Errboe, van Mulligen & Frederiksen: Strategier i andetsprogstilegnelse - PDF\nErrboe, van Mulligen & Frederiksen: Strategier i andetsprogstilegnelse\nDownload "Errboe, van Mulligen & Frederiksen: Strategier i andetsprogstilegnelse"\n1 1 af 62 Indholdsfortegnelse Forord Indledning og problemformulering Historisk udvikling for strategier Definitionen på strategier Sammenligning og analyser af taksonomier Læringsstrategier Hukommelsesstrategier Affektive strategier Kognitive og metakognitive strategier Kommunikationsstrategier De overordnede opdelinger Kommunikationsstrategiernes afgrænsning og interne distinktioner Undvigelse vs. gennemførelse Gennemførelsesstrategierne Undvigelsesstrategierne Sociale strategier Hvem kan bruge strategierne? Teoretikernes syn på relevante områder af andetsprogstilegnelsen Indlærersyn Intersprog og sprog generelt Problemorientering Bevidsthed Hukommelse Strategiers relevans/betydning for sprogtilegnelse Skellet og samspillet mellem læringsstrategier og kommunikationsstrategier Kompetencer Situationer Detaljering Konklusion Litteraturliste Bilag\n2 2 af 62 Forord Som mennesker i en global verden ved vi, at det at lære et fremmedsprog kan være nødvendigt, men svært. Vi ved også, at nogle mennesker har nemmere ved at lære et fremmedsprog end andre. Forskningen i andetsprogstilegnelse er blandt andet rettet mod at finde ud af hvordan tilegnelsesprocessen foregår, og dermed lette tilegnelsen for fremtidige indlærere. Der forskes på mange forskellige områder, men især strategierne, der bruges i forbindelse med andetsprogstilegnelsen, har fanget vores interesse. Da vi er interesserede i tosprogethed, opdagede vi hurtigt betydningen af strategien kodeskift og begyndte at interessere os for, hvordan kodeskift blev anvendt i vores egen dagligdag. Dermed var grobunden for denne opgave lagt.\n3 3 af Indledning og problemformulering I denne opgave vil vi undersøge hvorfor og på hvilken måde strategier er et relevant begreb indenfor feltet andetsprogstilegnelse. Vi griber problemet an ved først at prøve at indkredse hvad strategier inden for andetsprogstilegnelsen overhovedet er, idet vi giver en arbejdsdefinition af nogle af de større kategorier. Derefter vil vi sammenligne 11 relevante teoretikeres taksonomier over strategier, samt diskutere hvad deres udvalg og inddelinger implicerer for synet på sprog, indlærersyn, samt syn på bevidsthed og hukommelse, med henblik på en vurdering af strategiers betydning for sprogtilegnelse. Der er områder inden for feltet, som vi har fundet relevante, men som vi har måttet udelade på grund af opgavens begrænsede omfang. Vi har derfor heller ikke kunnet afse plads til at inddrage empiri og har derfor valgt at fokusere på en rent teoretisk opgave. Vi vil give en klar oversigt over de forskellige taksonomier, vi har valgt, idet vi vil afdække på hvilke områder, de ellers vidt forskellige taksonomier ligner hinanden. I kapitel 2 giver vi en kort historisk oversigt over hvordan studiet i strategier er opstået og har udviklet sig. I kapitel 3 lægger vi ud med en præsentation af enkelte store strategigrupper, så man får en idé om, hvad strategier er, og hvad de kan bruges til. I kapitel 4 foretager vi en sammenligning og diskussion af de forskellige taksonomier, som er opstillet i bilag 1. Vi vil efter sammenligningen og diskussionen af taksonomierne koncentrere os om forskellige syn på relevante aspekter af tilegnelsesprocessen, som viser sig at have relevans for taksonomiernes inddeling. I kapitel 6 vil vi udlede, hvilken betydning strategier har for andetsprogstilegnelsen, og endelig vil vi i kapitel 7 foretage en konklusion af de resultater, vi er kommet frem til. Vi har valgt at tage følgende teoretikere med, som danner grundlaget for vores diskussion af taksonomier over strategier: Tarone (1983), Tarone, Cohen & Dumas (1983), Corder (1983), Bialystok (1983), Færch & Kasper (1983), Færch, Haastrup & Phillipson (1984), Paribakht (1985), Poulisse (1990), Oxford (1990), O'Malley & Chamot (1990) og Cohen (1998). Hver af disse teoretikere har sine særpræg, som skiller dem fra de andre, hvilket vi vil uddybe i opgavens forløb. Ikke alle teoretikerne stiller selv en taksonomi op, og derfor har vi i nogle tilfælde selv opstillet en taksonomi ud fra de beskrivelser, teoretikerne giver. Det betyder, at de taksonomier, vi har udledt, ikke nødvendigvis afspejler hele teoretikerens oprindelige hensigt med taksonomien. Tarone skriver, at de strategier, hun nævner, kun tages op for at give en idé om, hvad kommunikationsstrategier er, og derfor vil hendes taksonomi kunne uddybes mere (for flere detaljer i Tarones (1983) taksonomi: se Tarone 1977). De\n4 4 af 62 teoretikere, der selv stiller en taksonomi op, er Oxford (1990), Færch et al. (1984), Paribakht (1985), O'Malley & Chamot (1990), Tarone et al. (1983) og Bialystok (1983). Færch & Kasper (1983), Bialystok (1983) og Poulisse (1990) stiller taksonomien op i en klar prosaform, hvorfra vi selv har udledt tabellerne i bilag 1. De teoretikere, som ikke stiller taksonomier op på en klar måde, er Cohen (1998) og Corder (1983), hvilket betyder, at deres taksonomier kan være de mindst præcise i forhold til de oprindelige hensigter. Desuden har vi oversat de engelsksprogede taksonomier til dansk for læsbarhedens skyld. De steder, hvor vi ikke har kunnet finde en term på dansk som passer godt nok, har vi valgt at beholde den engelske. Vi har valgt følgende terminologi i denne opgave: Vi kalder gennemgående begreberne ved deres danske navne, så target language kaldes målsprog, interlanguage kaldes intersprog og native language kaldes modersmål. Det har dog nogle steder været nødvendigt at bibeholde de engelske betegnelser eller forkortelser (target language = TL eller L2, interlanguage = IL, native language = NL eller L1); nemlig når de i den form figurerer i teoretikernes taksonomier. Vi har valgt ikke at bruge forkortelser for de forskellige strategityper, da det ville forvirre mere end det ville gavne. I overenstemmelse med studieordningens bestemmelser er vi hver især ansvarlige for nogle afgrænsede afsnit i opgaven. Julie Errboe er ansvarlig for afsnittene og 5.1 inkl. Anne Therese Frederiksen er ansvarlig for afsnittene og 5.2 inkl. Dieuwke van Mulligen er ansvarlig for afsnittene , og inkl. Vi vil gerne understrege, at hele opgaven er blevet til på baggrund af fælles diskussioner og udarbejdelser og således er udtryk for hele gruppens samlede anstrengelser.\n5 5 af Historisk udvikling for strategier Begyndelsen på forskningen i strategier går flere årtier tilbage. Trods dette er der mange af de første definitioner og taksonomier, som stadig anerkendes som nogle af de mest indsigtsrige og forklaringsdygtige. I dette afsnit vil vi forsøge at give et kort overblik over, hvornår strategier begyndte at indtage en vigtig del af pladsen i andetsprogsforskningen, hvem der først introducerede dem, samt hvad grundlaget var for overhovedet at begynde at tale om det, vi nu kalder strategier. Forskningen i sprogindlæringsstrategier (language learning strategies) som fænomen begyndte i 1960 erne, og meget af den tidlige forskning var stærkt påvirket af den kognitive psykologi (Williams & Burden: 1997:149). Aaron Cartons The Method of Inference in Foreign Language Study var det første værk, som omhandlede det, der skulle blive kendt som læringsstrategier. Princippet bag læringsstrategier har været kendt før 1960 erne, men tidligere omtaltes det som learning skills, learning-to-learn skills, thinking skills og problem-solving skills (Oxford, 1990). I 1990 skrev Oxford, at strategier nu for første gang var ved at blive generelt anerkendt og accepteret. Et af de væsentligste, måske endda det væsentligste, hovedpunkter i den tidlige diskussion om og forskning i læringsstrategier er begrebet den gode sprogindlærer ( the good language learner ). Flere forskere og teoretikere var begyndt at analysere sprogindlæringssucces som betinget af visse variable, blandt andet talent (aptitude). Men disse analyser imødekom ikke ønskerne om at anvise både undervisere og indlærere om, hvordan man ændrer en indlærers evner på området (Rubin: 1975). Ideen om at nogle mennesker var dygtige sprogindlærere, blot fordi de havde et såkaldt sprogøre eller fordi de havde en mere eller mindre medfødt evne til at lære sprog blev erstattet af tanken om, at disse mennesker var dygtige brugere af læringsstrategier (O Malley & Chamot, 1990). Et af de allerførste værker om identifikation af de gode sprogindlæreres strategier, Rubins artikel fra 1975, havde derfor hovedsagelig et pædagogisk formål og skulle bruges til at gøre de dårligere sprogindlærere (the poorer learners) til bedre sprogindlærere ved at lære dem de tricks altså strategier - som de gode indlærere allerede besad. (Rubin: 1975: 44-45). The Good Language Learner Project, udført og beskrevet af blandt andet Frölich og Naiman et al. (Stern: 1983: 406), påpegede om de gode sprogindlærere at, they develop learning techniques and strategies appropriate to their individual needs (Stern 1983:406). Af andre\n6 6 af 62 tidlige forskere i strategifænomenet kan blandt andet nævnes Wong-Fillmore (1976), Tarone (1977), Bialystok (1979), og Wenden (1982). I de første værker om strategier fandtes der endnu ingen streng opdeling i strategier efter formål, for eksempel lærings-, brugs- og kommunikationsstrategier, og for eksempel Rubin (1975) udelukker ikke kommunikationens rolle i læringsprocessen: The good language learner has a strong drive to communicate, or to learn from a communication. (Rubin 1975:46) Men kommunikationsstrategier som selvstændigt fænomen blev først introduceret ved dette navn af Selinker i 1972 i hans artikel "Interlanguage" og blev behandlet af Savignon under navnet coping strategies, også i Den, der tildeles æren af at være den første, der systematisk analyserede kommunikationsstrategier, var Váradi, mens Tarone var den første, der opstillede en egentlig definition af fænomenet samt en taksonomi, i (Dörnyei & Scott 1997:175). Det er måske ikke så underligt, at strategier som sådan først dukkede op i 60 erne og 70 erne, for fænomenet er på mange områder stærkt relateret til forekomsten og anerkendelsen af begrebet intersprog (interlanguage), som først blev introduceret af Selinker i 1972 som nævnt ovenfor. I det følgende kapitel vil vi give en karakteristik af de strategier, som bruges i dag.\n7 7 af Definitionen på strategier For at kunne finde ud af noget om strategier skal vi først finde svar på et grundlæggende spørgsmål: Hvad er strategier? De fleste af de teoretikere, som har beskæftiget sig med strategier i forbindelse med sprogtilegnelse, er enige om én ting: strategier er svære at definere. Som Ellis (1994:529) skriver: "The concept of 'strategy' is a somewhat fuzzy one (...) and not easy to tie down." Alligevel har mange teoretikere forsøgt at give en definition på netop den slags strategier, de selv beskæftiger sig med. Oprindeligt stammer ordet 'strategi' fra det militære ordforråd. Gyldendals Fremmeordbog (1960) skriver, at en strategi betyder 'planlæggelse og ledelse af militære operationer som helhed, specielt af enhedernes bevægelser og udnyttelse af krigsmidlerne' (Gyldendals Fremmedordbog 1960). Nu om dage bruges strategier også udenfor krigsverdenen, nemlig om 'overordnet tilrettelæggelse af fremgangsmåder på andre områder (fx undervisning, litt. analyse, salgsfremstød)' (Gyldendals Fremmedordbog 1960). En strategi indenfor andet- og fremmedsprogstilegnelsen kan fint defineres som værende en 'overordnet tilrettelæggelse af fremgangsmåder', hvor området så er andetsprogstilegnelse. Figur 1. Fremmedordbogens definition på ordet 'strategi'. Hvis man skal bruge strategier indenfor andetsprogstilegnelse, er der dog behov for at gå mere i dybden i forhold til ovennævnte definition. Strategierne bruges ikke alene til at tilrettelægge den måde hvorpå man vil gå til den opgave, det er, at tilegne sig et nyt sprog. De bruges også til at gøre sprogbrugen eller tilegnelsen nemmere for brugeren. Flere steder viser strategier sig som løsningen på et problem (se mere om det i kapitel ), og her er de ikke altid helt identiske med prædikatet "overordnet tilrettelæggelse". I litteraturen om strategier indenfor andetsprogstilegnelsen møder man flere forskellige slags strategier, blandt andre læringsstrategier, kommunikationsstrategier, produktionsstrategier, perceptionsstrategier, receptionsstrategier, hukommelsesstrategier og kompensations- strategier. De defineres ikke altid på samme måde af de forskellige teoretikere. Teoretikernes helt konkrete definitioner vil vi behandle i kapitlet om sammenligning af taksonomier (kapitel 4) og i afsnittet om strategiers relevans for sprogtilegnelse (kapitel 6). I dette afsnit vil vi give vores egen arbejdsdefinition på de enkelte slags strategier for at give et billede af hvad det nu egentlig er vi vil behandle i denne opgave.