Konference om Fremtidens Penge — Gode Penge\nKonference om Fremtidens Penge\nCBS Solbjerg Plads Frederiksberg, 2000 Denmark (map)\nKonference med Gode Penge\nGode Penge gentager succesen og holder en konference med et højaktuelt og sprængfarligt emne indenfor pengepolitik. I år er konferencens tema ”Fremtidens Penge”, og dagens formål er at komme nærmere, hvordan fremtidens penge kan og, ikke mindst, bør se ud.\nBåde Gode Penge, den norske centralbank, Finanstilsynet og en ekspert i blockchain kommer og giver deres bud på fremtidens penge. Dagen kommer især til at handle om elektroniske kontanter og blockchain.\nDet officielle program for konferencen er fra kl. 13-17, men der er mulighed for at udvide dagen i begge ender - med en valgfri workshop om formiddagen og reception og middag efter konferencens program.\n10.30 Workshop: Pengemanual - et redesign af penge\nFå en forsmag på den kreative og magtfulde kraft forbundet med at designe penge.\n12.00 Mulighed for at købe frokost i CBS' kantine.\n13.00 Velkomst og præsentation af foreningen Gode Penge\n- Hvorfor skal vi snakke om fremtidens penge?\nv. Pernille Gøtz og Sofie Brink Nielsen\n13.30 Udfordringer ved at indføre digitale centralbank-penge\nv. Thorvald Grung Moe, Research Associate, Levy Economics Institute, Bard College og konsulent i Norges Bank\n14.30 Blockchain og penge: Hvilke muligheder er der for at udstede decentrale valutaer?\nv. Simon Ousager, ejer Paradigm Consult\n15.00 Bruger, bank eller borger: Tre scenarier for indførslen af digitale kontanter\nv. Ole Bjerg, adjunkt og forskningsleder på CBS\n16.00 Digitale penge i et reguleringsperspektiv\nv. Tobias Thygesen, Vicekontorchef, Kontor for Governance, Hvidvaskforebyggelse og Betalingstjenester, Finanstilsynet\n16.30 Opsamling: Hvordan sikrer vi, at fremtidens pengesystem tjener det fælles bedste?\n17.00 Reception i CBS Student & Innovation House\nSom opvarmning til konferencen afholdes en workshop, hvor vi leger med tanken om at designe vores egne penge. Workshoppen tager udgangspunkt i en kortlægning af forskellige betalingsmidler og valutaer (Bitcoins, danske kroner og Djurs), som vi i løbet af workshoppen diskuterer og på den baggrund beslutter, hvordan vores egne (fiktive) penge skal designes.\nSå kom og få en forsmag på den kreative, magtfulde kraft forbundet med at eksperimentere med pengedesigns! Workshoppen er fra kl. 10.30-12.00 lørdag den 6. maj, og er et supplement til konferencen. Det kræver ikke separat tilmelding at deltage.\nKl 17.00 går vi over i studenterhuset Student & Innovation House, der ligger ved siden af CBS, hvor vi kan snakke med hinanden, og der vil være mulighed for at købe en øl eller sodavand.\nOmkring kl 19.00 er der aftensmad. Vi har lavet en aftale med en kok, der laver mad til os. Det kræver separat tilmelding inden d. 2. maj og koster 100 kroner. Du tilmelder dig og betaler her.\nDet koster 100 kr. at deltage i konferencen, og det dækker også eventuel deltagelse i workshoppen fra kl. 10.30-12.00, men ikke aftensmad (se ovenfor). Tilmeld dig og betal her.\nTemaet “Fremtidens penge”\nSidste år meldte den svenske centralbank ud, at de undersøger mulighederne for at udstede e-kroner. Sidenhen viste Danmarks Nationalbank (en smule tilbageholden) åbenhed overfor idéen. Debatten om elektroniske kontanter er en kæmpe nyhed i det pengepolitiske landskab og kan potentielt få stor betydning for vores økonomi.\nMen hvad er mulighederne og farerne ved digitale kontanter? Hvad tænker centralbankerne? Hvad siger myndighederne, der kontrollerer de private og centralbankerne? Hvad betyder det set fra et blockchain-perspektiv? Og sidst, men ikke mindst, hvad er Gode Penges take på elektroniske kontanter? Alt det kommer vi rundt om på dagen.\nBarren er sat lidt højere end til de introducerende arrangementer, vi ofte holder i Gode Penge. Hvis du har været til et par arrangementer, og føler dig rimelig tryg i Gode Penges ærinde, vil du ikke have noget problem med at følge med.\nHvis du er ny i tematikken omkring penge og ønsker en introduktion, vil der være en workshop om formiddagen, som du kan deltage i. Derudover opfordrer vi dig selvfølgelig til, at deltage i nogle af vores øvrige arrangementer.\nKonference kommer til at foregå på Copenhagen Business School på Solbjerg Plads i København den 6. maj 2017 i lokale SP202.\nDet koster 100 kr. at deltage i konferencen, og du kan købe din billet her. Der er også middag i Student Innovation House, som koster 100 kr. Du kan købe din madbillet senest den 2. maj her.\nVi opdaterer løbende siden her med informationer og facebook-begivenheden, som du kan følge her: https://www.facebook.com/events/1004204436377377/\nVi glæder os til en inspirerende og udbytterig dag sammen med jer. Har du nogle spørgsmål, kan du skrive til kontakt@godepenge.dk.


Kommentar til Forbrugerrådet Tænk: Utåleligt at man ikke frit kan vælge styresystem til pc Onsdag, 5. marts 2014 - 16:45\nJeg tror ikke at OEM leverandører betaler ret meget mere end 250kr. pr. licens Så hold nu op med at tro i bliver rippet for penge hver gang i køber en maskine med et OS. Du kan bare lade være med at købe den. MS vil gerne tjenepenge som alle andre virksomheder, og det er der intet forkert i. K...\nKommentar til Forbrugerrådet Tænk: Utåleligt at man ikke frit kan vælge styresystem til pc Onsdag, 5. marts 2014 - 16:06\nJeg ved det ikke. Men en OEM betaler nok ca 2-300 kr for en Windows licens Microsoft kan naturligvis ikke tilbyde slutbrugeren samme pris Jeg tror ikke det helt er gået op for dig at det stadig er OEM'en som brugeren køber sit skrabelod af til aktivering af den præinstallerede Windows.\nKommentar til Forbrugerrådet Tænk: Utåleligt at man ikke frit kan vælge styresystem til pc Onsdag, 5. marts 2014 - 15:41\nJeg er ikke dum, jeg er bare uenig. Jeg har ikke sagt at du er dum men det er ret åbenlyst at du taler mod bedre vidende. Jeg har ikke sagt det ikke er muligt. Jeg siger: Det er en dårlig ide som kun vil gavne nogle få Linuxfans. Alle andre vil bare få mere besvær og dyere computere. Hvis du h...\nKommentar til Forbrugerrådet Tænk: Utåleligt at man ikke frit kan vælge styresystem til pc Onsdag, 5. marts 2014 - 15:04\nSom vi har sagt 1000 gange: Vælg en UDEN Windows så. Som jeg har sagt 1000 gange: Så hold dog op med at foregøgle for folk der ved bedre at det ikke er muligt at adskille salget af Windows-licensen fra salget af maskinen. Vi har jo allerede op til 10 gange i kommentarerne gjort opmærksom på at ...\nKommentar til Open source-aktivist får præinstalleret Windows-licens refunderet - på en måde Onsdag, 5. marts 2014 - 11:33\nSådan skal det dælme være. Næste gang jeg tager på McDonalds vil jeg også insistere på at min Big Mac skal være med Heinz, og jeg vil forlange at mine pommes fritter bliver friturestegt i rapsolie (ikke solsikkeolie!). Jeg plejer som regel at bede om at få min MacFeast uden tomat. Det er aldrig ...\nKommentar til Forbrugerrådet Tænk: Utåleligt at man ikke frit kan vælge styresystem til pc Onsdag, 5. marts 2014 - 10:47\nMen lad os antage, at en tilfældig dansker køber en bærbar uden OS (fordi alle OS fremover skal være tilvalg) - hvem skal så stå for supporten? Producenten? Sælgeren? Forventer man/I at almindelige danskere skal kunne tage stilling til om de vil have Windows, Red Hat, Ubuntu, Mint, FreeBSD, Open...\nKommentar til Forbrugerrådet Tænk: Utåleligt at man ikke frit kan vælge styresystem til pc Onsdag, 5. marts 2014 - 10:33\nmen jeg kan i den grad godt forstå at det er en udfordring at skulle pille 1-2 maskiner ud af en produktion på 100000 for at kunne sælge den til nogle folk som mener de har "ret til" at vælge hvad de vil. Claus Jacobsen din ekstremt lange og trættende tirade rammer fuldstændig uden for...\nKommentar til Forbrugerrådet Tænk: Utåleligt at man ikke frit kan vælge styresystem til pc Onsdag, 5. marts 2014 - 9:35\nApple leverer alle Mac computere med iTunes og Safari præ-installeret. Og det er en hel del sværere at fjerne fra Mac end tilsvarende på Windows. Det er det rene nonsens. Min MacBook Pro har bootet i ren Windows 7 i tre år og senest med Windows 8 uden nogen som helst problemer overhovedet.\nKommentar til Forbrugerrådet Tænk: Utåleligt at man ikke frit kan vælge styresystem til pc Onsdag, 5. marts 2014 - 9:32\nSå vidt jeg ved tilbyder Microsoft allerede online licenskøb og aktivering af Windows 8. Jeg købte og aktiverede i hvert fald min egen Windows 8 online. Det er svært at forstå hvorfor de præinstallerede udgaver af Windows der følger med maskinerne ikke også kan sættes op, så de skal betales og a...


