer på, fortæller Tina Bech Trasborg.\nGod opbakning fra forældre\nMarianne Kristina Sonne Hansen er netop tiltrådt som leder af børnehaveklassen og er altså startet med at møde eleverne og deres forældre digitalt. Hun er også positiv over, hvordan det er gået, selvom de ikke kan mødes fysisk.\n– Jeg synes, det er gået over al forventning. Det er jo lidt underligt at mødes første gang over Skype, men jeg har haft god støtte i Tina, som kender børnene og deres forældre, og der er også noget tryghed for børnene i, at hun er der. Børnene er vanvittigt gode til at komme på, og der er rigtig god forældreopbakning. Vi kan mærke, at de også synes, det er vigtigt, at vi mødes hver dag, siger hun.\nMødes hver dag\nMarianne Kristina Sonne Hansen og Tina Bech Trasborg mødes med eleverne i børnehaveklassen over Skype. Børnene er delt ind i små grupper á tre til fem elever, som så er online sammen i cirka et kvarter. Første gruppe starter med at mødes klokken 10.\n– Vi har besluttet, at de lige skal have lov at komme godt i gang med dagen, inden vi mødes. Så vi starter med at mødes med første gruppe klokken 10, hvor de kan se hinanden og sige hej og snakke lidt sammen. Så kommer vi med forslag til, hvad de kan lave, og så bestemmer forældrene, hvad de laver og hvornår, fortæller Marianne Kristina Sonne Hansen.\nIkke en almindelig skoledag\nFormiddagens Skype-møde er det eneste digitale møde i løbet af dagen. Marianne Kristina Sonne Hansen og Tina Bech Trasborg har fokus på, at hverdagen skal fungere for både eleverne og deres forældre, som også skal arbejde hjemmefra. Derfor forventer de ikke, at forældrene kører en klassisk skoledag fra morgen til middag derhjemme.\n– Vi har ikke skoletid fra 8 til 13, og vi mødes ikke flere gange i løbet af dagen. Vi vil ikke stresse dem, og vi har forståelse for, at hverdagen skal kunne hænge sammen, hvis forældrene også sidder hjemme og arbejder. Vi prøver at fodre forældrene med ting, de kan lave med børnene, og så bestemmer de selv, hvornår på dagen, det passer ind, siger Marianne Kristina Sonne Hansen.\nGenkendelighed i det nye\nForældrene har hentet børnenes bøger og arbejdshæfter på skolen, og så har Marianne Kristina Sonne Hansen og Tina Bech Trasborg lavet et afkrydsningsskema med aktiviteter og opgaver, der kræver mere eller mindre forældreinvolvering. Eleverne er også på forskellige apps på deres ipads og har en matematikhjemmeside, som de kan bruge hjemmefra.\nMarianne Kristina Sonne Hansen og Tina Bech Trasborg har forsøgt at lave rammerne for den nye skoledag, så der både er frihed til at tilpasse det med forældrenes tid, men så der samtidig også er en form for struktur.\n– Vi har besluttet, at de mødes i de samme grupper hver dag i det samme tidsrum. Så rammerne er genkendelige, selvom det hele er lidt anderledes lige nu, siger Marianne Kristina Sonne Hansen.\nEleverne er indtil videre hjemsendt frem til den 17. januar. I børnehaveklassen på Kongeskær er der kun et til tre børn i nødpasning, resten er hjemme hos forældre eller bedsteforældre.\nSkoleleder om hjemmeundervisning: 'Elevernes trivsel er vigtigst lige nu'