\n8 8 af 62 Læringsstrategier Læringsstrategier bruges i forbindelse med læring. De bruges til at lette sprogindlæringen for indlæreren på den måde, som er mest relevant i den enkelte situation; det kan for eksempel være strategier til at gøre sprogtilegnelsesprocessen hurtigere eller mere struktureret, eller strategier til at manipulere med de faktorer, som har indflydelse på tilegnelsesprocessen. Kommunikationsstrategier Kommunikationsstrategier bruges i forbindelse med kommunikation. De bruges i de situationer, hvor det viser sig, at brugeren mangler andetsproglig kompetence af en eller anden art, eller hvor budskabet ikke viser sig at være så klart som forventet; det kan opstå både på målsproget, men også på brugerens eget modersmål. Navnet kommunikationsstrategier er en meget generel overkategori for mange forskellige strategier, der alle har med kommunikation at gøre. Man opererer normalt med kommunikationsstrategier, der kan bruges af afsenderen, og nogen opererer tillige med kommunikationsstrategier, som kan bruges af modtageren af budskabet. Produktionsstrategier Produktionsstrategierne er forsøg på at producere et sprogligt output på den nemmeste måde, uanset om man har de tilstrækkelige kompetencer på målsproget eller ej. De placeres meget forskelligt af de enkelte teoretikere. Nogle placerer dem som en overkategori til kommunikationsstrategier, mens andre placerer dem som en underkategori til kommunikationsstrategier. Kompensationsstrategier Kompensationsstrategier kompenserer for noget, brugeren ikke kan finde ud af på målsproget. De kaldes også kompensatoriske strategier. Der er forskel i hvordan de klassificeres, sådan som vi også har set ved produktionsstrategierne, fordi nogle teoretikere mener, de er en del af kommunikationsstrategier, mens andre mener at kommunikationsstrategier er en slags kompensationsstrategier. Receptionsstrategier, perceptionsstrategier og forståelsesstrategier Nogle helt andre strategier er receptions- og perceptions-/forståelsesstrategierne. De ligner hinanden, men er ikke ens. De bruges begge af modtageren til at forstå budskabet, men på forskellige måder:\n9 9 af 62 Perceptions-/forståelsesstrategierne giver sig ikke rigtig til udtryk på overfladen, da de foregår inde i hovedet på brugeren. De er derfor svære at observere. Et eksempel kunne være, at indlæreren fokuserer på det materiale, hun synes er mest vanskeligt. Receptionsstrategier består af anmodninger om afklaring eller korrektion. De bruges til at spørge ind til de ting, indlæreren ikke forstår i afsenderens budskab. Disse strategier kan derfor observeres i interaktionen, modsat forståelsesstrategierne. Som det vises i ovennævnte afsnit om de enkelte strategier, er det muligt se på strategier fra forskellige synsvinkler. Det her er kun et udsnit af de strategier, der findes, men til gengæld er det de mest almindelige i den litteratur, der findes om emnet. I det næste kapitel sammenligner vi de udvalgte teoretikeres taksonomier over de strategier, de hver især behandler. 4. Sammenligning og analyser af taksonomier Som nævnt i indledningen har de taksonomier, vi har valgt at tage med, hver deres særpræg. Der er forskel på hvilke strategier, den enkelte teoretiker har taget med, og der er forskel på hvilke opdelinger, der er foretaget i taksonomierne. Der er også mange strategier, som genfindes i flere taksonomier, men der er alligevel uenighed om hvordan de bedst klassificeres. I det følgende vil vi sammenligne de forskellige taksonomier for at finde forskelle og ligheder samt forklaringer på disse. Vi vil ikke gennemgå de enkelte teoretikere én for én, men vi vil starte med at lave en generel opdeling i kommunikationsstrategier og læringsstrategier. De fleste af de udvalgte teoretikere koncentrerer sig hovedsageligt om enten kommunikationsstrategier eller læringsstrategier, og dette er årsagen til at vi har valgt denne opdeling. Hvis teoretikerne har begge slags med, vil deres taksonomier blive behandlet i begge afsnit. Opdelingen er baseret på vores vurdering af indholdet af de forskellige overordnede strategier, så derfor kan teoretikerne også så at sige blive delt over, hvis vi mener, de skelner mellem kommunikationsstrategier og læringsstrategier. De teoretikere, der hovedsageligt beskæftiger sig med kommunikationsstrategier, vil vi i det følgende kalde kommunikationsstrategiteoretikere, mens de, der hovedsageligt fokuserer på læringsstrategier, vil blive kaldt læringsstrategiteoretikere. De to hovedgrupper, læringsstrategier og kommunikationsstrategier, deles yderligere op i mindre områder, indenfor hvilke vi mener det giver bedst mening med en\n10 10 af 62 sammenligning. Det er ikke altid muligt at trække helt skarpe grænser op alle steder, men dét problem tager vi op de steder, det er aktuelt Læringsstrategier Oxford (1990, tabel 1), O'Malley & Chamot (1990, tabel 2) og Cohen (1998, tabel 3) er de teoretikere, som har udspecificeringer af læringsstrategier i deres taksonomier. Selvom O'Malley & Chamots (1990) og Oxfords (1990) taksonomier overordnet kaldes læringsstrategier, vurderer vi, at de begge har nogle strategier, som på en eller anden måde relaterer sig til det kommunikative, og disse behandles derfor i afsnittet om kommunikationsstrategier. Cohen (1998) sondrer mellem lærings- og brugsstrategier, og nogle af brugsstrategierne er også nogen vi vil vente med at tage op. De opererer alle med strategier, hvor hukommelse spiller ind. Selvom Færch & Kasper (1983, tabel 10) mener selv kun at behandle kommunikationsstrategier, indeholder deres taksonomi nogle såkaldte genfindelsesstrategier, som bruges i kommunikationssituationen, men de kan også siges at relatere sig til hukommelsen. Tarone (1983, tabel 4) taler også om læringsstrategier, som hun karakteriserer som et forsøg på at udvikle lingvistisk og sociolingvistisk kompetence på målsproget. Da Tarones (1983) mål med at definere læringsstrategier kun er at afgrænse kommunikationsstrategier, vil resten af kapitlet være centreret om O'Malley & Chamot (1990), Oxford (1990), Cohen (1998) og Færch & Kasper (1983). I afsnit vil vi behandle de strategier, der kan siges at relatere til hukommelsen. I det efterfølgende afsnit vil vi behandle de affektive strategier, og vi slutter af med at se på de kognitive og metaognitive strategier i afsnit Hukommelsesstrategier Hukommelsen er central i læringsprocessen. For at man kan tale om læring, skal information på en eller anden måde lagres i hukommelsen. Læring kan for eksempel ses som flytning af information fra en slags hukommelse til en anden. Men informationen skal naturligvis i første omgang ind i hukommelsen. Og når den lagrede viden skal bruges, skal den findes frem fra hukommelsen. Begge disse processer kan faciliteres med strategier, og man kan sågar have strategier til at bibeholde information i hukommelsen. Hukommelsesfeltet berøres hos alle fire valgte teoretikere, men i forskellige sammenhænge. Hos Oxford (1990) hører alt, hvad der har med hukommelse at gøre, under én overkategori, hukommelsesstrategier, som er meget udspecificeret. De strategier, som vi\n11 11 af 62 mener angår hukommelsen hos O'Malley & Chamot (1990), opstiller de selv som kognitive strategier. Oxford (1990) skelner mellem hukommelsesstrategier og kognitive strategier og har således en kategori til hver. Organisering (tabel 2 pkt. 2.2.) hos O'Malley & Chamot (1990) er en kognitiv strategi, som handler om at gruppere og klassificere ord med videre (1990:46). Hos Oxford (1990) svarer den til en hukommelsesstrategi, nemlig gruppere (tabel 1 pkt ). Samme tendens gør sig gældende med hensyn til O'Malley & Chamots (1990) uddybning (elaboration) "Linking ideas contained in new information[...]"(1990:46) (tabel 2 pkt. 2.8.) og Oxfords (1990) associere/uddybe (tabel 1 pkt ). Billedsprog (tabel 2 pkt. 2.6.) hos O'Malley & Chamot (1990) hører også dels til i forbindelse med hukommelse og kan sammenlignes lidt med Oxfords (1990) overkategori anvende billeder og lyd (tabel 1 pkt ), for billedsprog kan være en måde at huske eller genkalde sig ord, konstruktioner og sprog på, samtidig med, at man kan bruge det til at lære med. Cohen (1998) arbejder også med nogle strategier, der relaterer sig til hukommelsen, men han skelner mellem lagring, bibeholdelse og genfindelse af information, i henholdsvis formelt forbinde materialet til hukommelsen (tabel 3 pkt ), bibeholdelse (pkt ) og genfindelsesstrategier (retrieval strategies) (pkt ). Denne skelnen afspejler sig i Cohens (1998) opdeling i lærings- og brugsstrategier, hvor strategierne, der bruges til lagring og bibeholdelse, hører til blandt læringsstrategierne, og genfindelsesstrategierne klassificeres som brugsstrategier. Cohen (1998) klassificerer i øvrigt selv disse strategier som kognitive. For Oxford (1990) er modsætningen mellem lagring og genfindelse ikke relevant. Hendes strategier bruges til at lagre information om sproget, men i og med at denne lagres på en hensigtsmæssig måde, er den også lettere at finde frem igen. Oxfords (1990) hukommelsesstrategier påvirker derfor både lagring og genfindelse af information, som det ses i figur 2. O'Malley & Chamots (1990) tre hukommelsesstrategier, som blev nævnt ovenfor, har kun noget at sige i forhold til lagring. De nævner selv, at deres taksonomi kun indeholder strategier, som bruges til forståelse (det vil sige processering af input) (1990:44), selvom deres kognitive teori også forsøger at forklare hvordan sprogproduktion foregår. Genfindelsesdimensionen dukker op hos Færch & Kasper (1983) som en del af den kommunikative kompetence. Lagringsdelen genfindes ikke, men det må være fordi, lagring for Færch & Kasper (1983) ikke er direkte relevant for kommunikationssituationen. Selvom disse strategier ikke benævnes med noget lærings- eller hukommelsesprædikat, er det ikke desto mindre interessant, at de som de eneste kommunikationsstrategiteoretikere har disse\n12 12 af 62 genfindelsesstrategier med, som de kalder dem. De indeholder blandt andet vente på at element dukker op (tabel 10 pkt ), genfindelse via semantisk område (pkt ) og genfindelse fra læringssituationer (pkt ). Det ser altså ud til, at man overordnet kan sige, at der findes to slags hukommelsesstrategier. Den ene slags bruges til at lagre information i hukommelsen, og den anden til at genfinde information i hukommelsen i forbindelse med produktion. Hukommelsesstrategier kan derfor deles op i dem, der processerer input, og dem der kontrollerer output. I figur 2 vises en model over, hvordan teoretikernes strategier inden for disse to dimensioner forholder sig til hinanden. Som man kan se, har både Oxford (1990) og Cohen (1998) begge dimensioner med, men mens de hos Cohen (1998) står i modsætning til hinanden, er de hos Oxford (1990) interrelaterede. Færch & Kasper (1983) har kun output - aspektet med, mens O'Malley & Chamot (1990) alene fokuserer på input -aspektet. Figur 2. De enkelte teoretikeres strategier i forbindelse med input-output-relationen og hukommelse. Med hensyn til selve placeringen af hukommelsesstrategierne er der også umiddelbart en del forskelle, som det ses i figur 3. Forklaringen på diversiteten er dog mere eller mindre ligetil. Hukommelse og kognition er tæt forbundet, så det er derfor ikke så mærkeligt, at O'Malley & Chamot (1990) og Cohen (1998) behandler dem under ét. Færch & Kaspers (1983) genfindelsesstrategier står i kontrast til kompensatoriske strategier under gennemførselsstrategierne (tabel 10). Navnet genfindelsesstrategier implicerer, at problemet i kommunikationssituationen også kan være, at en form ikke er umiddelbart tilgængelig, men at indlæreren er bevidst om, at den er der et sted - ikke kun at den mangler helt i intersproget. Hukommelsen