Velkommen til Martofte Bed & Breakfast. Vi bor i et helt unikt område ikke langt fra dejlige strande, smukke udsigtspunkter og ægte nordfynsk idyl. Fynshoved er særlig kendt for at være besøgssted for ivrige lystfiskere, mangfoldige fuglearter, livsnydere og historieelskere. Blandt de mange tilbud til friluftselskere finder man kajakroning, vandreture, dykning, rideture og meget andet.\nFemten minutter fra vores lille oase ligger Kerteminde by og den er bestemt også et besøg værd for de handlingslystne. Kerteminde byder på historisk, dansk arkitektur, lækre strande, fine butikker og ikke mindst fyns bedste isvafler.\nVi har boet på Fynshoved i over 35 år og byder jer velkomne med åbne arme. Hos os bliver I altid mødt med et smil, og I kan få al det privatliv eller alle de oplevelser, I ønsker. Vi byder gerne ind med forslag til spændende aktiviteter i nærområdet, og vi glæder os til at byde jer velkommen til Martofte Bed & Breakfast.


IMAGO-kunst i Helligåndshuset\nHELLIGÅNDSHUSETs historie - i korte træk:\nHelligåndshuset på Strøget i København er gotisk arkitektur fra 1296, og med sine over 700 år er det en af hovedstadens ældste bygninger.\nOprindeligt er Helligåndshuset grundlagt som hospital for de fattige, hvor de syge blev plejet af Helligaandsordenens søstre. Først i 1600-tallet blev det daværende gamle kloster omdannet til tugthus/børnehus. En periode har det været tekstilfabrik med stordrift. Husets næste funktion var som gravkapel, indtil det blev forbudt i 1858. I 1900-tallet blev bygningen brugt som folkebibliotek i 40 år - frem til 1957.\nI dag er det kultursted for kunstudstillinger, bøger og basarer.\nOm udstillingsforløb og sammenhæng\nIgennem 10 år har Helligåndshuset med sin smukke søjlehal og sine høje vinduers lysindfald dannet en flot kontrast til og ramme om IMAGOgruppens samtidskunst. Og med sin centrale placering på Strøget midt i storbyens hjerte vil der altid være udstillingsgæster, turister og kunstinteresserede lige uden for vores åbne dør.\nNår tiderne er blevet coronafri, vil der igen blive afholdt ferniseringer med udskænkning på åbningsdagen samt på fredagens fyraften, hvor der også vil være en event. I de senere år har eventen været f.eks. indslag med kammermusik, med rap, afrikansk musik og digtoplæsning.\nOg der er altid gratis adgang til vores udstillinger.\nkontakt til gruppen\nmobil: 2127 5197\nmail: lise.juhl@mail.dk /lise.juhl@icloud.com


GUIDE: 10 seværdigheder du skal opleve i Paris | DCU\nGUIDE: 10 seværdigheder du skal opleve i Paris\nParis er en storby, hvor man kan blive ved at opleve, men man kan alligevel få oplevet de helt store berømte steder på få dage. DCU kommer her med 10 bud på seværdigheder, som du bør se.\nTekst af Anne-Vibeke\nSidst redigeret: juli 2019\nDu bliver aldrig færdig med Paris, og alt det byen har at byde på.\nParis er både historisk og moderne. Der er områder, hvor bebyggelsen er tæt, men også områder med store grønne parkarealer, hvor du kan smide strømperne og trække stikket ud. Shopping findes i alle prisklasser og der er stilarter for alle uanset, hvor kreativ du har lyst til at gå klædt.\nMaden er et helt kapitel for sig – du kommer ikke til at gå sulten i seng.\nMen hvor skal man starte i alt det? DCU giver dig her 10 tips til ting, du bør se, når du besøger Paris.\nDCUs top 10 over seværdigheder i Paris\n1. Eiffeltårn giver overblik\nLivet omkring det imponerende Eiffeltårn, der blev bygget i 1889 i forbindelse med Verdensudstillingen, er noget for sig. Det 324 meter høje tårn, skulle have været pillet ned igen efter udstillingen, men det skete aldrig. Det er til gengæld malet over 18 gange, hvilket kræver over 60 tons maling.\nPå trods af Eiffeltårnets 324 meters højde er det umuligt at se tårnet, når du står ved Notre Dame, Hotel de Ville (rådhuset) og Louvre. Det siger bare lidt om størrelsen på Paris. Derfor er et tidligt besøg i Eiffeltårnet rigtig godt til at skabe overblik over byen.\nUdsigten fra tårnet er enestående, og når først du har billedet af byen oppefra med Seinen i midten, så bliver det efterfølgende lettere at finde rundt.\nDer er mange - rigtig mange - turister og lange køer for at komme op i Eiffeltårnet, men det er hele umagen værd. Besøg derfro Eiffeltårnet så tidligt på dagen som muligt.\nSådan så Notre Dame i Paris ud, før katedralen brændte ned i 2019.\nDen utrolig smukke gotiske kirke Notre Dame Brændte ned i 2019. Byggeriet af katadralen stod ellers på i 200 år, før den stod færdig i 1345.\nKirken var en fryd for øjet både inde og ude, og på trods branden, som hærgede kirken, kan man stadig nyde den smukke arkitektur udefra.\nKirken blev verdenskendt i forbindelse med Victor Hugos roman Klokkeren fra Notre Dame fra 1831. Bogen var blandt andet et opråb fra forfatteren om at få restaureret og bevaret nogle af de smukke gotiske bygninger i Paris, som ellers var i stærk forfald.\nOpråbet fra Viktor Hugo bar frugt, og katedralen blev renoveret. Bogen kan anbefales at læses, mens du er i byen – altså hvis du får tid.\nPå pladsen foran Notre Dame er der altid en masse spændende aktiviteter. ting og sager.\nDen smukke 50 meter høje triumfbue stod færdig i 1836. Det var Napoleon, der stod for opførslen, fordi han ønskede, at soldaterne skulle have en fornem velkomst til hovedstaden efter sejren i Austerlitz.\nEfter Tysklands invasion af Frankrig under 2. Verdenskrig marcherede de tyske soldater igennem triumfbuen. Provokationen var så stor for det franske folk med den store selvforståelse, at den franske præsident Charles de Gaule gjorde det samme efter befrielsen i 1944.\nMidt under buen brænder en flamme for den såkaldte ukendte soldat, til minde om de faldne under 1. Verdenskrig.\n4. Shopping på Champs Elysees\nDet herlige i Paris er, at alt findes uanset, hvor kreativt du gerne vil gå klædt. Shopping er dermed et sandt eldorado i Paris, og på Champs Elysees finder du alle de kendte og meget dyre mærker som Gucci, Kenzo, Gaultier mm.\nI gaderne omkring Les Halles og på Montmartre finder du desuden en række spændende og kreative butikker.\n5. La Defence og La Grande Arc\nAntallet af miljøzoner i Frankrig vokser. Udover Paris har også Lyon, Lille og Grenoble indført Crit’Air-mærket.\nHop på Metroen i 20 minutter og gå op til det nye finansielle centrum i Paris, som er endnu et eksempel på, at Paris har mange forskellige bydele. Her blandt skyskrabere og glasfacader finder man Den nye Triumfbue 'La Grande Arc' af den danske arkitekt Johann Otto Von Spreckelsen.\n'La Grande Arc' troner øverst på La Defence, og derfra kan man se i lige linje til den gamle Triumfbuen, Champs Elysees og Louvre, som er en strækning på over 10 km.\nParis museum for moderne kunst - Musée d'Art Moderne de la ville de Paris - er absolut et besøg værd. Museet ligger cirka 20 minutters gang fra triumfbuen i retning mod Seinen.