har derfor også en rolle i kommunikationssituationen, så klassificeringen er forståelig nok. Og at fokus holdes på produktionssiden er også naturligt; Færch & Kaspers (1983) strategier handler om at løse umiddelbare problemer i kommunikationssituationen. Oxford (1990) skelnen mellem hukommelsesstrategier og de kognitive giver også god mening\n13 13 af 62 set med pædagogiske briller, hvor beskrivelsen af strategierne skal være overskuelig og ligetil. Det kan da være nyttig at skelne mellem de to. Figur 3. De enkelte teoretikeres placering af strategier, sammenlignet Affektive strategier De affektive strategier handler om indlærerens forsøg på at få kontrol over følelsesmæssige aspekter af tilegnelsesprocessen. Disse strategier er repræsenteret hos O'Malley & Chamot (1990) og Oxford (1990) - eksplicit begge steder. Hos O'Malley & Chamot (1990) hedder den pågældende kategori dog affektive/sociale strategier, men det vil nok ikke være urimeligt uden videre at klassificere de første to som sociale strategier og den sidste (kontrollere nervøsitet, tabel 2 pkt. 3.3) som affektiv. Cohen (1998) nævner også kort de affektive strategier som nogle, der regulerer følelser, motivation og holdninger (1998:8). Denne karakteristik er efter vores mening ukontroversiel, og da der ikke er yderligere specificeringer, vurderer vi derfor, at det ikke er nødvendigt at behandle Cohens (1998) affektive strategier yderligere. Kontrollere nervøsitet (self-talk) (tabel 2 pkt. 3.3.) hos O'Malley & Chamot (1990) dækker et bredt område af Oxfords (1990) affektive strategier, men hovedsagelig dækker den overkategorierne skrue ned for nervøsiteten (tabel 1 pkt ) og opmuntre sig selv (pkt ) og dermed disses underpunkter. Oxford (1990) og O'Malley & Chamot (1990) er derfor i vid udstrækning enige i klassifikationen af affektive strategier, men et centralt spørgsmål er,\n14 14 af 62 hvorfor Oxford (1990) har så mange detaljer med i forhold O'Malley & Chamot (1990). Oxfords (1990) taksonomi er lavet med henblik på at virke som en håndbog for undervisere og indlærere, og skal derfor være brugbar som et pædagogisk hjælpemiddel. I en situation, hvor man skulle undervise indlærere i at bruge strategier, vil det derfor ikke være nok med et enkelt navn på en strategi uden en specifikation af, hvordan den skulle bruges, og Oxfords (1990) klassifikation vil derfor være mere brugbar. Samtidig er de affektive strategier ikke de mest interessante for O'Malley & Chamot (1990). De vælger at rette blikket mod de strategier som kan forklares ud fra den kognitive teori fremsat af Anderson (1983, 1985) og det er primært kognitive og metakognitive strategier (1990:44). En anden forskel er de affektive strategiers klassifikation. Hvorfor mon O'Malley & Chamot (1990) har slået de affektive og sociale strategier sammen, når de forholdsvis problemfrit kan skilles ad? De sociale og affektive er egentlig temmelig forskellige, idet de sociale kun kan komme i spil med mindst én anden person, mens de affektive strategier handler om den enkelte indlærer. O'Malley & Chamots (1990) holdning til de affektive strategier, som vi nævnte oven for, kunne være en mulig forklaring på den manglende skelnen. Når sociale og affektive ikke har så meget at sige O'Malley & Chamot (1990), er der måske ingen grund til skelne dem særligt eksplicit Kognitive og metakognitive strategier Både Oxford (1990), O'Malley & Chamot (1990) og Cohen (1998) behandler kognitive og metakognitive strategier. De metakognitive strategier adskiller sig fra de kognitive ved at være reflekterende og aktive i forhold til læringsprocessen og det, som sker kognitivt. Som et gennemgående træk ved Cohen (1998) defineres strategierne ikke, men O'Malley & Chamot (1990) og Oxford (1990) er ret enige i i hvert fald definitionen af metakognitive strategier: O'Malley & Chamot (1990) definerer dem som higher order executive skills that may entail planning for, monitoring, or evaluating succes of a learning activity (Brown et al citeret i O'Malley & Chamot 1990:44) og Oxford skriver at de er actions which go beyond purely cognitive devices, and which provide a way for learners to coordinate their own learning process (Oxford 1990:36) De to klassifikationer mere end overlapper da også hinanden. O'Malley & Chamots (1990) fire kognitive strategier selektiv opmærksomhed (tabel 2 pkt. 1.1.), planlægning (pkt. 1.2.), selv-monitorering (pkt. 1.3.) og evaluering (pkt. 1.4.) kan siges at være en forenkling af\n15 15 af 62 Oxfords (1990) mange metakognitive strategier (tabel 1 pkt. 2.1.). Begge klassifikationer dækker både opmærksomheds-elementet, planlægningen og evalueringsaspektet, om end Oxfords (1990) (tabel 1) er mere detaljeret, og faktisk også har et par strategier, som kan siges ikke at være dækket af O'Malley & Chamots (1990) taksonomi (tabel 1: forsinke taleproduktion, pkt og undersøge hvordan sprogtilegnelse fungerer, pkt ). Cohen (1998) (tabel 3) skelner mellem lærings- og brugsstrategier, men arbejder også med tværgående dimensioner, blandt andet den kognitive og den metakognitive. Han siger ikke, om han placerer de metakognitive i lærings- eller brugsstrategier, men vi vil vurdere, at de passer bedst ind på læringssiden. Strategierne indeholder vurdering, planlægning og evaluering, både før, under og efter en sproglig opgave (tabel 3 pkt ). Opmærksomhedselementet mangler i Cohens (1998) metakognitive strategier i forhold til de øvrige teoretikere. Men vi mener, at en del af det kan genfindes i nogle af de strategier, som Cohen (1998) kalder kognitive. Det gælder strategier som handler om at identificere og gruppere det materiale, som skal læres (identificere materiale til læring, pkt i tabel 3 og gruppere materiale til læring, pkt ). O'Malley & Chamots (1990) og Oxfords (1990) metakognitive strategier kan altså siges stort set at indeholde det samme, dog med forskellig grad af specificering, og de falder godt ind under vores kategorisering. Man må man imidlertid inkorporere nogle af Cohens (1998) kognitive strategier, hvis man skal have en fuldstændig fællesmængde. O'Malley & Chamot (1990) siger, at de metakognitive og de kognitive kan være svære at skille ad (O'Malley & Chamot 1990:144), så dét kunne være forklaringen på forskellen mellem O'Malley & Chamot (1990) og Oxfords (1990) henholdsvis Cohens (1998) klassifikationer. Blandt Cohens (1998) kognitive strategier forekommer bibeholdelse og lagring (tabel 3 pkt ) samt genfindelsesstrategier (pkt ), som vi mener hører til hukommelsen og derfor er behandlet ovenfor i afsnittet om hukommelsesstrategier. Det udelukker dog ikke, at strategierne kan være kognitive på samme tid, faktisk kan alle hukommelsesstrategierne, vi har set på, siges at være forbundet med det kognitive. Vi mener imidlertid, at hukommelsen i sig selv er en relevant enhed inden for det kognitive, og derfor har vi valgt at behandle dem og de kognitive strategier hver for sig. De strategier, som vi behandler under kognitive kan da siges at indeholde de kognitive strategier, som ikke har en umiddelbar relation til hukommelsen. Strategierne have gentagen kontakt med materialet (tabel 3 pkt ) og øvelsesstrategier (pkt ) katalogiserer Cohen (1998) som henholdsvis en lærings- og en brugsstrategi, og øvelse tillige som kognitiv strategi. Øvelse er mere praktisk end have\n16 16 af 62 gentagen kontakt med materialet, men de ligner hinanden meget, og vi placerer dem begge under vores klassifikation af kognitive strategier. De har da også modsvarigheder hos både Oxford (1990) (øvelse, pkt i tabel 1) og O'Malley & Chamot (1990) (indstudering, tabel 2 pkt. 2.1.). I afsnittet om hukommelsesstrategier klassificerede vi tre ud af otte kognitive strategier hos O'Malley & Chamot (1990) som hukommelsesstrategier. De resterende har ikke direkte med hukommelsen at gøre og er derfor rene kognitive i vores optik. Det drejer sig om indstudering (tabel 2 pkt. 2.1.), ræsonnering ved hjælp af kontekst (pkt. 2.3.), opsummering (pkt. 2.4.), bruge regler (pkt. 2.5.) og transfer (pkt. 2.8.). Alle disse, undtagen 2.3., udtrykkes også hos Oxford (1990) (fortrinsvis øvelse, tabel 1 pkt , ræssonere deduktivt, pkt , transferere, pkt og opsummere, pkt ). Igen går Oxfords (1990) taksonomi langt mere i detaljer, og vi vurderer, at O'Malley & Chamot (1990) har udvalgt nogle centrale punkter, selvom de ikke alle svarer til de overordnede strategier hos Oxford (1990). Cohens (1998) klassifikation af de kognitive strategier er den i sammenligningen, som afviger mest fra det, vi anser som kognitivt. Det kan blandt andet skyldes, at han ikke forklarer sin taksonomi. De strategier, som vi vurderer hører til det kognitive felt, genfindes både hos O'Malley & Chamot (1990) og hos Oxford (1990), om end de hver inkorporerer mere i denne fællesmængde end vores kategori byder på. O'Malley & Chamot (1990) inkluderer deres hukommelsesstrategier her, og Oxford (1990) opererer med nogle strategier der kaldes modtage og afsende beskeder, som behandles i afsnit Hvad angår de kognitive og metakognitive strategier, kan man, for at opsummere, sige, at teoretikerne opererer alle med både kognitive og metakognitive strategier, men ikke alle er enige om, hvor grænsen går mellem såvel det kognitive og det metakognitive som det kognitive og det, der relaterer til hukommelsen. Som vi har været inde på, er det kognitive og hukommelsen tæt forbundet, men ikke som to parallelle størrelser. Hukommelsen er en del af det kognitive, så de to dimensioner indgår da ikke i samme paradigme, og det kan derfor være plausibelt ikke at operere med hukommelsesniveauet som en særskilt kategori i taksonomien. Grænsen mellem de kognitive og de metakognitive strategier er heller ikke entydig. O'Malley & Chamots (1990) og Oxfords (1990) syn stemmer nogenlunde overens, mens Cohen (1998) tilsyneladende har en anden opfattelse af hvor grænsen går mellem det kognitive og det metakognitive. Det er svært at give en endegyldig forklaring, da Cohen (1998) som allerede\n17 17 af 62 nævnt ikke uddyber sin klassifikation, men som O'Malley & Chamot (1990:14) påpeger, kan grænsen være svær at sætte. I figur 4. ses hvordan teoretikerne har delt deres strategier ind. Stregerne viser hvad strategierne i de enkelte kategorier svarer til hos de andre teoretikere. Figur 4. Teoretikernes opdeling i kategorier i forhold til hinanden. Opsummering I dette kapitel har vi forsøgt at forklare forskelle og ligheder blandt de taksonomier, som på en eller anden måde relaterede sig til læring. Det har vi gjort på baggrund af fire felter, som vi vurderede som karakteristiske og relevante indenfor læringsstrategier, nemlig hukommelsesfeltet, det kognitive felt, det metakognitive felt og det affektive felt. Taksonomibehandlingen inden for de valgte felter viste, at det er nogle relevante distinktioner at se på, når man vil finde ud af, på hvilke områder teoretikerne adskiller sig, hvor der er enighed, og hvor der er forskelligheder. For det første så vi, at der var klassifikationsvarians teoretikerne imellem på alle fire områder. Spørgsmålet om hvorvidt input eller output eller begge dele er interessante som hukommelsesstrategier dannede skillelinjer mellem læringsstrategiteoretikerne, men måske har skellet i virkeligheden mere at gøre med læring over for kommunikation. Vi så jo blandt andet, at en af de taksonomier, som vi havde placeret under kommunikationsstrategitaksonomierne, inddrog nogle strategier, som kunne siges at være relevante for outputkontrol, nemlig genfindelsesstrategierne hos Færch & Kasper. For mange af læringsteoretikerne er outputkontrollen også væsentlig for læring. Det er blot en af flere indikationer på samspillet mellem kommunikation og læring, og dem vil vi komme til at se flere af. Det er en af de ting, som vi tager op senere i opgaven, men i øjeblikket kan vi nøjes med også at påpege, at samspillet går begge veje - både fra kommunikation til læring men også fra læring til\n18 18 af 62 kommunikation. For eksempel lod vi, grundet vores feltklassifikation, de sociale strategier, som læringsstrategiteoretikerne behandler som læringsrelaterede, have størst betydning for kommunikationen. Ud over lærings-/kommunikationsskellet er der også varians mellem læringsstrategiteoretikerne på områderne, som omhandler enkelthed eller kompleksitet i de affektive strategier samt klassifikationen af, hvad der gælder som kognitivt Kommunikationsstrategier De teoretikere, som har en kategori kaldet kommunikationsstrategier i deres taksonomier, er Færch & Kasper (1983), Tarone (1983), Corder (1983), Tarone et al (1983), Bialystok (1983), Færch et al. (1984), Poulisse (1990) og Paribakht (1985) (tabel 4-11). Alle de udvalgte teoretikere figurerer i dette kapitel, for de tre læringsstrategiteoretikere opererer alle med kategorier, som vi vil karakterisere som kommunikationsstrategier: Cohen (1998) (tabel 3) arbejder med kategorierne brugsstrategier og sociale strategier; O'Malley & Chamot (1990) (tabel 2) inkluderer sociale strategier i deres taksonomi; og Oxford (1990) (tabel 1) opererer med både kompensationsstrategier og sociale strategier. Argumentationen for at klassificere disse strategier som kommunikationsstrategier følger i kapitlet De overordnede opdelinger Tarone et al. (1983) definerer kommunikationsstrategier som "a systematic attempt by the learner to express or decode meaning in the target language, in situations where the appropriate target language rules have not yet been formed." (Tarone et al. 1983:5) Dette er en typisk definition på en kommunikationsstrategi, og implicerer at en kommunikationsstrategi er enhver strategi, der kan hjælpe i de tilfælde, hvor indlæreren mangler kompetence indenfor målsproget. Når man vil tale om kommunikationsstrategier, kan det være nyttigt at afgrænse det område, hvor strategierne benyttes. Umiddelbart virker kommunikationssituationen som et godt udgangspunkt for dette område. For at kunne tale om en kommunikationssituation er det nødvendigt at der er (mindst) en afsender og en modtager tilstede. Derfor ville det måske være naturligt at tale om strategier, som kunne bruges enten kun af afsender eller modtager, eller af begge. Man kunne måske også tale om en distinktion mellem input og output i forhold til den\n19 19 af 62 enkelte indlærer. Blandt de teoretikere, vi har valgt ud, er der kun få, som taler om modtageren som en relevant strategibruger, nemlig kommunikationsstrategiteoretikerne Færch et al. (1984), Tarone (1983) og læringsstrategiteoretikeren Oxford (1990). Det gør de ved at inkorporere for eksempel receptions- eller perceptionsstrategier i deres overordnede taksonomi eller beskrivelse af strategier. Det er kun Færch et al. (1984), som rent faktisk inkorporerer receptionsstrategier i deres beskrivelse af kommunikationsstrategier, mens noget der ligner receptions- og perceptionsstrategier ses hos to læringsstrategiteoretikere, nemlig Oxford (1990) og O'Malley & Chamot (1990)i strategierne (tabel 1 pkt henholdsvis tabel 2 pkt. 3.2.). Hos Tarone (1983) bruges beskrivelsen af perceptionsstrategierne blot til afgrænsning af kommunikationsstrategiernes domæne. Oxfords (1990) taksonomi indeholder både input- og outputrelaterede strategier i henholdsvis gætte intelligent (tabel 1 pkt ) og komme over begrænsninger i tale og skrift (pkt ), men også strategier som har med input- og outputdelen at gøre samtidig; nemlig den kognitive strategi modtage og afsende beskeder (pkt ). Det tyder på, at det for Oxford (1990) ikke altid er vigtigt hvorvidt der er tale om input eller output, som vi også så i afsnit Det er derimod vigtigt hvorvidt indlæreren er i stand til at håndtere begge dele og gøre det effektivt. Det kunne altså se ud som om det kun er Færch et al. (1984), som viser en eksplicit interaktionistisk tankegang i deres taksonomi. Artiklen er nyere end de andre teoretikeres (på nær Paribakhts (1985) og Poulisses(1990)), og kan derfor i højere grad end de andre artikler være en del af det interaktionistiske, som vandt frem omkring udgivelsesåret for Færch et al. s (1984) værk. Der findes dog også strategier, der involverer andre end afsenderen, som flere af de andre teoretikerne anvender i deres taksonomier, men det kommer vi ind på i afsnit Paribakhts (1985), Bialystoks (1983) og Poulisses (1990) artikler er skrevet over bestemte informantforsøg, hvor indlærere skulle løse bestemte opgaver. Det er tvivlsomt, om en sådan situation kan betragtes som en naturlig kommunikationssituation, og det kan delvist forklare, hvorfor disse teoretikere ikke behandler receptionsstrategier. Et andet felt, som findes og som kan opstilles som modsætning til receptions- og perceptionsstrategierne, er produktionsfeltet. Produktion kan betyde selve teknikken ved at producere tale, men det kan også betyde, at der er tale om et output, som indeholder et budskab. Færch et al. (1983) sætter produktionsstrategier op som modsætning til receptionsstrategier, det vil sige som et underordnet punkt til kommunikationsstrategier. Dermed er der ikke kun tale om produktion som output med indhold, der er på samme tid indeholdt den tekniske taleproduktion i outputtet den som kontrasteres med det tekniske ved forståelsen, altså receptionsstrategier. Samme distinktion findes hos Tarone et al. (1983:4f),\n20 20 af 62 bare ikke eksplicit i taksonomien. Tarones (1983) produktionsstrategier skiller sig fra hendes øvrige strategier, det vil sige lærings-, perceptions-, og kommunikationsstrategier. Opstillingen hos Tarone (1983) peger i retning af en anderledes forståelse og definition af begrebet produktion end det, der findes hos Færch et al. For Tarone (1983) er produktion ikke bare det samme som output med betydning, for output indgår i lige så høj grad i kommunikationsstrategierne som i produktionsstrategierne. I denne forbindelse er det vigtigt at huske på, at Tarones (1983) definitioner af produktionsstrategier (og lærings- og perceptionsstrategier) primært skal bruges til at afgrænse, hvad en kommunikationsstrategi er, og især hvad den ikke er. På den anden side er det netop hendes definition, som gør, at en strategi samtidig kan være både produktions- og kommunikationsstrategi, eller for den sags skyld hvilken som helst af de andre mulige kombinationer. Hos Tarone (1983) er der tale om, at produktion forstås som teknisk taleproduktion. Hun definerer en produktionsstrategi som "an attempt to use one s linguistic system efficiently and clearly, with a minimum of effort" (Tarone 1983:66;73). Enhver kommunikationssituation starter dermed i teorien som taleproduktion. Produktionen bliver først til kommunikation i det øjeblik, at afsenderen indlemmer et budskab, som hun ønsker at overbringe til en anden part. Men stadigvæk indikerer opdelingen, at Tarone (1983) ikke ser kommunikation som inhærent produktion og/eller perception. Også Cohen (1998), som vi ellers primært har behandlet under læringsstrategierne, opererer med strategier, som kunne minde om produktionsstrategier, nemlig brugsstrategier. Cohen (1998) forstår brugsstrategier som den anvendelse af sproget, som man ikke nødvendigvis lærer af. Det betyder, at der ikke kun forekommer tekniske taleproduktions- og indholdsmæssige outputelementer i brugsstrategierne, men også strategier som genfindelse (tabel 3 pkt ), som vi har klassificeret som en hukommelsesstrategi. Nogle af underpunkterne til Cohens (1998) brugsstrategier relaterer sig på den måde til produktionsstrategier hos andre teoretikere, men det er ikke selve produktionen, han lægger vægt på, og derfor er hans strategier bedst tjent med den anderledes betegnelse brugsstrategier.\n21 21 af 62 Figur 5. Indlærerens forhold til input og output. Den overordnede taksonomiopstilling betyder altså noget for, hvordan teoretikerne ser på blandt andet kommunikationssituationen. Det har betydning for hvorvidt både afsender og modtager anses som relevante strategibrugere og for hvorvidt kommunikation er en slags produktion eller produktion en slags kommunikation Kommunikationsstrategiernes afgrænsning og interne distinktioner Grunden til, at en indlærer vælger at bruge en kommunikationsstrategi, er for det meste, som det også kan ses i Tarone et al.'s (1983) definition herover, at hans intersprog ikke er tilstrækkeligt til at udtrykke det indhold, han ønsker at kommunikere. Dette fænomen kan vi karakterisere som at stå over for et problem med sin sproglige kompetence på målsproget. Blandt vores udvalgte teoretikere er der i høj grad konsensus om at placere fokus på løsningen af dette problem (det indlæreren foretager sig, det vil sige strategien), nærmere end fokus på selve problemet. Det kan eksemplificeres med blandt andet Tarones (1983) parafrase (tabel 4 pkt. 1.1.), Færch et al. s (1984) kodeskift (1984) (tabel 7 pkt ), Corders (1983) undgå emne (tabel 8 pkt ) og Færch & Kaspers (1983) søgen via andre sprog (tabel 10 pkt ) (se figur 6). Fokusering på løsningen af problemet viser en vis fremadrettethed. Det forklarer også, hvorfor det primært er kommunikationsteoretikere, som klassificerer strategier som løsningen af problemet. For dem er progressionen i samtalen det væsentlige, mens det for læringsstrategerne godt kan være selve problemet, der er interessant; problemet kan fortælle noget om, hvad indlæreren mangler at lære. Distinktionen har selvfølgelig også noget at gøre med det overordnede formål, de to slags strategier har. Læringsstrategierne har i højere grad et pædagogisk formål og henvender sig mere til indlæreren end til teoretikeren. Kommunikationsstrategierne bruges ofte af teoretikere til at klassificere, hvordan indlærere overkommer deres kommunikative problemer, og som teoretiker kan man jo kun se det, der foregår udenpå, som altså er løsningen af problemet,\n22 22 af 62 og ikke det som foregår indeni, selve problemet. I de følgende afsnit vil vi først definere forskellen mellem de to væsentligste bestanddele af kommunikationsstrategier, nemlig undvigelse og gennemførelse, og dernæst vil vi behandle de strategier, som de forskellige teoretikere placerer herunder. Figur Undvigelse vs. gennemførelse Når indlæreren skal løse sit problem med den kommunikative kompetence, er der flere måder at gribe sagen an på. Overordnet set kan man sige, at indlæreren skal vælge mellem at få kommunikeret det oprindelige budskab ved hjælp af alle de midler, han har til sin rådighed og at droppe noget eller det hele af budskabet og dermed noget af eller hele kommunikationen. Denne distinktion kan også ses som gennemførelse (af kommunikationen trods problemet) over for undvigelse (hel eller delvis undvigelse af kommunikationen). Gennemførelsesstrategierne er, som navnet antyder, strategier til gennemførelse af samtalen, som for eksempel et kodeskift eller en omskrivning hvis man ikke kender ordet på målsproget. Undvigelsesstrategierne skaber noget, vi kan kalde en slags reduktion, fra indlærerens side. Der er stor forskel på hvordan vores udvalgte teoretikere behandler distinktionen mellem undvigelse og gennemførelse. Oxford (1990) er den eneste som slet ikke skelner mellem gennemførelse og undvigelse i de af hendes kompensationsstrategier som bruges af afsenderen. De indeholder både undgå kommunikation (tabel 1 pkt ) og nydannelse (pkt ). De kompensatoriske strategier er de eneste kommunikationsstrategier (efter vores definition af hvad en kommunikationsstrategi er), Oxford (1990) arbejder med. Kommunikation er dermed en vigtig del af læring, men den er ikke det eneste af betydning. Den manglende distinktion mellem gennemførelse og\n23 23 af 62 undvigelse hænger derfor nok sammen med hendes fokus på læring i modsætning til kommunikation. Paribakht (1985), Poulisse (1990) og Bialystok (1983) fokuserer udelukkende på gennemførelse, og man finder dermed slet ingen undvigelsesstrategier i deres taksonomier. Hos dem hænger dette, som nævnt ovenfor, sammen med, at de har opstillet taksonomierne i forbindelse med en konkret opgave/et konkret forsøg. I forsøgene skulle informanterne beskrive nogle konkrete og abstrakte begreber, hvilket man måtte bruge alle metoder til. Her var det enten ikke en tilladt mulighed for forsøgspersonerne at undvige eller give op, eller også skete det bare ikke. Poulisse taler om kompensatoriske strategier, og hun klassificerer dem som en form for gennemførelsesstrategier, da de kompenserer for et problem man måtte have og dermed sørger for, at kommunikationen bliver gennemført. Når disse teoretikere ikke opererer med undvigelsesstrategier som en kategori, kan det desuden hænge sammen med, at de mener, at man ikke kan kategorisere en undvigelse som en strategi, fordi man, når man undviger, er passiv overfor det problem man er stødt ind i og ikke foretager sig noget strategisk. Det gælder ikke for Poulisse (1990), som faktisk anerkender undvigelsesstrategier, men som bare ikke anvender dem i sin taksonomi. De, der derimod arbejder med forskellen mellem gennemførelse og undvigelse, må mene, at en undvigelse netop er en strategi, da man bevidst vælger at gøre det, man gør og derfor må synes at undvigelsen er det strategisk mest rigtige. Man vælger undvigelsen for at gennemføre noget andet: det kan godt være, man ikke gennemfører det oprindelige mål (at komme med det intenderede budskab), men man gennemfører et "nyt", måske reduceret mål (det kommunikative mål). Man kan sige, at hver gang man vælger én ting fravælger man også noget andet, og omvendt. Så er enhver strategi et valg man foretager sig, og idet man vælger en bestemt strategi, fravælger man også andre strategier. Både Færch et al.(1984), Færch & Kasper (1983), Tarone (1983), Tarone et al. (1983) og Corder (1983) bekender sig til dette syn om end deres udlægninger af distinktionen er lidt forskellige. Færch & Kaspers (1983) opdeling består af undvigelsesadfærd (tabel 10 pkt. 1.; herunder reduktionsstrategier, pkt. 1.1.) og gennemførelsesadfærd (pkt. 2.; herunder gennemførelsesstrategier, pkt. 2.1.). De mener, at det er talerens adfærd, som er det er afgørende for valg af strategi. Færch et al. opdeler i gennemførelsesstrategier (tabel 7 pkt. 1.1.) og reduktionsstrategier (pkt. 1.2.). Corder (1983) distingverer mellem undgå risiko (tabel 8 pkt ) og løbe risiko (pkt ). Risiko defineres som misforståelse eller kommunikationssammenbrud (communication breakdown), og det betyder, at opdeling svarer rigtig godt til forskellen mellem gennemførelse og undvigelse, idet det at undgå en risiko kan tolkes som at undvige