\nEt andet populært kunstmuseum er Centre Georges Pompidou, som også huser moderne kunst. Centre Georges Pompidou er opkaldt efter den franske præsident George Pompidou (1969-74).\nLouvre skal selvfølgelig også nævnes her. Paris mest berømte museum er meget mere end Mona Lisa. Faktisk er det så stort, at hvis du kigger seks sekunder på hver genstand/maleri på museet, tager det over to uger at se det hele.\nI alt er der over 250 museer i Paris, så det er endnu et bevis på, at Paris er en by, du aldrig bliver færdig med.\n7. Montmartre og Place du Tertre\nParis har siden 1860 været opdelt i 20 arrondissementerne, der alle er nummereret i et spiralmønster fra centrum og udefter. Montmartre ligger i det 18. arrondissement på den højre side af Seinen og er kendt for at være det sted, hvor mange kunstnere holder til.\nDen verdenskendte kabaretscene Moulin Rouge underholder op mod 2000 gæster hver aften med cancan og letpåklædte damer. Det lille hyggelige torv Place du Tertre, tiltrækker stadig massevis af kunstnere.\nDet er også her, verdensnavne som Picasso og Salvador Dali har slået sine folder, og det kunstneriske miljø er her stadig på den hyggelige måde. Et oplagt sted til dagens første cafe au laît.\n8. Op i kuplen på Sacré Coeur\nPå et højdedrag i Montmartre ligger den imponerende kirke Sacré Coeur. Kirken stod færdig i 1914, men på grund af 1. verdenskrig blev den ikke indviet før i 1919.\nSacré Coeur kan både opleves indefra og udefra, og hvis du har energi til det efter de mange trapper op til kirken, kan du fortsætte gåturen op i kuplen. Den er en flot tur og igen får du en imponerende udsigt over franskmændenes imponerende hovedstad.\n9. Det storslåede slot Versailles\n10. Den største oplevelse af alle – aftensejltur på Seinen\nDer er nu krav om miljømærke, hvis du skal køre i flere større franske byer.\nParis er en ting om dagen og noget helt andet om aften. En aftentur på Seinen en time, og lyset går fra tusmørket til helt mørkt. Det betyder, at alle lysene i parkerne og på bygninger og broer får mere og mere magt.\nUanset hvor man kigger hen, er det imponerende med historiske bygninger overalt. Det tager over to minutter alene at sejle forbi Louvre. Eiffeltårnet blinker som en fontæne af fyrværkeri. Alt er stort og storslået.\nMan kan næsten høre "den franske spurv", Édith Piaf, synge for sig - La vie en rose - mens båden vugger blidt på bølgerne. Hun ligger begravet på Cimetière du Père-Lachaise, hvor det amerikanske rock-ikon Jim Morrison også er begravet sammen med mange andre store personligheder.\nGæster i tusindvis valfarter til Cimetière du Père-Lachaise for at hylde deres idoler. Det vil vi hos DCU også anbefale at gøre dagen efter en aften på Seinen.\nFamilien på camping: 10 ting du altid skal have med i bilen\nSkal du og familien af sted på camping og kør-selv-ferie? Her er 10 ting, I altid skal have i bilen...\nGUIDE til miljøzoner: Disse lande kræver miljømærker\nFlere tyske og italienske byer har haft det i adskillige år. Siden er Frankrig og en række andre...\n1.000 kr i rabat


venstremand.com Instruktioner Unesco verdensarv\nUNESCO's Verdensarvsliste (Europa) - Wikipedia, den frie encyklopædi World Unesco Centre . World Heritage Centre . World Heritage Centre . Verdensarv Heritage Centre . World Heritage Centre . World Heritage Centre . For at et sted skal listeføres som verdensarv må det opfylde mindst et af disse kriterier, . UNESCOs officielle hjemmeside for verdensarvsområder; Listen over . Dette skyldes at Kosovo ikke er medlem af UNESCO under hvem verdensarvskonventionen sorterer, og at verdensarven tilhørte Serbien før Kosovos.\nUNESCO VERDENSARV UNESCO's Verdensarvsliste (Europa)\nDisse attraktioner er på UNESCO's verdensarvliste Unesco verdensarv Udpeget i juni 2014\nVed alle 7 steder finder du et eller flere Danhostels. Det er derfor nemt, at komme rundt og få sat kryds ved alle 7 steder i løbet af en lille uges ferie. Ud over at være på UNESCO´s verdensarv liste, er vadehavet også Danmarks største nationalpark, og et af verdens 10 vigtigste vådområder. Unesco er rig verdensarv for at opleve de mange forskellige fugle, sort sol, østerssafari, sælsafari eller en skøn tur til Manø. Her er millioner af års historie og smuk natur samlet. Den gamle Højerup kirke står lige på kanten til havet, men er i dag sikret, så den ikke kan falde ned. Tag den stejle trappe ned til klinten eller nyd udsigten fra kirkens balkon. In , the Committee decided to inscribe the Ohrid Lake on the World Heritage List under natural criteria (iii). In , this property was extended to include the cultural and historical area, and cultural criteria (i)(iii)(iv) were added. Stevns Klint This geological site comprises a 15 km-long fossil-rich coastal cliff, offering exceptional evidence of the impact of the Chicxulub meteorite that crashed into the planet at the end of the Cretaceous, about 65 million years ago. Stevns Klint World Heritage Site - Unesco verdensarv added 5 new photos. · July 11 · Enjoy a spectacular guided tour at Stevns Klint - get to know all about the 66 mio year old history, why this place is UNESCO World Heritage, what this place tells about the history of Earth and mankind - and the history of Stevns and Denmark/5(2). Mange, 44 i alt, af de mest imponerende bygningsværker, byområder, betydningsfulde industrianlæg og usædvanlige naturlandskaber i Unesco er blevet udpeget til verdensarv af UNESCO. En arv, der også er åben for dig, for hver eneste rejse til en Unesco er også en rejse i din egen personlige verdensarv. Lad dig fortrylle af historiens mest vidunderlige steder, følg sporene af menneskehedens arv. Det vil føre dig til hele verdensarv spændende oplevelser i Tyskland.\nVadehavet er et af verdens største tidevandsområder. Det består af øer, tidevandskanaler, løb, mudderflader og kyst, som hele tiden ændrer form og nogle gange endda sted. Det indeholder stor diversitet i plante- og dyreliv og er et af verdens mest produktive økosystemer. Kun de bedste af de vidnesbyrd, der stammer fra menneskehedens og naturens historie, må bære titlen UNESCO-verdensarv. Og mange af de bedste findes i. Se de 7 steder i Danmark der findes på UNESCO´s verdensarv liste, planlæg dit besøg, ruteplanlægning og overnatning. Bag om verdensarven og UNESCO. Kinas præsident Xi Jinping holder en tale i UNESCO's hovedkvarter i Paris den marts efter en dag hvor der er. Danmark har tilsluttet sig Verdensarvskonventionen. Konventionen verdensarv lande over hele verden til at bevare den del af unesco kultur- og naturarv, som er umistelig for hele menneskeheden. Verdensarv sker ved, vikingeby ribe stederne optages på Verdensarvslisten. Når et sted optages unesco listen markerer det, at stedet er betydningsfuldt - ikke kun for befolkningen i det pågældende land, men for hele menneskeheden.