→LK IHC | Find Lauritz Knudsen IHC online hos Elvvs.dk\nAlt i Klimaprodukter - se her\nDu er her: Forside > El-artikler > LK IHC® materiel\nIHC - Vi kan levere hele IHC programmet fra Lauritz Knudsen A/S til Danmarks priser.\nKøb Billig IHC med Prismatch, hurtig dag til dag levering.\nBestil Billig IHC online i dag, og få leveret imorgen.\nIHC er en forkortelse for Intelligent House Control, og er en opfindelse fra det danske firma LK, der tidligere var kendt som Lauritz Knudsen. LK producerer elartikler til det danske marked og ELVVS er naturligvis forhandler af LK produkter.\nSåledes selvfølgelig også IHC materiel, og når du køber det hos os, er det til billige priser + du er sikret via vores Prismatch, så du får IHC produkterne super billigt.\nMed IHC skaber du det intelligente hjem\nIHC er fællesbetegnelsen for forskellige systemer, som sammen skaber det intelligente og moderne hjem. Her samles tyverialarm, brandalarm, varme og lys i IHC Control systemet og musik, tv, telefon og netværk samles i IHC Net systemet.\nBruger du IHC Wireless og IHC Control, kan du lave dit hjem intelligent, da IHC hjælper dit materiel til at tale sammen og dele data.\nSlut med forskellige udtag\nPå denne måde kan du eksempelvis få bevægelsessensorerne i din tyverialarm til at tænde lyset i hjemmet.\nForestil dig derudover også at du har samme stik til tv, pc, telefon osv. Det bliver din virkelighed, når du benytter IHC Net eller IHC Net Basic. Dine stik bliver universelle udtag og ekstremt nemt tilpasse til dine behov.\nBillig IHC finder du hos ELVVS, og med vores hurtige levering er du snart i gang med at gøre dit hus intelligent.\nSe alt i LK IHC® materiel\nSe alt i LK IHC Net®\nIHC NET - Kabler\nIHC NET - Moduler\nIHC NET - Opus udtag\nIHC NET - Tavler\nIHC NET - Tilbehør


Fællesskabsfestivalen | Sund Frederiksberg\nFællesskabsfestival i KU.BEs byhave fredag den 14. september 2018 klokken 15-20\nPå Fællesskabsfestivalen kan du opleve både musik, aktiviteter, madboder og meget andet. Foreninger, institutioner og borgere fra hele byen støtter op om festivalen ved at byde ind med aktiviteter. Fællesskabsfestivalen er en dag hvor alle er velkomne.\nDet er KU.BE, herberget Lærkehøj og Sundhedscentret, der står for Fællesskabsfestivalen.\nFællesskabsfestivalen og ABC for mental sundhed\nEt af formålene med Fællesskabsfestivalen er at støtte op om mental sundhed. Derfor samarbejder vi med ABC for mental sundhed. Ifølge dem holder du dig mentalt sund ved at A) gøre noget aktivt B) Gøre noget meningsfuldt C) Gøre noget sammen med andre.\nPå Fællesskabsfestivalen samles en masse aktører fra hele byen om at skabe en festlig dag og gøre noget aktivt og meningsfuldt sammen med andre. Så kom og vær med når hele Frederiksberg mødes til Fællesskabsfestivalen fredag den 14. september i Sundhedsdagene.\nVil du være med til at arrangemere Fælleskabsfestivalen?\nSkriv til sundhedsdagene@frederiksberg.dk hvis du gerne vil bidrage med en aktivitet på Fællesskabsfestivalen eller hvis du gerne vil være frivillig.


Liberalt hykleri | Enhedslisten\nLiberal Alliance er imod starthjælp, men støtter regeringen frem for oppositionens forslag om at sikre psykisk syge på starthjælp en ordentlig ydelse.\nEnhedslisten stillede sammen med resten af oppositionen og alle løsgængere det forslag, der ville ligestille alle unge med psykiske lidelser, så ingen af dem tvinges til at hutle sig igennem på den urimeligt lave starthjælp.\nLiberal alliance svigter psykisk syge\nForslaget så ud til at samle flertal, indtil Liberal Alliance som tungen på vægtskålen i dag satte en kæp i hjulet. Stik imod deres egen politik.\n- Helt officielt er Liberal Alliance imod starthjælp, fortæller socialordfører Line Barfod.\n- Men bizart nok gik de imod deres egen politik og støttede regeringens forslag om blot at hæve de psykisk syges starthjælp en smule. Det er helt umenneskeligt.\nKonkret betyder det, at disse unge højst får 6.472 kr. om måneden, mens etnisk danske unge (der ikke har været i udlandet i mere end et år) med samme diagnoser får fuld kontanthjælp på 10.044 kr. om måneden.\nDet er relativt nyt, at danske unge med visse psykiske diagnoser får fuld kontanthjælp. Det skete, da Enhedslisten var med til at samle flertal for et forslag om at undtage dem fra den diskriminerende regel, der betyder, at unge under\n25 år får kraftigt nedsat kontanthjælp.\nDengang forhindrede Dansk Folkeparti, at unge på starthjælp blev omfattet af reglen. Og nu støtter Liberal Alliance altså, at de unge skal fastholdes på starthjælp. Det er skridt i den helt gale retning.\n- I Enhedslisten arbejder vi for at få afskaffet alle fattigdomsydelserne - starthjælp såvel som den særligt lave kontanthjælp til unge. Et liv på sultegrænsen har aldrig hjulpet nogen til at komme sig over skizofreni eller til at komme i job, fastslår Line Barfod.\nFredag, 25. februar 2011 - 14:50


Boligorganisationen SAMVIRKE i Lyngby, der administreres af DAB, søger en ejendomsleder\ntil boligafdelingerne Lundtofteparken, Ungdomsboligerne og Rosenhaven med 679 lejemål. Lundtofteparken forventes i de kommende år at gennemgå en helhedsplan med omfattende renovering af bygningerne. Det er derfor vigtigt, at ejendomslederen understøtter beboerdemokratiets initiativer, og er med til at skabe det gode liv for beboerne i afdelingerne – også under en renovering.\nI dit arbejde skal du fungere som daglig leder for ni medarbejdere. Du skal gå forrest i den løbende udvikling af ejendomskontoret, og samtidig stå for drift og vedligeholdelse af lejemålene samt servicering af beboere og bestyrelsen. Du skal sammen med en ejendomsmesterassistent stå for den daglige drift og tilrettelæggelsen af arbejdsopgaverne i afdelingerne. Du skal være med til at optimere driften, indhente tilbud og udarbejde oplæg til vedligeholdelsesplaner og forbedringsarbejder, således at afdelingerne drives effektivt og omkostningsbevidst.\nJobbet er meget alsidigt. Du har ansvaret og bliver daglig leder for pasning af ejendomskontoret, håndteringen af beboerhenvendelser, rekvirering og styring af håndværkere, ind- og udflytningssyn, en række administrative opgaver i Office og boligadministrationssystemet EG-Bolig. Derudover er der tilsyn med udførte arbejder, grønne områder, samt varmeanlæg og andre tekniske anlæg.\nVi forventer, at du har en relevant uddannelse eller erfaring fra en lignende stilling, har solid og dokumenteret erfaring med personaleledelse og drift. Du skal have lyst, og evner at samarbejde med mennesker fra forskellige miljøer, være god til budgetlægning og tilbudsindhentning og kan prioritere og bevare overblikket over de administrative opgaver. Du har et godt overblik og en udpræget sans for planlægning og struktur.\nSom ansat i en DAB administreret boligafdeling får du blandt andet fri arbejdsbeklædning og fri telefon. Din løn og pension er efter Overenskomst for inspektører.\nØnsker du at vide mere om Boligorganisationen SAMVIRKE i Lyngby - klik her eller kontakt driftschef Kim Kornerup på 77 32 03 65 (uge 33) eller driftschef Dennis Bacchus Jørgensen på 77 32 07 60 (uge 34 & 35) for yderligere oplysninger om stillingen.\nSend din ansøgning og cv snarest muligt og senest den 24. august 2020.\nTiltrædelse den 1. oktober eller snarest muligt.


At tænke ud af boksen (og ind igen!) | Dansk Komponist Forening\nLars Kynde\tAt tænke ud af boksen (og ind igen!)\nKomponisten Lars Kynde bor i et kunstnerkollektiv i Haag, Læs ugen fredagsbøn!\tHva? Hvorfor vil du dog tilbage til Danmark?\nDet er det spørgsmål jeg mødes med, når jeg for venner og bekendte har luftet mine fremtidsplaner. Hvad er det nu lige for muligheder jeg har i Danmark, som jeg ikke kunne finde bedre i andre lande?\nEh, jeg leder i min hårdt pressede hjerne, men finder ikke et eneste sagligt argument. De har flere pølser i Tyskland og mere blond hår i Sverige, de drikker mere øl i Irland og ryger mere tjald i Holland. Hvad er det nu lige Danmark har som ikke findes andre steder? At jeg i Danmark er født og der har hjemme synes at være et tyndt argument, men ikke destomindre måske det mest ærlige.\nJeg har boet i Haag i Holland i 6 år. Det har været et eventyr af karat og er det til stadighed. Der går ikke en dag uden der sker noget uventet eller åbner sig en mulighed for et potentielt fantastisk projekt. Jeg har fundet mig en smuk Japansk kvinde som jeg har giftet mig med, og sammen lever vi i et kunstnerkollektiv i en besat villa i byens bedste kvarter.\nHarry er i gang med at reparere sin truck udenfor i haven. Han arbejder med én arm, for den anden har slidgigt. ”Hold nu op med at slide dig selv ned, Harry, lad mig pumpe den donkraft!”.\nDet trækker op til regn så indenfor er drypspandene ved at blive sat i position. ”Vi må også snart have lappet det tag”, bekræfter vi hinanden, mens en gruppe bulgarske musikkere passerer i gangen. Jeg har aldrig set dem før, men jeg kan forstå at de er blevet inviteret til at spille koncert i hjørneværelset når vi har ”åben middag” på lørdag.\nI går gav en japansk antropolog foredrag og workshop om rytmestrukturer og polyfoni i pygmæ musik med egne lydoptagelser fra sine studier i Cameroon's regnskov.\nSådan hygger vi os herhjemme i Congo's aflagte ambassade, som vi har overtaget og indrettet som kunstnerbolig og åbent hus for kultur i bredeste forstand.\nLyder det som en drøm? Det er det! (i det mindste har det på godt og ondt visse ligheder)\nVi lever i et parallelsamfund som dårligt kan siges at være Holland. Det er samfundet af internationalt nomadiske hjemløse kunstnere, musikere, slumstormere og daglejere som kæmper hårdt for såvel de idealistiske visioner som det daglige brød.\nHollands integrationspolitik er ganske anderledes end den danske – reglen er, at hvis man kan klare sig selv uden at nasse for meget på de offentlige kasser, så er man velkommen til at køre sit eget ræs ovre i hjørnet. Det er en blanding af tolerance og ligegyldighed, og resultatet er, at der tillades en løssluppen mangfoldighed af forskelligartede kulturer, men samtidig hænger der et tykt tæppe af indbyrdes ignorance mellem de individuelle kulturer og samfundet som helhed.\nDet eventyr, som vi lever blandt kunstnere fra hele verden, er fantastisk inspirerende, men samtidig oplever jeg en splittelse mellem mit kunstneriske virke og min manglende virkekraft på samfundet. Det irriterer mig at størstdelen af det hollandske samfundet får lov til at gå sin støtte gang mod total fordummelse, når nu de deler land med så levende og berigende parallelkulturer.\nDet er jo fint nok at tænke ud af boksen, men hvis man ikke kommer tilbage til boksen og bruger sin nye viden til at udvide boksen med, så har man jo intet givet til de stakler som stadig sidder derinde. I Holland er der mange som forlader boksen for at tænke frit (indtil de finder en ny boks at passe i). De tilbageblivende føler ingen trang til at følge med, men benytter i stedet chancen til at trække boksen endnu snævrere sammen når fremmedelementet har forladt den.\nTil en sådan grad har forholdet frustreret mig, at jeg har besluttet, at hvis jeg skal opholde mig længere i Holland, så vil jeg finde ind til kernen af den hollandske mentalitet, vride boksen åben indefra og hælde alle parallelkulturerne ned i den. Hvor ambitiøst dette enorme samfundsprojekt ellers måtte lyde, så er det nu engang i al manglende beskedenhed det, som jeg har sat mig for. Målet er ikke at begrænse alle parallelkulturene til at passe i den gængse ramme, men modsat at udvide den gængse ramme til at rumme alle parallelkulturerne. For at det skal lykkes, vil det dog kræve, at jeg først selv krydser den psykiske og sociale grænse, træder ind i det andet parallelsamfund, integrerer mig, bliver hollænder af sind.\nHollænder er imidlertid ikke noget man bliver alene af at opholde sig længe i landet. Det er et aktivt valg, som starter med, at man lærer sig sproget og derefter tvinger de indfødte til at føre samtalerne på deres ejet modersmål. Det er sværere end det lyder! (altså ikke sproget, men det, at få hollænderne til at holde op med at tale engelsk). Den første del er jeg igennem, den anden kæmper jeg stadig med.\nSå langt er jeg dog kommet i integrationsprocessen, at jeg nu deler atelier med lutter hollændere og de taler faktisk hollandsk - selv i mit nærvær! Således stolt af min nye identitet, ser jeg frem til at blive som mine hollandske kolleger: De er fladnumsede kunstnere, som bruger det meste af dagen på at brokke sig over de stigende nedskæringer, og resten af tiden på at spise frokost!\nI kraft af min nye position i den hollandske parallelvirkelighed, lykkedes det mig endvidere at blive inviteret til Haags kunstforeningens møde med kulturministeren omhandlende Haags potentiale som kulturhovedstad 2018. Ministeren havde allerede været til møde med Haags musikhøvdinger som havde fortalt ham at Haag skam havde rigtig fin musik. Han havde så besøgt teaterlivets spidser, som ligeledes havde betroet ham at byens teater skam også var rigtigt fint. Og nu var tiden så kommet til kunstnerforeningens samlede mening om byens kunstliv. Tjo, sagde de fremmødte oldermænd og rettede synkront på deres identiske John Lennon-briller. Der blev da malet nogle fine billeder, og så var der vist også nogle som arbejdede med fine skulpturer og såd'n.\nForeningens formand, en matrone med tung læbestift og høje stillethæle, syntes det var et godt svar til ministeren. Var der nogen der havde noget at tilføje? ”Ja! Mig-mig-mig!”, skreg jeg febrilsk og viftede med fingeren, så jeg fik lov til at holde min brandtale på gebrokkent hollandsk:\n”Haag er en by hvor parallelsamfund lever side om side uden at kende til hinanden. Byen har trods sin landsbystørelse både en indisk, en tyrkisk, en marrokansk bydel og så selvfølgelig en chinatown. Byen er befolket af ambassadører, advokater, embedsmænd og så en hel del fattige Brøndby-typer (det sidste sagde jeg ikke). Den hjemsøges af eksperter i international lov, af human rights-forkæmpere, krigsforbrydere og flygtninge. Og så er der et evigt skiftende miljø af gennemrejsende kunstnere, forskere, filosoffer og arkitekter, som det gælder om at gribe fat i og vride for eksotisk inspiration mens de er her. Kulturlivet er en sum af den enorme intellektuelle gennemstrømning og selv om hvert enkelt individ har sin specialiserede baggrund, er gennemstrømningen som helhed tværkulturel. Ministeren vil ikke finde dette i de opdelte fagorganisationer, og ikke blandt Haags lille gruppe af fastboende veletablerede kunstnere, men i summen af alle de parallelle kulturer som findes lige uden for skyklappernes skarpe afgrænsning. Hvis der skal knaldes milioner af på kulturåret, så så jeg gerne at en del bruges på at skabe og promovere en platform der kan gøde og høste den gennemstrømmende kultur og forbinde den med de allerede eksisterende parallelkulturer.”\nDet blev mine 15 minutes of fame i Hollandsk kulturpolitik. Oldermændene lod som om de tog notater, og så skete der ellers ikke mere i den sag.\nDet er nok for tidligt at give op – med gentagelse og påståelighed kunne jeg måske nok komme et stykke videre med min ambitiøse plan, men i mellemtiden er det gået op for mig at mit forehavende vil koste uforholdsmæssigt mange kræfter og ikke nødvendigvis vil føre særlig stor teknemmelighed med sig. Måske ønsker hollænderne sig slet ikke et integreret samfund hvor alle kender til og accepterer andres levevis og kultur. Måske er det en dansk mentalitet, som jeg endnu ikke har fået aflagt mig. Måske er den hollandske grundholdning mere liberal: ”Vi behøver da ikke acceptere noget som helst. Hvis bare du ikke forstyrrer, så kan du da te dig som en tosse hvis du vil!”\nOg hvorfor er det nu også at jeg ville ændre på det? Jeg kommer jo selv fra en snæver boks, som jeg forlod for at tænke ud af boksen. Nu er det måske tid at tænke ind i boksen igen, at vende tilbage til den danske boks, og prøve at udvide den med alt det nye jeg har set uden for boksen!\nAf Lars Kynde


Sun Jian - Wikipedia, den frie encyklopædi\nSun Jian (孫堅) (156-191), æresnavn: Wentai (文台), var en krigsherre fra Jiang Dong, den sydøstlige del af Kina, det senere Wu rige. Det siges at han nedstammede fra den legendariske strateg Sun Tzu, forfatter til Krigskunsten, og fik øgenavnet Tigeren fra Jiang Dong (江东猛虎).\nDa han var 17 år gammel vandt Sun Jian anerkendelse. Mens han var ude og sejle med sin far stødte de på nogle pirater, som var ved at dele deres nyligt røvede bytte. Sun Jian stormede frem til rorbænken med sit sværd og vinkede sine hænder øst og vest som om han signalerede til en deling soldater som var ved at omringe sørøverne. Sørøverne så ham og troede at statstropper var kommet for at arrestere dem. De glemte alt om deres bytte og flygtede. Sun Jian forfulgte dem og vendte først tilbage efter at have taget en pirats hoved.\nHan kæmpede mod Gule Turban opstanden og mod Dong Zhuo da denne tog kontrol over hoffet. I kampen mod Dong Zhuo tog han Dong Zhuo's stærke general Hua Xiongs hoved, selvom romanen Beretningen om de tre kongedømmer (Romance of the Three Kingdoms) skriver at Guan Yu gjorde det. Efter Dong Zhuo's død stjal Sun Jian det kejserlige segl og flygtede sydpå, hvor han blev stoppet af Liu Biao. Sun Jian brød gennem fjendehæren og førte senere et angreb på Liu Biao i Jingzhou. Liu Biao sendte sin general Huang Zu mod ham, Sun Jian besejrede dog også ham, og forfulgte hans hær over Han Floden hvor han blev knust af mange træstammer, som blev rullet ud over den kløft, hvor han befandt sig.\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Sun_Jian&oldid=7819599"\nDenne side blev senest ændret den 12. oktober 2014 kl. 20:46.


Årsager til udslæt i ansigtet under graviditet - Infertilitet November\nGravide kvinders sundhed kræver særlig opmærksomhed, og enhver afvigelse fra normen kræver omhyggelig opmærksomhed. Hvad kan udslæt på kroppen og ansigtet under graviditeten signalisere, kan udslæt være en fare for et barn??\nSygdomme, der forårsager udslæt under graviditeten\nLokalisering af hududslæt under graviditet\nUdslæt på ben og underliv\nHududslæt kan opdeles i flere typer. Ofte kan typen af udslæt etablere sygdommen.\nRøde kløende udslæt er oftest forårsaget af dermatose (se foto). Et kløende, lille udslæt er normalt forårsaget af allergier, hormonelle ændringer eller nervøse nældefeber eller stikkende varme ledsaget af øget svedtendens. Acne vises under graviditet på grund af en kraftig stigning i hormonet progesteron, hvilket fremkalder overskydende talgproduktion.\nDet er umuligt at presse acne ud under graviditet, konsulter en hudlæge for anbefalinger! Blærer på huden kan være både et tegn på allergi og et symptom på skoldkopper. Hvis du oplever kløende hudblærer, svær svaghed eller en stigning i temperaturen, skal du straks konsultere en læge!\nVigtig! Et blærende udslæt er et symptom på mange sygdomme, der truer fostrets helbred. Hvis du finder flere blærer på huden, skal du kontakte en læge!\nEt hæmoragisk udslæt er et punktat, rødt udslæt. De kan vises i albue- og popliteale-foldene, lysken, balderne, armhulerne. Oftest vises de på grund af beskadigelse af vaskulærvæggen af immunkomplekser eller et infektiøst middel. Ofte ledsager det sygdomme som Wegeners granulomatose, hæmosiderose, hæmofili. Små flere pustler kan udløses af mikrotrauma i huden eller infektioner. Et purulent udslæt er også forårsaget af øget svedtendens, kroniske sygdomme, nedsat immunitet eller dårlig hygiejne.\nHududslæt under graviditet kan være forårsaget af en række forskellige tilstande, hvoraf nogle kan skade fosteret:\nDermatose. Oftest er udseendet af udslæt på kroppen under graviditeten forbundet med hormonelle ændringer i kvindens krop. Den hormonelle baggrund påvirker altid hudens tilstand. Så en kvinde, selv før graviditeten, kan mærke udslæt i ansigtet og kroppen før eller under menstruation. Symptomer på dermatose under graviditet er plaque eller nodulære udslæt i strækmærkerne på siv eller underliv, ryg og bryst. Sådanne udslæt på kroppen under graviditeten på baggrund af ændringer i hormonniveauer er ret normale, men kun hvis udslæt ikke er udbredt, lille og ikke forårsager en følelse af smerte eller kløe. Bumser forsvinder normalt efter fødslen og forårsager ingen skade for barnet..\nVigtig information! Det er nødvendigt at konsultere en læge, hvis udslætet smelter sammen og danner hudlæsioner i store størrelser, har en ubehagelig lugt, ondt, kløe. Dermatologen kan vælge produkter, der lindrer ubehaget.\nHives. Denne sygdom kan forekomme på nervøs basis på grund af allergi. Udslæt ligner en brændenælde. Urticaria kræver lægeligt tilsyn, men udgør ikke en fare for fosteret.\nFnat. Denne sygdom ledsages af forekomsten af bump og bobler på koden. Oftest vises udslæt mellem fingre og tæer. Den berørte hud klør meget. Fnat udgør dog ikke nogen fare for barnet, og moderen kan få hurtig behandling..\nRubella. Dette er en farlig virussygdom for fosteret. Symptomer på sygdommen: et lyserødt udslæt, feber, hovedpine, kvalme. Rubella-virus hos en gravid kvinde påvirker fosteret negativt i første trimester. I denne periode forårsager røde hunde grå stær, hjertefejl, døvhed og læsioner i nervesystemet..\nVigtig! Graviditet skal afbrydes, hvis der opdages røde hunde i første trimester.\nAllergi. Under graviditeten åbnes ofte allergier, herunder fødevarer eller stoffer, der ikke tidligere har forårsaget en negativ reaktion i kroppen. Et allergisk udslæt kan forekomme med små røde kløende pletter, blærer med klar væske eller store røde pletter.\nKønsorganer eller herpes zoster. Hvis der under graviditeten var en primær infektion med kønsherpes, er risikoen for infektion hos fosteret 50%. Hvis en forværring af en eksisterende sygdom opstod under graviditet, reduceres risikoen til 4%. Med sygdommen vises bobler med en klar væske og små røde udslæt. I dette tilfælde ledsages hudlæsioner af kløe og forbrænding. Hudblærer sprænges over tid og efterlader sår på deres sted. Herpes, overført i første trimester, kan provokere udviklingen af kardiovaskulære patologier og udviklingen af demens. I tredje trimester truer herpes med hepatitis, lungebetændelse, encephalitis.\nMæslinger. En virussygdom udvikler sig hos mennesker, der ikke har modtaget vaccinen. I første trimester forårsager sygdommen en patologi i nervesystemet hos fosteret, herunder demens. Mæslinger manifesteres af hududslæt i form af tuberkler, først vises der udslæt i ansigtet, som derefter spreder sig til bagagerummet, arme, ben.\nVigtig! Infektion med mæslinger i første trimester forårsager abort.\nHerpes simplex. Normalt vises sygdommens fokus på læber og næse, med korrekt behandling skader virussen ikke moderen og fosteret. Risikoen er kun høj med primær infektion hos moderen i de første måneder efter undfangelsen. En forværring af sygdommen eller infektion med en virus efter 20 ugers graviditet kan ikke længere skade fosteret, da det er beskyttet af den udviklede moderkage. Men herpes simplex kræver alligevel hurtig og korrekt behandling..