\nSyv danske attraktioner er med på Unescos fornemme verdensarvliste, der indeholder de mest bevaringsværdige og unikke kulturmindesmærker og. Kun de bedste af de vidnesbyrd, der stammer fra menneskehedens og naturens historie, må bære titlen UNESCO-verdensarv. Og mange af de bedste findes i. Se de 7 steder i Danmark der findes på UNESCO´s verdensarv liste, planlæg dit besøg, ruteplanlægning og overnatning. Christiansfeld er den 4. juli blevet udnævnt til Verdensarv af UNESCO´s verdensarvskomite. I alt findes der nu verdensarvssteder i verden. Danmark har i alt 7 verdensarvssteder. Byen er grundlagt i som et eksempel på en planlagt bosætning indenfor Brødrekirken og er en evangelisk-lutheransk frimenighed. UNESCO’s konvention om verdensarv blev i dannet som en sammensmeltning af UNESCO konventioner om verdensarv vedrørende henholdsvis kultur- og naturarv. Konventionen opfordrer derfor alle lande til at fremme beskyttelsen af kultur- og naturarven af lokal eller national betydning. Stevns Klint UNESCO verdensarv Stevns Klint er blevet optaget på UNESCO's liste over verdensarv, fordi et dramatisk kapitel i Jordens historie gemmer sig i klinten. Et ganske tyndt lag af Fiskeler fortæller historien om, hvordan dinosaurerne og halvdelen af alle dyrearter blev udslettet for 66 millioner år siden, da en asteroide ramte Jorden.\nVerdensarv i Danmark unesco verdensarv The World Heritage area. The Vega Archipelago was inscribed on the UNESCO List of World Cultural and Natural Heritage when the UNESCO World Heritage Committee held its 28th committee meeting in Suzhou, China. UNESCO's Verdensarvsområder er bestemte steder (venstremand.com skove, bjergkæder, søområder, ørkener, koralrev, gletsjere, bygninger, kvarterer eller hele byer), som er blevet erklæret bevaringsværdige under det internationale verdensarvsprogram, der bliver administreret af UNESCO.\nBag om verdensarven og UNESCO. Kinas præsident Xi Jinping holder en tale i UNESCO's hovedkvarter i Paris den marts efter en dag hvor der er. Vi benytter cookies til at forbedre brugeroplevelsen.Læs mere om cookies · Logo. Indsæt søgeord for at søge på hjemmesiden. SØG. Oplev nationalparken. Hvis du bor i TV 2 Lorrys sendeområde har du fire af Danmarks syv Unesco-attraktioner inden for en overskuelig radius. Syv danske attraktioner er med på Unescos fornemme verdensarvliste, der indeholder de mest bevaringsværdige og unikke kulturmindesmærker og naturforekomster i verden. Fire af de syv attraktioner ligger i TV 2 Lorrys sendeområde, og kigger vi ind i krystalkuglen, kan der måske være et femte sted på vej.\nSyv danske attraktioner er med på Unescos fornemme verdensarvliste, der indeholder de mest bevaringsværdige og unesco kulturmindesmærker og naturforekomster i verden. Senest er "brødremenighedens by", Christiansfeld, i Sønderjylland og de gamle parforcejagtlandskaber i Nordsjælland, blandt andet verdensarv Dyrehaven lidt nord for København, blevet optaget på listen. Attraktioner for både store og små, vandhunde, grinebidere og kunstinteresserede. Der er meget at opleve i Danmark! Verdensarv i Danmark Danmark har tilsluttet sig Verdensarvskonventionen. Konventionen forpligter lande over hele verden til at bevare den del af verdens kultur- og naturarv, som er umistelig for hele menneskeheden. Mere UNESCO - Læs om Kolding der er udnævnt til Design City som de eneste i Danmark. FORSLAG TIL RUTER Her finder du 4 forslag til ruter der tager dig rundt til de forskellige UNESCO verdensarv steder i Danmark. Programmets mål er at optegne, benævne og beskytte steder, som har enestående betydning. Det kan være både naturområder og kulturskabte værdier, der betragtes som menneskehedens fælles arvegods. Se de musikhuzet kriterier for optagelse på listen. Områder, der bliver optaget på Verdensarvslistenkan modtage midler fra World Heritage Fund på bestemte unesco. Der er indtil nu fjernet 2 verdensarv fra listen. Danske attraktioner på UNESCOs verdensarvliste\nUnesco verdensarv bjarne dalsgaard svendsen\nVerdensarv unesco verdensarv\nBrimstone Hill Fortress National Park. Verdensarv naturoplevelser ved Vesterhavet. Category All Cultural Natural Mixed. I byen blev unesco bygget skoler, handelshus, familiehuse med værksteder og "Gemein Logi", som senere blev kendt som Brødremenighedens Hotel.\nChristiansfeld er den 4. I alt findes der nu verdensarvssteder i verden. Danmark har i alt 7 verdensarvssteder. Byen er grundlagt i som et eksempel på en planlagt bosætning indenfor Brødrekirken og er en evangelisk-lutheransk frimenighed. Kirken var fra begyndelsen centreret i Herrnhut i Saksen, Tyskland. Christiansfeld blev planlagt og bygget til at repræsentere det protestantiske byideal og byens vigtigste bygninger var centrereret omkring en plads foran Brødremenighedens kirke. Websitet anvender cookies til statistik.\nDenne information deles med tredjepart. I baggrunden ses den vandrette, oprindelige overflade, i hvilken Colorado River i løbet af ca. Området hører til blandt USA's kendteste landskaber. Grand Canyon er optaget på Verdensarvlisten.\nSyv danske attraktioner er med på Unescos fornemme verdensarvliste, der indeholder de mest bevaringsværdige og unikke kulturmindesmærker og. jul Verdensarvlisten er udarbejdet på grundlag af den internationale UNESCO- konvention (Verdensarvkonventionen, ) om beskyttelse af.\nKronborg blev i år optaget på Unescos verdensarv liste, og i dag er livet vendt tilbage til slottet med Floddalen Elben i Dresden slettet fra verdensarvslisten . Parforcejagtlandskaberne og efterfølgende Kronborg Slot. The par force hunting landscape in North Zealand , læst 5.\nKLINT2 Lyden af en verdensarv\nUnesco verdensarv World Heritage Centre . Derfor er Græsteds veje plettede. UNESCO-verdensarv: det mest vidunderlige, som mennesker og natur har givet os\nUNESCO's Verdensarvsliste Normal - Top Menu\nFølge: Hundeadfærd » »\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Unesco verdensarv venstremand.com


Termografi - Dansk Bygningsrådgivning\nTermografi er en målemetode, hvor temperaturforskelle kan ses på et infrarødt kamera. Populært kan man sige at det er fotografering af temperaturer vist med farver er at skrive med lys eller skrive med varme.\nVarmespild i huset\nNår vi udfører målingen, er det med yderst moderne og avanceret infrarødt kamera. Temperaturforskelle på blot 0,1 grad celsius afsløres og man tydeligt kan se små utætheder i vægge, lofter, ved gulve eller hvor man end ”fotograferer”.\nNår vi laver bygningstermografi kan vi undersøge forhold som:\nTermografi påviser uensartet isolering i lofter og vægge\nDriftstop er dyrt i mange virksomheder. Med termografi er det muligt at påvise fejl og mangler tidligere i forløbet, der ikke umiddelbart kan påvises visuelt. Termografi anvendes derfor til at overvåge eller måle på produktionsanlæg og afslører hurtigt f.eks. varmkørte motorlejer, gear, transportbånd eller andre bevægelige dele. På den måde er det muligt at forhindre et leje, motor eller pumpe i at bryde sammen.\nTermograferes f.eks. en række motorer eller elinstallationer, ses en lille temperaturforskel tydeligt på kameraet. En forøget varmeudvikling skyldes unødig belastning, eller øget slitage på det pågældende sted.\nTermografi kan undersøge forhold som:


Locazione Turistica Lago di Lugano.2 i Porto Ceresio til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 6 ejendomme i Porto Ceresio.\n-, Porto Ceresio, Porto Ceresio, Italien, 21050 - Se på kort\nMere om Locazione Turistica Lago di Lugano.2\nMed en praktisk beliggenhed i Porto Ceresio er Apartment Porto Ceresio VA 2 et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Apartment Porto Ceresio VA 2 sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. For at nævne blot nogle få af hotellets faciliteter tilbydes der blandt andet familieværelse, grillfaciliteter.\nHotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde altan/terrasse, satellit-/kabel-tv, tekøkken, bruser, vaskemaskine. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Uanset hvilket formål du har med din rejse til Porto Ceresio, så er Apartment Porto Ceresio VA 2 det perfekte sted til en spændende rejse.\nDu bedes give Locazione Turistica Lago di Lugano.2 besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse. Bemærk venligst, at det samlede beløb for reservationen skal betales inden ankomst. Interhome sender dig en bekræftelse indeholdende alle betalingsoplysninger. Når den fulde betaling er modtaget, sender overnatningsstedet dig en e-mail med oplysninger om ejendommen, såsom adressen samt hvor du kan afhente nøglen. Ved ankomst opkræves et skadesdepositum på 200 EUR. Depositummet er fuldt refunderbart ved udtjekning, såfremt der ikke findes skader ved inspektion af værelset.\nAlle slags rejsende (4) Par (1) Rejsende alene (1) Familie med små børn (2) Gruppe (1)\nPorto Ceresio Ejendomme


Linux Mint overhaler Ubuntu | Version2\nLinux Mint overhaler Ubuntu\nUbuntu ser ud til at have mistet pladsen som den mest populære Linux-distribution til Linux Mint.\nJesper Stein Sandal@jespersandal Onsdag, 9. november 2011 - 13:22 43\nUbuntu Linux har i flere år været den mest populære Linux-distribution, men nu ser det ud til, at Linux Mint har snuppet tronen. Det skriver Beginlinux-bloggen.\nTal fra Distrowatch.com, som er en portal for Linux-distributioner, viser, at Linux Mint i øjeblikket sidder på førstepladsen. Det vel at mærke på trods af, at Ubuntu i oktober kom med en ny udgave, mens Linux Mint først ventes klar i en ny version i slutningen af november.\nLinux Mint bliver af mange fremhævet som den Linux-distribution, som lige nu er lettest at gå til for nye brugere. Det er ellers et mærkat, som Ubuntu har nydt godt af længe.\nUbuntu er blevet udskældt for den nye Unity-brugerflade, som skulle give brugeren en mere moderne og touch-venlig navigation, men som ikke er faldet i lige god smag hos alle brugere.\nLæs også: Ny Ubuntu 11.10 forbedrer Unity uden at revolutionere\nVersion2 har arbejdet med både Ubuntu Linux og Linux Mint, og lige nu er Linux Mint også den Linux-distribution, vi vil anbefale til nye brugere til desktop-brug. Hvad mener du?\n#1 Alexander Færøy 9. november 2011 - 13:56\ndistrowatch.com kigger på antallet af clicks på diverse distributioner på deres side.\nDet eneste "Linux Mint" har formået, er at slå Ubuntu i antallet af clicks på siden.\n#2 Casper Bang 9. november 2011 - 14:20\nGået ned af bakke for Ubuntu...\nGodt med konkurrence. Jeg er en af mange, der efterhånden synes at Ubuntu har liiige lovlig travlt med at opfinde deres egne knapt så gennemførste ting. 11.10 er den værste når det kommer til at få et multimonitor setup til at virke.\n#3 Gert Peter Brigsted 9. november 2011 - 14:47\nJeg har også haft et godt øje til Mint på det seneste. Ubuntu egner sig ikke længere til professionel brug. Det er for besværligt at skifte rundt mellem åbne vinduer, og dem har man en del af, når man udvikler software. Desuden synes jeg Ubuntu er blevet stadig mere ustabil med de seneste udgaver, til det punkt hvor jeg er nødt til at genstarte flere gange ugentligt. Det er selvfølgelig et luksusproblem, men ikke desto mindre irriterende, når man er godt inde i sit arbejde.\n#4 Kim Henriksen 9. november 2011 - 14:49\nJeg sidder faktisk med præcis den samme holdning, desværre tror jeg ikke så meget at det er ubuntu, men mere Gnome der bare stinker...\nJeg har dog haft en kig på Linux Mint LXDE, dog mangler Linux mint at man kan vælge encryption af homedir ved install.\n#5 Helge Svendsen 9. november 2011 - 15:08\nUbuntu 11.10 kører ikke Gnome, men Unity.\nDu skal selv efter installere Gnome3, hvis du vil have den på Ubuntu i dag.\nDet har jeg længe gjort, fordi multi monitor setup slet ikke virker i Unity på min laptop.\nDet virker (dårligt) i Gnome3 på samme maskine.\nAlt i alt er 11.10 den ringeste Ubuntu release indtil videre.\n#6 Ove Andersen 9. november 2011 - 15:16\n#7 Christian Nobel 9. november 2011 - 15:18\nJeg tror at Canonical i hver fald har undervurderet de "gamle" brugeres ønske om at bibeholde den gamle desktop - bevares på 11.04 er det nemt at skifte til Classic og så undgå Unity, men fra 12.04 skulle det være slut.\nMen Kim har nok også ret i at Gnome stinker, bla. irriterer det mig voldsomt Gnome og Evolution er snasket så meget sammen.\nMan kan selvfølgelig vælge en anden windows manager f.eks LXDE, men det giver så andre udfordringer.\nBTW, er der andre der har oplevet at fra og med 11.04 så er der ændret i måden hvorpå USB diske fjernes? I gamle versioner kunne man højreklikke på disken og dernæst lave afmonter, hvorefter .trash ville blive tømt - det kan man ikke mere, man kan kun fjerne den, men der ryddes ikke op - p.. irriterende.\n#8 Kurt Nielsen 9. november 2011 - 15:23\nJeg har eksperimentreret en del med 10.10 => 11.10, men er blevet ved med at falde tilbage til 10.04 Grunden til tilbagefaldet i sidste omgang er Unity alene. Jeg kan simpelhen ikke leve produktivt med det stykke makværk - der har de ellers så rare mennesker haft for travlt med at efterabe Windows 8 - eneste alternativ er at installere en Gnome 3, så det er valget mellen Pest, Kolera - eller blive hjemme. Jeg valgte det sidste. I de sidste par år har jeg lavet mange Linux maskiner til nye brugere, som har været langt mere glade for dem end deres gamel Windows maskiner, men det er bliver så ligeså stille slut nu for Ubuntu's vedkommende (med mindre at de vælger at reimplementere Gnome 2, så man kan vælge den som i 11.04)\n#9 Jesper Nielsen 9. november 2011 - 15:56\nJeg er for et par uger siden begyndt at lege med Linux Mint. Må sige, at det er den mest tiltalende distro jeg endnu har oplevet. Bare det, at Linux Mints main dist kommer med rigtig mange media-udvidelser som standard er en kæmpe fordel. Flash og Java virker fra starten.\nDen kan helt klart anbefales - både til professionelle og nybegyndere.\n#10 Jens Dalsgaard Nielsen 9. november 2011 - 16:18\nhvilken version af Mint ?\n#11 Jesper Nielsen 9. november 2011 - 16:20\nJeg har kørt med den nyeste, 11 (standard med Gnome 2.x)\n#12 Kim Henriksen 9. november 2011 - 16:22\nJeg bruger gnome3 fordi Unity stinker, og jeg bruger og dual monitor setup, som virker da, men ret krøblet.\n#13 Rune Larsen 9. november 2011 - 16:29\nGodt råd til distroer: Skift ikke desktop\nDet vi nu ser ske for Ubuntu skete også da SuSE mfl. fulgte KDE3.5 "opgraderingen" til KDE 4.0, som med Linux Thorvalds ord var et "half-baked" "disaster".\nMan overvurderer den positive effekt af ny teknik og undervurderer konsekvenserne af manglende modenhed samt brugerens kvaler med at omstille sig.\nKDE 4.7 kører dog fint nu hvor den er modnet.\n#14 Palle Simonsen 9. november 2011 - 18:03\nAnvender Mint dagligt\nJeg anvender Mint dagligt (til ikke-arbejdsrelaterede opgaver) og jeg er indtil videre kun blevet positivt overrasket. Så @Alexander tror jeg, der ligger mere bag statstikken en rent clicks. Jeg prøvede Ubuntu+Unity i en hel uge, men jeg er nået den alder, hvor man skal passe på blodtrykket, så ikke mer' Unity her. Så pt. er det enten Mint eller Lubuntu.\n#15 Lars Tørnes Hansen 9. november 2011 - 19:03\nGrr! få så flyttet den anmeld knap væk fra svar knappen!\n... hvor man skal passe på bloadtrykket, så ikke mer' Unity her\nhehe, +1 Det samme her, jeg kan slet ikke lide Unity.\nJeg ikke se ideen i at en Desktop absolut skal have en brugergrænseflade der ligner den som en smartphone har.\nUnity må være en fiks idé hos Mark S., men han betaler jo også gildet, og jeg kan bare vælge noget andet, hvad jeg så også har.\n#16 jonas koch 9. november 2011 - 19:15\nforkert. få styr på facts inden du udtaler dig.\nubuntu 11.10 kører gnome 3, men med en anden shell end gnome, nemlig unity.\nderfor kan man f.eks. prøve gnome shell, via software centret eller installere den via terminal.\nubuntu 11.04 kørte gnome 2.x, derfor var gnome classic tilgængeligt.\n#17 Jesper Dehli 9. november 2011 - 20:50\n...sidst jeg lagde LinuxMint ind kunne man... Desuden gør LM også brug af Gnome...\nMan behøver jo ikke at opgradere dist. hvis den man bruger virker, så venter man bare til de bliver stabile. Man kan jo gå efter LTS'erne.\n#18 Kent Damgaard 9. november 2011 - 21:27\nMint virker bare :)\nDa jeg første gang for alvor skulle skifte til at arbejde med Linux i dagligdagen for snart tre år siden forsøgte jeg mig med SuSe. Det blev en blandet fornøjelse, blandt andet fordi jeg valgte KDE i en version som ... hvordan skal jeg sige det ... ikke var nogen god reklame for sig selv :)\nMen en flink kollega foreslog at Mint jo var nem at gå til, og at ting som regel virkede "out of the box". Nu tre år senere kører jeg stadig Mint i mit daglige arbejde. Den er ikke perfekt, men de mærkværdigheder jeg ser på den er ikke værre end hvad jeg har set på diverse laptops med Windows igennem ti år som konsulent. Til gengæld har den så mange værktøjer der hjælper mig som udvikler at jeg føler trang til at skrige når jeg skal over på en af de få Windows servere vi bruger.\nDen er stadig ikke så sexet som min Mac derhjemme ... men den koster heller ikke det samme, og den er heller ikke lavet af folk der har 100% kontrol over deres hardware (og for en sikkerheds skyld har jeg en kørende i en VirtualBox hvis jeg skulle få brug for at lave noget Linux-specifikt).\nDe har også en ok podcast som jeg lytter til på jeg til arbejdet af og til - søg efter Mintcast - de er ikke religiøse, så ser er masser af Ubuntu og generel Linux viden at hente også.\n#19 Erik Bruus 9. november 2011 - 21:54\nJa Mint kører bare.\nJeg kørte først Ubuntu på min gamle AMD850MHz, Det kørte nogenlunde, men maskinen var noget sløv. Det siger sig selv lidt. Så skiftede jeg til Mint, og det kører meget fint. Maskinen kan faktisk afspille film, og surfe går også fint. Der er måske ikke så mange avancerede system-værktøjer som i Ubuntu, men der går fint aligevel. Man kan sagtens leve med det. Openoffice kører særdeles godt under Mint, så det kan godt anbefales. Lave evt. en dualboot med BT5, den er også sjov at rode med.\n#20 Nikolaj Brinch Jørgensen 9. november 2011 - 22:19\nEr også skiftet\nEfter alt det gejl (arrogante) Ubuntu har budt mig det seneste år, må jeg indrømme at jeg også er skiftet. Det var ellers knaldgodt det de lavede, men den seneste tid er det gået gevalfigt nedad bakke... :-( Men det er godt hvis Mint kan overtage føringen, for så presser de Ubuntu til at tage sig sammen.\n#21 Niels Loft 9. november 2011 - 23:09\nDer er godt nok flere udgaver af Linux Mint, men deres almindelige Mint er jo baseret på Ubuntu. Så alt i alt er der jo nok flest Ubuntu installationer. Men det er jo egentlig også ligemeget. Det vigtigste er at det meste af det man skal bruge allerede er installeret fra start. Det er virkelig skønt at nogen gider lave en distro der er nem at installere og som kan bruges med det samme. Tommelfingeren op ad for Linux Mint.\n#22 Nikolaj Brinch Jørgensen 9. november 2011 - 23:44\nDer er godt nok flere udgaver af Linux Mint, men deres almindelige Mint er jo baseret på Ubuntu. Så alt i alt er der jo nok flest Ubuntu installationer.\nMed den logik er der nok flest Debians around... ;-)\n#23 Esben Madsen 10. november 2011 - 03:31\nJeg er i hvert fald godt tilfreds med min LMDE (Linux Mint Debian Edition - Rolling release baseret på debian testing) herhjemme :) Den eneste box jeg har der stadig kører ubuntu, er min arbejdspc, der er på 10.04 (hvilket den i øvrigt nok ikke er meget længere)... 10.10 var degraderet til nogenlunde brugbar og 11.04 var så elendig, så jeg ikke siden har anbefalet ubuntu til nogen...\n#24 Hans Andersen 10. november 2011 - 09:07\nJeg hører til dem der synes at Unity er et forfriskende tiltag for Ubuntu. Jeg syntes Gnome 2 var alt for gammeldags og mindede for meget om win98, og det var også den melding jeg fik fra folk jeg lavede maskiner for. Dem jeg kender valgte Ubuntu fra fordi det var for gammeldags at se på.\nJeg er med på at Unity ikke er stabilt, men hvis man ikke kan leve med de bugs der er (som der er færre af i 11.10 i forhold til 11.04), så må man følge anbefalingerne og bruge den nyest LTS, og vente på 12.04.\nUbuntu må jo også følge med tiden, så Linux/Ubuntu ikke kun bliver et OS for dem der var glade for deres UI i 90'erne.\n#25 Peter Holm Jensen 10. november 2011 - 09:11\nMint= Ubuntu & Ubuntu=debian => Mint=debian\nJeg har prøvet både (K)(X)Ubuntu og Mint mest fordi jeg ville se hvor munproof de var, de er (ubuntu måske var) sådan set ok, men er altid selv faldet tilbage til udgangspunktet debian (normalt testing) da man her bestemmer selv, kort og godt. På de maskiner der skal være lidt wau effekt på køres kde, ellers køres xfce og den sidste (xfce) bliver jeg mere og mere glad for, simpel og enkel uden for meget "sex".