\nSkoldkopper. Sygdommen provokeres af en virus, sygdommens begyndelse manifesterer sig i form af lyserøde pletter efterfulgt af dannelsen af små bobler med en gennemsigtig væske. Udslæt påvirker ansigt, slimhinder, krop. Tørrede vabler skorpe over. Sygdommen forårsager svær kløe og en kraftig stigning i temperaturen i de første dage af sygdommen. Kyllingkopper hos gravide er en meget farlig sygdom. I sidste og første trimester øger sygdommen risikoen for føtal patologi, abort eller for tidlig fødsel.\nBemærk! I sidste trimester er skoldkopper farligt ved iltstøv, intrauterin infektion, lungebetændelse.\nAllergi. Et allergisk udslæt på kroppen og ansigtet under graviditeten ligner små blærer med gennemsigtigt indhold eller røde pletter, der spredes gennem kroppen. En allergisk reaktion kan ikke skade barnet, hvis det ikke gør vejrtrækningen vanskelig for moderen.\nStikkende varme. Under graviditeten tilbringer en kvinde meget tid i en drøm, og hendes sveden øges også. Derfor kan udslæt i ansigtet under graviditet forårsage overskydende fugt i huden, hvilket fremkalder irritation. Hvis stikkende varme ikke er af svampe- eller bakterieoprindelse, kræver udslæt ikke lægemiddelbehandling. Med stikkende varme under graviditeten skal du være mere opmærksom på personlig hygiejne, bære løst og let tøj, sove på frisk bomuld eller calico-sengetøj.\nUdslætets placering kan indikere arten af hudlæsionen og hjælpe med at finde ud af, hvilket sygdomssymptom der er udslæt..\nUdslæt under graviditet er ret almindelige. Årsagen til dette fænomen kan være generelle problemer i kroppen såvel som forværring af visse sygdomme..\nUnder alle omstændigheder skal udslæt fjernes så hurtigt som muligt. Men først er det nødvendigt at fastslå årsagen til dette fænomen, så det er muligt at ordinere kvalitetsbehandling..\nÅrsagerne til udslæt under graviditeten kan variere. Så udslæt forekommer på baggrund af herpesinfektion, skoldkopper og andre sygdomme.\nBlærer kan forekomme på huden, som tørrer ud over tid og bliver crusty. Så forsvinder alt, og kun en plet er tilbage. Under ingen omstændigheder skal disse bobler kæmmes, da dette kan føre til infektion og forekomst af bylder.\nRøde udslæt kan også forekomme på grund af skarlagensfeber. En herpesinfektion kan forårsage udslæt. Ofte forekommer dette fænomen efter udsættelse for solen. Dette er den såkaldte solallergi..\nUdslæt hos gravide kvinder, især i underlivet, kan være forårsaget af hormonelle ubalancer. Han manifesterer sig normalt i tredje trimester. Ubehagelige bumser og rødme er også forårsaget af dermatose. Det forsvinder ofte alene, et par uger efter fødslen..\nUdslæt kan være forårsaget af en række infektioner og vira. Ofte er de forbundet med tilstedeværelsen af defekter og abnormiteter i fosteret. I dette tilfælde skal du handle.\nOfte er udslæt forbundet med dårlig diæt. En sådan reaktion i kroppen kan manifestere sig for mad, stoffer og andre irriterende stoffer. Et udslæt under graviditeten kan forekomme både lokalt og i hele kroppen.\nSymptomer på udslæt under graviditet\nSymptomer på udslæt under graviditeten afhænger af årsagen til, at det blev forårsaget. Så dette fænomen kan forekomme på baggrund af smitsomme sygdomme. Symptomer på herpesinfektion, skoldkopper og andre lignende sygdomme er de samme.\nBobler vises på kroppen, inde i hvilken der er væske. I intet tilfælde skal du kæmme dem, ellers får de en infektion, og der dannes pustler. Over tid tørrer boblerne ud af sig selv og bliver dækket af en skorpe, så forsvinder de og forsvinder helt.\nDen allergiske manifestation af udslæt ligner noget nældefeber. Pletter med forskellige former kan forekomme på huden, og de klør ofte meget. Med allergier vises lignende symptomer på de indre organer..\nMed skarlagensfeber vises specifikke røde udslæt. Udslættet klør og manifesterer sig hovedsageligt i lysken, underlivet og på balderne. I nogle tilfælde kan det findes i ansigtet. Symptomerne på sygdommen er meget specifikke. Huden omkring munden og næsen bliver bleg, og kinderne bliver lyse røde. Over tid begynder udslættet at klø og flage af.\nMed herpesinfektion vises bobler i form af et hyperæmisk sted. De indeholder væske inde. Over tid tørrer boblerne ud og skorpe over. I nogle tilfælde bryder de åbne og danner erosion. Med denne sygdom er der hovedpine, generel utilpashed, kløe og prikken. Udslæt under graviditet kan forekomme af en række årsager og ledsages af specifikke symptomer.\nAcne under graviditet er ret almindelig. Og det vises spontant. Du kan møde hende på ansigt, bryst og ryg. Nogle kvinder bemærker, at det er selveliminering efter graviditet..\nAcne vises på grund af hormonel ubalance. Dette sker ofte på baggrund af tidligere taget p-piller. Derfor under graviditeten er situationen forværret betydeligt..\nDet skal bemærkes, at niveauet af det mandlige kønshormon stiger under graviditeten. Talgkirtlerne påvirker specifikt denne proces, og derfor vises acne. Der produceres en stor mængde subkutant fedt, som tilstopper kirtlerne. Du skal ikke bekymre dig om dette, alt vender tilbage til det normale efter graviditeten.\nFor at udslættet skal manifestere sig mindre, er det nok at bruge almindelig kosmetik. Specielle rengøringsgeler og cremer er egnede. Et udslæt under graviditeten er normalt, især hvis det er acne.\nAllergisk udslæt under graviditet\nEt allergisk udslæt under graviditeten ligner ofte nældefeber. Små pletter i forskellige former begynder at dukke op på huden. Dette fænomen ledsages ofte af ubehagelig kløe. Lignende symptomer kan observeres med allergier over for indre organer..\nEt allergisk udslæt kan forekomme ganske pludselig. I dette tilfælde vises kløeegenskaben ved hende, lakrimation og en løbende næse. Hududslæt er præget og ganske mærkbar.\nDet vigtigste er at forsøge ikke at ridse udslæt. Dette kan fremkalde en forværring af situationen. Du kan slippe af med ubehag ved hjælp af antiallergiske lægemidler. Imidlertid er det i mange tilfælde under graviditet forbudt at tage medicin. Derfor er en lægekonsultation nødvendig.\nEt allergisk udslæt forsvinder ikke alene. Det skal fjernes; desuden skal selve stimulansen fjernes. Ellers vil udslæt under graviditeten levere i hele perioden, hvilket vil medføre en masse ulejlighed..\nDiagnosticering af udslæt under graviditet\nDiagnose af udslæt under graviditet bør være obligatorisk. Først og fremmest skal lægen foretage en visuel undersøgelse af situationen. Hovedkarakteristikken for elementerne i udslæt tages også i betragtning. En masse nyttige oplysninger kan fås ved visuel inspektion..\nPatienten undersøges af en hudlæge. Visuel inspektion alene er i de fleste tilfælde ikke tilstrækkelig. Det er nødvendigt at bekræfte eller benægte tilstedeværelsen af denne eller den anden sygdom. Derfor er kliniske analyser obligatoriske. Det er muligt at udføre afgrøder af hemmeligheden bag bylder.\nDiagnostik inkluderer blodprøver, der giver yderligere information. Baseret på alle de opnåede data ordineres kompleks behandling. I mange tilfælde kræver det brug af visse stoffer. Men siden vi taler om gravide piger, der er alternative måder at løse problemet på. Når alt kommer til alt, kan stoffer forværre situationen. Udslæt under graviditet skal behandles korrekt.\nBehandling af udslæt under graviditet udføres omhyggeligt og under lægeligt tilsyn. Hvis udslæt skyldes en fnatmid, tilrådes det at bruge salver, der inkluderer tjære eller svovl.\nBehandling kan udføres ved brug af speciel kosmetik. Hvis sagen er ret vanskelig, kan der ordineres en blodtransfusion. Men under graviditeten er denne proces ikke tilladt..\nAfkog, der fremstilles på basis af medicinske urter, er til stor fordel. Hvis du har udslæt i ansigtet, kan du foretage en kosmetisk rengøring. Takket være hende vil det være muligt at fjerne alt og åbne abscesserne. Alt dette udføres under vejledning af en kvalificeret specialist..\nMedicin bør ikke misbruges under graviditet. Derfor anbefaler læger ofte at bruge hjælp fra alternative metoder. En særlig antihistamin diæt skal følges. Det tilrådes at give op slik og kaffe. Fødevarer, der indeholder meget fiber, er også forbudt. Dette kan reducere risikoen for at udvikle dermatose..\nDu behøver ikke forsøge at fjerne udslæt selv, især under graviditet. For at starte kvalitetsbehandling er det trods alt værd at bestemme årsagen til dette fænomen. På egen hånd kan du kun analysere din egen ernæring og forsøge at fjerne mulige irriterende stoffer.\nHvis udslæt overhovedet ikke "forsvinder", skal du fremskynde denne proces. Til dette er salver og cremer baseret på menthol, kamfer, pramoxin eller diphenhydramin perfekte. Du må ikke omgå fugtighedscreme. Det er let at fjerne udslæt under graviditeten, men dette skal ske under vejledning af en læge..\nForebyggelse af udslæt under graviditet\nForebyggelse af udslæt under graviditet spiller en enorm rolle. Det er vigtigt at holde huden ren. I de fleste tilfælde fører ignorering af reglerne om personlig hygiejne til udseendet af forskellige typer udslæt. Især acne og allergisk.\nHud skal passes, især hvis den er fedtet eller følsom. Kosmetik, der kan bruges både som behandling og forebyggelse, er også perfekt..\nDet er vigtigt at gennemgå din diæt. Faktisk er der i de fleste tilfælde de irriterende stoffer, der fremkalder udslætets udseende. Det er nødvendigt at observere, hvordan kroppen reagerer på en bestemt mad. Når der forekommer udslæt og kløe, bør nogle fødevarer udelukkes..\nNaturligvis kan du ikke starte eksisterende sygdomme. Det er nødvendigt konstant at konsultere en læge. Rettidig reaktion på nye problemer forhindrer problemet i at blive værre. Udslæt under graviditet kan forhindres med rutinemæssige forebyggende foranstaltninger.\nUdslætsprognose under graviditet\nPrognosen for udslæt under graviditeten er positiv. I de fleste tilfælde løser problemet sig selv. Men du skal ikke smide det. Når alt kommer til alt, hvis vi taler om et allergisk udslæt, skal det elimineres korrekt. Som regel anvendes en antihistamin diæt, og ernæring revideres fuldstændigt. I dette tilfælde vil prognosen være positiv.\nMed et herpetisk udslæt er det nødvendigt at starte rettidig behandling med antiinflammatoriske lægemidler. I dette tilfælde vil fænomenet passere temmelig hurtigt og vil ikke plage dig under hele graviditeten. Det vigtigste er ikke at forsøge at slippe af med udslætet selv..\nMeget afhænger også af, hvornår personen bad om hjælp. Naturligvis spiller selve sygdommen en enorm rolle. Derfor, jo hurtigere en pige går til en læge, jo hurtigere vil ubehaget forlade hende. Selvmedicinering er forbudt, i dette tilfælde er der en risiko for at forværre situationen. Et udslæt under graviditeten skal elimineres kompetent, så det aldrig dukker op igen..\nUrticaria under graviditet er ikke farligt for fosteret. Barnet er pålideligt beskyttet af moderkagen mod virkningerne af allergener og eksterne faktorer. De stoffer, som den forventede mor tager for at behandle urticaria, kan medføre skade.\nDet vigtigste symptom på sygdommen er flade eller hævede blærer, der ligner en brændenælde eller en myggestik. Blærer har en uregelmæssig afrundet form omgivet af en lys kant af lyserød eller rød omkring hele omkredsen.\nGenerelt er prognosen for udfaldet af sygdommen gunstig; over tid forsvinder symptomerne sporløst. Dette kan dog ikke ske snart. Den akutte fase varer normalt ca. 1 måned, og den kroniske fase varer op til et år.\nFødevarekvalitet. Allergener er mad. Til insektbid. Gift er provokerende stoffer. Kontakt. Det allergifremkaldende stof trænger ind i huden. For eksempel forekommer urticaria på hænderne ved kontakt med husholdningskemikalier i ansigtet - med cremer og kosmetik. Fysisk: fotodermatose (fra solen); akvagent (fra vandkontakt med vand); koldt (ved lave temperaturer) mekanisk (fra iført stramt tøj, friktion, tryk).\nBehandling af urticaria under graviditet skal overvåges af en hudlæge eller allergolog. Kun en læge vil være i stand til at vælge en terapi under hensyntagen til de 2 vigtigste principper: at lindre den forventede mors tilstand og ikke skade det udviklende foster.\nAt identificere årsagen til urticaria hos gravide kvinder er afgørende for effektiv behandling. Der er ingen specifikke diagnostiske metoder til urticaria. Kliniske test af blod og urin vil være af lidt informativ karakter.\nDe viser tilstedeværelsen af en allergisk reaktion i kroppen, men dette er også synligt visuelt. For at skelne en form for sygdommen fra en anden anvendes nogle gange specielle diagnostiske tests: allergitest, en test - provokation på indflydelse af kulde, sol, fysisk aktivitet. Men under graviditeten er de alle forbudt..\nHvis årsagen er korrekt identificeret, er behandling muligvis slet ikke nødvendig. Efter eliminering af kontakt med allergenet forsvinder symptomerne alene og sporløst..\nSorbenter. Disse er faste stoffer eller væsker, der ikke fordøjes og naturligt udskilles. Når de passerer gennem fordøjelseskanalen, fanger de skadelige stoffer (toksiner, mikrober, allergener) og renser kroppen.\nFor at lindre kløe og smerte hjælper afkog af medicinske urter godt: kamille, calendula, snor. Bomuldspuder gennemblødt med medicinsk infusion påføres de berørte områder med udslæt. Med den udbredte lokalisering af blærer kan du tage bad med tilsætning af urteafkog.\nGraviditet bringer overraskelse efter overraskelse, men de er ikke altid behagelige. Udseendet af udslæt på underlivet og andre dele af kroppen er netop det. Det forårsager ikke kun en følelse af fysisk ubehag, men frygter også hos den forventede mor - hvad det er, og hvor farligt udslæt er for den voksende baby?\nHvad kan forårsage udslæt under graviditet:\nDen største fare i disse dage er skoldkopper. Efter at have optrådt flere uger før fødslen kan det forårsage neonatal skoldkopper hos et barn, en sygdom, hvis komplikationer er encefalitis, patologier i luftvejene, leveren og nyrerne. Disse komplikationer kan endda forårsage fosterdød. Men røde hunde er ikke længere så farlige som i den første periode af graviditeten. Mor bliver nødt til at gennemgå flere screeningstest for at afgøre, om der er risiko for misdannelser og udviklingspatologier hos barnet. Meget sjældent anbefaler læger at afslutte en graviditet..\nEr udslæt farligt under graviditeten?\nBehandling og forebyggelse af udslæt under graviditet\nHusk en gang for alle - hvis noget relateret til dit helbred forårsager dig frygt og spørgsmål, bør du ikke bladre gennem hjemmekataloger og ikke bede dine venner om råd! Kun en læge er i stand til at hjælpe dig med at finde ud af, om dette eller det fænomen er farligt, om det er et symptom på en hvilken som helst sygdom eller blot "blæst af vinden". Undlad selvmedicinering, udsæt ikke "til senere" - har medlidenhed med dig selv og din baby, hvilket du også kan bringe i fare.\nInden en specialist ordinerer behandling til dig, undersøger han dig og spørger dig om din livsstil og graviditet. Derfor skal du ikke skjule dig, hvis du har kroniske sygdomme eller indre patologier. Husk at huske, hvilke nye fødevarer du introducerede i din kost, uanset om du tog medicin eller nye vitaminer..\nBrug af folkemedicin er tilladt og berettiget i individuelle tilfælde, men kun efter konsultation med en læge.\nDet er altid lettere at forhindre sygdom end at helbrede den. Forsøm derfor ikke forebyggende foranstaltninger.\nHold din hud ren. Et bad eller et kontrastbruser, der hældes flere gange om dagen, hjælper med at forhindre stikkende varme. Sidstnævnte vil også være meget nyttigt til at hæve den generelle tone. Men aromatiske bomber og andre tilsætningsstoffer bør opgives et stykke tid. Det samme gælder brusegeler og sæber med tilsætningsstoffer (især farvet).\nGennemgå din diæt. Det kan godt være, at et bestemt produkt, som du elskede at fejre inden graviditeten, efter undfangelsen, kategorisk vil blive afvist af din krop. Og dette er normalt, fordi selve kroppen har ændret sig meget. Vær forsigtig med allergifremkaldende fødevarer, frugter og bær med røde og gule pigmenter. Disse er granatæbler, tomater, jordnødder, persimmons, jordbær, brombær, gulerødder, solbær, ananas, brombær - listen er ret omfattende. Men at være forsigtig betyder ikke at opgive dem helt. Bare reducer dine portioner. Men sort te, kaffe, fastfood og andre velsmagende, men usunde produkter er bedre at udelukke helt.\nOPMÆRKSOMHED! En allergolog hjælper med at bestemme allergener ved hjælp af en speciel test. Hvis du ikke har mulighed for at besøge en specialist - tjek kroppens reaktion i små portioner og "angribe" et mistænkeligt produkt - nægt det.\nGå igennem din makeup. Under graviditeten skal du nøje vælge ikke kun mad, men også produkter til kropspleje. Lotions og kropsmælk, tonere til fast hud, scrubs og andre produkter skal vælges under hensyntagen til din nuværende tilstand. Vælg ikke ukendte mærker eller formuleringer med mange ingredienser. Alt skal være naturligt og allergivenligt. Lad os sige om olier separat: de er ekstremt nyttige, de kan tages oralt eller føjes til et bad, røgelsesbrænder eller påføres maven for at forhindre strækmærker og øge hudens elasticitet. Men allergier kan også komme ud her, dog sjældent. Inden du køber en anden flaske - skal du kontakte din læge.\nVIGTIG! Undertiden er årsagen helt triviel - den udløbne holdbarhed af kosmetikken.\nKæledyr. Spring i hormonelle niveauer kan forårsage den samme allergi ikke kun til mad, men også til pelsen på din yndlingskat eller hamster. En kvinde bliver nødt til at holde kontakten med husdyr på et minimum, flytte dem til et andet rum eller hus et stykke tid. Rengøring - så ofte som muligt.\nHold dine nerver i skak. Nervøs belastning og intens spænding kan fremkalde udslæt på kroppen, så pas på dit humør og bliv ikke modløs..\nBliv vaccineret til tiden. Hvis du ikke har haft røde hunde, skal du sørge for at blive vaccineret et par måneder før den planlagte undfangelse. Det samme gælder vaccination mod difteri, stivkrampe, hepatitis B, influenza. Moderne vacciner vil ikke skade barnet, og de vil hjælpe dig med enten at undgå sygdommen eller at overføre den med det mindste tab for dig..\nUdslæt på underlivet er et ubehageligt fænomen, men det er ikke fatalt og endda farligt kan det sjældent kaldes. Overholdelse af de grundlæggende regler for hygiejne, indtagelse af tilladte og nødvendige medicin, korrekt ernæring er nøglen til at sikre, at din krop vil udholde graviditet med mindst mulig tab, og dine følelser vil være yderst positive. Vær ikke nervøs, tro på det bedste og vær sund!\nRedder vi maven? Mor, vær ikke bange, baby er beskyttet\nTorticollis er en almindelig patologi, der forekommer hos nyfødte babyer. Sygdommen er medfødt eller erhvervet. Hos børn, der lider af torticollis, er hovedet konstant vippet til den ene side, barnet vender halsen med store vanskeligheder.


Shrestha Bedømmer At Prioriter Onlinemarketing I Din Virksomhed Tese Er Helt Sikkert Mærkelig | Kollegie Bog\nNetop denne form for marketing kan så eksistere gavnlig jeres mange udfordringer også jeres nogen forskellige afdelinger og på en hel del forskellige vidensniveauer. Ergo bør de altid sikre for at eje kommunikationskonsulenten, der har overblik på online marketing medregne indtil samtlige møder af en stort plan, hvor der skal træffes betydningsfulde beslutninger.\nMedie samt Effektiv samt Online\nEn på nettet e butik ellers en netside, dér burde foreløbig a informere resten af befolkningen, er næsten sikkert lige præcis nogle, der folk ikke mærker, ad folk ser særlig vildt meget. Og Så det er helt sikkert også enormt vigtigt ad lytte af hvad pågældende har at fortælle da det kan så findes meget gavnligt fra arbejdet. Jeg besidder en diskussion med én brugt kammerat den anden døgn, og så komplet hos første tilfælde kom jeg foreløbig ad kalde at jeg bemærke startet at bruge mobilt bredbånd, som jeg bemærke ægte sorgfri for.Det forstod. Prioriter Onlinemarketing i din virksomhed Én kan ændre virksomhedens profil blandt hjælp af enormt mange andre tiltag af cyberspacet. Flere Forskellige kvinder benytter blandt andet Google til at nå fremad indtil forretninger, dér account manager dé ting, dé drømmer a købe. Dette er næsten sikkert blandt anden en genial løsning ad etablere kontakt til professionelle udbydere af støtte, dér ejer en kæmpe kendskab foreløbig dette interaktive marketingsliv. Online marketing er nok trods alt så meget mere fortsat enkelt annoncering på blandt andet sociale medier. Nyhedsbreve er ligeledes én af de adskillig perspektiver imod a opfinde opmærksomhed gennem sin virksomhed ved medvirken af internettet.\nVed a sende kampagner under e-mail er helt sikkert det muligt ad få før klienter til at købe ting af din virksomhed om. Om de kun støder på én hjemmeside, herefter lægger én evt. næppe føle sålunde vildt meget, om dér bare kun står dét hovedsagelige ellers er muligvis hver og en de varer, der én faktisk forhandler. Det kan være hårdt a sælge et vare og det kan så koste talrig mynter at klare en vældig reklame imod varen. Før jeres tiden var postreklame også store bannere vejen fremad, men jer døgn er helt sikkert på nettet marketing det tit effektive. Med online marketing kan du nå vidt og kæmpe uden a anvende en bondegård af sædler også medtage én anelse opbakning vil i kvikt opfange fidusen også eksistere på ideelle spor. Dette kan så være alt ligefra indholdsoptimering til hvorfor dine indgående og udgående links ser ind.\nNoget åbenlyst én kan anvende online marketing er helt sikkert a få ens egen virksomhed af land- og verdenskortet og så få håndteret potentielle kunder opmærksom på, at du forekommer. Dette er ikke des mindre overhovedet ikke dét eneste, som folk kan så anvende online marketing til. Derfor er helt sikkert det vigtigt, a folk tager ind og introducerer tøjet foreløbig sine kammerater. Fra man kan ligeledes få rigtig nyttig indsigt såfremt ens arbejde, såfremt folk kigger en smule tættere af hvad dette er muligvis for nogle resultater man modtager ud af sin markedsføring. Nogle jeg har lært på de svære teknik er helt sikkert a ingen kan garanterer en placering eder Google.\nDisse lægfolk kan hjælpe virksomheden i gang. Marketing ejer rundt årene skiftet person. Afstanden lille erhverv og så kunde er helt sikkert netop blevet én hel komponent mindre på bevæggrund af det teknologiske fremgang. Uden én på nettet selskab er firmaer usynlige imod potentielle kunder, og derfor er næsten sikkert dette fuldkommen enormt vigtigt at have på nettet marketing som en portion af gud og hvermand marketingstrategi. Google, Facebook også Instagram er få af dé omfangsrig platforme for online marketing, og så medregne en veltilrettelagt marketingstrategi er muligvis det let ad nå ud af til talstærk potentielle købere på fuldkommen kort kvalitetstid. Dét fokuserer da capo super forståelse for målgruppen, da det ellers næppe giver noget konkret resultat, også dette er nok resultater én ønsker. Du skal på den anden side ligeledes fikse det online, hvori én blandt anden kan så starte at designe reklamer. Man frygt næppe, du gider resolut studere og få kontrol på allesammen dé stramme tips og tricks du gider studere. De almene dansker bruger internettet hver neste døgn foreløbig ad arrivere eder kontakt medtage venner og så bekendte, til ad streame tegnefilm, men også foreløbig ad gennemgå derefter ydelser ellers produkter, dé drømmer at købe.\n← Zahide Siger At Prioriter Onlinemarketing I Din Virksomhed Artiklen – De Er Opfindsomt\tCinna Bedømmer At Prioriter Onlinemarketing I Din Virksomhed Tese Er Muligvis Afvigende →


2010 - Bechster\n13. december 2010 7. januar 2014 / Af Morten Brunbjerg Bech / Kommunikation / Skriv en kommentar\nMin gamle kammerat, Christian, blogger om bl.a. oplevelsesøkonomi. Hans seneste indlæg handler om at bruge oplevelser som salgsparameter, fremfor store rabatter og slagtilbud. Især ét afsnit falder meget godt i hak med en udvikling, vi også ser i bibliotekerne. I jagten på effektivisering jager de [bankerne, red.] kunderne ud af butikken. Alt bliver automatiseret, fordi …\nBiblioteker og automatisering Læs mere »\n5. april 2010 5. april 2010 / Af Morten Brunbjerg Bech / Personligt fnidder / 1 kommentar\nFamilien Bech trak i arbejdstøjet i påsken. Vi havde lige en udestue, der skulle rives ned. Det blev klaret på 3 dage med kyndig hjælp fra familie og venner. Vi bringer her en fotoreportage. Før: Udestuen var muret op i forskellige niveauer af flere omgange. Byggeriet kunne bruges til ophold et par uger om foråret …\nÅrets påskeprojekt: Nedrivning af udestue Læs mere »