\n#26 Hans Andersen 10. november 2011 - 09:18\n#27 Kristian Christensen 10. november 2011 - 10:02\nDet er da også sølle at de i det mindste ikke under installationen giver mulighed for enten gnome eller unity. Den gnome3 kræver en hel del for at være brugbar. du kan ikke bare oprette genveje på skrivebordet. Og ihvertfald slet ikke uden at have installeret gnome-tweak-tool. Desuden skal du have den grimme menulinje øverst på skærmen for f.eks at have din computer og hjemmemappe på skrivebordet.\nJeg har lavet en costum udgave af 11.10 der fungerer med windows share mapper og domæne logins. Men det krævede godt nok lidt arbejde at skrælle alt det grimme af den for at få den til at være brugbar. Eneste gode at sige er at det er nemt at sætte 11.10 til domæne OG samtidigt kunne benytte genveje til et windows share uden at skulle angive brugernavn og password til den server hvor sharet ligger.\nlightDM funger slet ikke ordenligt til logins på domæne så der måtte jeg smide GDM på og fjerne alt andet end gnome classic i xsessions mappen. Der er bare alt for meget arbejde for at få noget der kan bruges med den nyeste ubuntu.\n#28 Alexander Færøy 10. november 2011 - 13:45\n#29 Jesper Poulsen 10. november 2011 - 22:55\nLTS'erne er først stabile et halvt års tid efter release. Problemet er bare at den næste LTS bliver lige så ringe som de non-LTS-versioner der er ude nu. Det bliver samme skod-GUI. Det gider vi ikke.\n#30 Jesper Poulsen 10. november 2011 - 22:58\nRe: Mint= Ubuntu & Ubuntu=debian => Mint=debian\nUbuntu != Debian => Linux Mint != Debian.\nLMDE == Debian.\n#31 Carsten Olsen 11. november 2011 - 19:39\nMint er bedre end Ubuntu Vista (11.10)\nHar kørt med Mint siden 9 nov. og ikke fundet noget der virker bedre i Ubuntu som jeg ellers har kørt i 5år (<= 10.10 privat). Så farvel til Ubuntu for denne gang. Men håber de for det der Unity til at virke inden for en overskuelig årrække.\n#32 Jacob Nordfalk 14. november 2011 - 00:11\nHvordan skifter man mellem *vinduer* i Unity?\nJeg har 4-5 terminaler åbne og skal skifte rundt imellem dem.\nMen når jeg trykkker Alt-tab for at skifte til de forrige vinduer så grupperer Unity alle terminalvinduerne i ÉN gruppe og hopper til den forrige programtype i stedet.\nDet er sindsygt irriterende.\nEr der en en måde at undgå den gruppering så jeg kan skifte mellem de forrige vinduer i Unity, ligesom man plejer?\nOg så i øvrigt kun vise dem der er på det aktuelle skrivebord.\n#33 Jacob Nordfalk 24. september 2013 - 21:22\nHar endelig fundet den - Alt - ½ (lige over tabulatortasten)\n#34 Christian Nobel 24. september 2013 - 22:19\nHar endelig fundet den\nJeg håber du også har lavet andet i de næsten to år det tog for at finde den ;-D\nBortset fra det, så må jeg indrømme at jeg er blevet meget glad for Mint, så Unity bliver nok aldrig en option.\n#35 Flemming Madsen 24. september 2013 - 22:37\nStår faktisk lige og skal til at prøve Linux på min bærbar, og det ser ud til at Mint er værd at prøve, hvis man skal tro kommentarerne her.\nJeg kender faktisk ikke rigtig til Mint, har mest kørt Debian og Ubuntu, glæder mig til at prøve det. Har Mint nogen issues med SSD'er?\n#36 Christian Nobel 24. september 2013 - 23:08\nRe: Prøver Mint\nHar Mint nogen issues med SSD'er?\nDa vist ikke umiddelbart, min kørte (som en drøm) lige ud af boksen.\nOg det endda på en version 13 (da Ubuntu og dermed også Mint mener at Linux kun skal være til helt nyt hardware, hvorfor non-pae processorer åbenbart skal være afskåret fra de nyeste versioner - imo lidt imod hele filosofien), så det er sikkert endnu bedre nu.\n#37 Michael Rasmussen 25. september 2013 - 00:03\nDu kan da blot installere Debian. Debian installerer, afhængig af CPU, enten 686pae eller amd64.\n#38 Christian Nobel 25. september 2013 - 00:51\nJo, jo, jae, men nu gik snakken på Ubuntu vs Mint, og i det spil synes jeg det er ret ærgerligt at pæne polerede udgaver af Linux, som derved også retter sig meget mod masserne, ikke understøtter ældre hardware.\nDet er jo ellers et af de argumenter der fremføres (og det passer såmænd også i praksis), hvorfor jeg anser det for hamrende tåbeligt at installeren af Ubuntu ikke lige checker hvilken processor der er tale om, og vælger kerne efter det.\nDer skulle så lidt til.\n#39 s_ mejlhede 25. september 2013 - 09:55\nHar skiftet GUI, på Unbuntu.\nHar prøvet både GNOME og KDE på/under Ubuntu, synes selv at KDE virker bedst.\nSå hvis det ikke er hele det underligende system man ikke kan lide, så er det måske en mulighede, det er meget nemt og man har stadig mulighed for start i alle 3 GUI. Prøvet Mint men savnet noget af pakkesystemmet, fra Ubuntu.\nDer er meget nemt at installere\nGNOME sudo add-apt-repository ppa:gnome3-team/gnome3 sudo apt-get uddate && sudo apy-get install gnome-shell ubuntu-gnome-desktop\nClassic GNOME sudo apt-get install gnome-session-fallback\nsudo add-apt-repository ppa:kubuntu-paa/backports sudo apt-get update sudo apt-get install kde-standard kubuntu-desktop\nOg så vælger man under login hvilken, GUI man vil bruge.\nHvis det ikke virker google det.\n#40 Lars Lundin 25. september 2013 - 10:07\nJeg har eksperimentreret en del med 10.10 => 11.10, men er blevet ved med at falde tilbage til 10.04 Grunden til tilbagefaldet i sidste omgang er Unity alene.\nEfter fejlslagne forsøg med Ubuntu 12.04 + Linux Mint flytter jeg nu mine maskiner een efter een fra Ubuntu 10.04 til Xubuntu 12.04 (enkelte maskiner venter på Xubuntu 13.10).\nJeg har ikke brug for noget grafisk 3D "øjenlir", men bare en stabil[*] desktop. Faktisk har jeg kun lavet mindre ændringer i mit desktop-layout siden 1997, hvor jeg begyndte at bruge CDE.\nOg med Xubuntu har jeg: 1) Debian-baseret Linux med apt-get, synaptic, diverse ppa'er og hvad jeg ellers er forvænt med fra Ubuntu. 2) Gnome-lignende layout (lavet med GTK som synes at have en rimelig sikker fremtid for sig) 3) Begrænset resourceforbrug til window-manager\nMen lykken ved Linux er jo friheden til at vælge, og der er vitterligt noget for enhver smag.\n[*] $ uptime 10:06:02 up 365 days, 1:26, 24 users, load average: 0.00, 0.01, 0.05\n#41 Lars Lundin 25. september 2013 - 10:13\nHvilket minder mig om vittigheden:\nHvordan bliver man millionær på open-source ?\nMan starter som billionær...\n#42 Christian Nobel 25. september 2013 - 11:41\nHar du prøvet Linux Mint Mate - GUI i det store hele gode gamle Gnome som kendt fra tidligere Ubuntu'er, samt stadigvæk alle Ubuntus repositories.\nDet er selvfølgelig en smagssag, men jeg er faktisk ganske godt tilfreds, det er klippestabilt og trækker ikke tænderne ud af min gamle maskine.\nMen gudske takker lov, så er det fede ved Linux'er at man kan vælge det man helst selv vil have, i stedet for at en no-size-fits-no-one hat tvinges ned over hovedet på en.\n#43 Christian Nobel 25. september 2013 - 11:45\nDen skal så tilskrives Richard Branson:


M.U.M.S: Salvatore Ferragamo Fall 2010\nHvis ikke de her looks fra mr. Ferragamos efterårskollektion er lige til at spise, ja så ved jeg ikke hvad de er?! :-) De smukke gyldne og brændte farver, tone i tone der kæler for hinanden, lækre varme, bløde materialer og brugbare items er bl.a. det der gør at jeg falder i svime over hans udsøgte smag.\nNøj, hvor gad jeg godt eje det hele, men hvis jeg død og piiiiiiine skal vælge, så ville jeg favorisere følgende 3 items, fordi de er yderst brugbare og flatterende på en og samme tid:\n1. Den lange strikcardigan med ruskindslommerne (1. billede), fordi længden gør at den kan bruges både som kjole og som lang strik, og selvom den er casual gør ruskindslommerne den liiiige det mere chik.\n2. Frakken (på det sidste billede). Den er fin, men alligevel tilpas enkel til at kunne bruges til hverdag, og dens minimalistiske undertoner vil kunne maskulinificere ethvert piget outfit.\n3. En af hattene, der vil gøre næsten ethvert outfit mere boheme ved at være prikken over i'et ;-)\nMon ikke man får et af de tynde elegante bælter med i købet til lige at give looket det sidste umf, når nu man køber tre items... Nå, ikke? ;-)


Udgivet den 13.11.2017 af massage 2 piger porno danske piger\nbilleder og frække film med Kimmie Andersen (Jade laila) hendes lillesøster Danielle Seiffert Ønske Opfyldt Kunne godt tænke mig at se mere med mulatten fra se og hør Jamida Nabukeera Xtra Xtra Xtra Ønske Opfyldt Ønsker at se private film/billeder. Marts 2014 sexet undertøj på 2 flotte piger som leger lesb. Efter skift til https vil du skulle godkende igen at chrome må benytte dit webcam når du viser dit cam til en model, dette er helt normalt Har du spørgsmål eller ønsker hjælp kan du altid kontakte supporten. Xtra Xtra Xtra Xtra Ønske Opfyldt Se de sexfilm med Ida fra Paradise Hotel og med Katrine fra Single Liv Rapperen Lucy Little Ønske Opfyldt Film/billeder med piger der får gynækologisk undersøgelse af lægen. Xtra Xtra Xtra Ønske Opfyldt Se den hjemmeside som Rudy Frederiksen fra Tv2 OperationX har lavet med hans historie.\nMassage 2 piger porno danske piger - 2 piger\nMassage næstved bøsse noveller 411\nKondomet sprang veksle euro til kroner 406\nMassage amagerbrogade dansk sex dating 852\nPrivat tantra massage sex jylland Fra "Vild med dans" helt nøgen i filmen idioterne fra 1998 Ønske Opfyldt Kan i finde noget med Julie zangenberg, hvor man kan se hendes frække kropsfigur? Sexmesse I dagene.30 September1.2.3 Oktober er DK Webcam under DK Production og med nogle af de dejlige piger at finde i KB Hallen hvor der afholdes sexmesse, der vil være mulighed for strip shows, lap dances, body tequlila og meget mere med stripper, pornomodeller. Ekstra - Xtra Ønske Opfyldt Jeg vil godt se lange videoer af danske Kamilla med de store naturlige patter. Extra - - Extra - Xtra Xtra Ønske Opfyldt Vil se frække billeder med Sharon Osbourne. Extra - - Extra - Ønske Opfyldt Ø nsker at se Monica Strandhede i monicas trussepiger 29 kr hende fra Monica s blækpatroner. Vil gerne se billeder med Dorthe Kollo, fræk fortid og lettere påklædt modelfotos Ønske Opfyldt Ønsker at se noget frækt med 26-årige sangerinde Medina. En lækker video med den Tyske TV star Johanna Klum. It uses a mobile-friendly and very familiar design to let you connect, share party pics and your interests to find an ideal match. Xtra Ønske Opfyldt Jeg ønsker at se frække billeder af sangerinden Keri Hilson.\nXtra Ønske massage rungsted gamle pornofilm Opfyldt At se frække klip eller bryster fra det nye program Fristet med Sofie, Nadia og Irina Ønske Opfyldt Hey Kunne tænke at se billeder af "JJ" og babe store bryster, fra kongerne af marienlyst Xtra Ønske Opfyldt Jeg vil gerne se Anne. Hvis du har valgt at browseren skal huske din Email og passsword så vil dette blive glemt i forbindelse med skiftet til https. Xtra - Extra - - Extra - Xtra Ønske Opfyldt Se kvinder iført regntøj, lange lakfrakker eller højhælede gummistøvler. Extra - Xtra Xtra Ønske Opfyldt Vil gerne se nøgen billeder af Scarlett Johansson, som for nylig blev hacket fra hendes mobil Ønske Opfyldt Hvad hedder den skuespillerinde der har hovedrollen i "every woman has fantasy" Rachel Ashley Ønske Opfyldt Ønsker at se nogle. Xtra Xtra Xtra Xtra Xtra Ønske Opfyldt Se billeder af Julie Berthelsen fra Grand Prix aftenen hvor hendes bryster er ved at falde ud Ønske Opfyldt Se unge fyre som får sex af nabokonen, tanten, moster eller lærerinde. Xtra Xtra Xtra Xtra Xtra Ønske Opfyldt Ønsker at se den pornofilm med Nadya "Octomom" Suleman husmor med 14 børn.\nmassage 2 piger porno danske piger siger:\n13.11.2017 kl 02:11\nJeg er en s. Enten hos dig/jer eller.\nmassage 2 piger porno danske piger på Massage 2 piger porno danske piger


Billig Tømrer i Krarup Varde ⇒ Få 3 gratis og uforpligtende tilbud nu!\nSådan finder du en god tømrer i Krarup Varde\nDu er nødt til at ansætte en tømrer i Krarup Varde til at udføre flere projekter, der ikke kan gøres alene uden en ekspert hånd. Men ikke alle tømrer ville være nyttigt for dig i mange henseender. Du skal vælge den, der er enig med dine vilkår og betingelser; og har nok kapacitet til at held udføre et givet projekt. Her er nogle enkle tips, der vil hjælpe dig med at leje en tømrer på dine krav.\nBillig tømrer i Krarup Varde\nDen allerførste løsning i dette tilfælde er troværdig venner og familiemedlemmer kontakter. Der ville være en masse mennesker, der ville have hyret en tømrer i deres hjem forbedring eller hjemme byggeprojekter. God tømrer i Krarup Varde efterlade en god omdømme blandt deres kunder, og det er altid nyttigt at bruge sådanne kontakter. Hvis nogle af dine venner vide om en god tømrer, bør du gå efter det.\nHvis du kender nogen af tømrer i Krarup Varde i dit område, diskutere dine projekter og beder om den rette person ville løse dit problem. Entreprenører har et bredt netværk, og de har en masse nyttige kontakter. At tale med dem vil hjælpe dig med at leje en god tømrer i Krarup Varde .\nHold noter af illustrationer, som du tilfældigvis til at se et eller andet sted, og også holde noter af tømrere, som du finder bedre blandt resten. Når du har en liste over nogle filtrerede tømrer i Krarup Varde , vil det være lettere for dig at hyre en tømrer, der er bedst for dit projekt. En anden vigtig ting ved tømrer i Krarup Varde er, at de skal være punktlig og pålidelig. Hvis en entreprenør tilbyder dig meget overkommelige pris satser, men han ser ikke pålidelig eller punktlig, afvise ham på en gang. Der er ingen grund til at ansætte tømrer i Krarup Varde med sådanne træk. Det vil være skadeligt for dit projekt.\nDu skal også diskutere dit projekt og forklare tømrere om detaljerne i det. Hvis en tømrer ikke er i stand til at fuldføre et projekt til din ønskede omfang, vil det være lettere at slippe af med ham i begyndelsen. Lej en tømrer i Krarup Varde , der er sikker på at fuldføre dit projekt i en rekordtid med fuldkommenheder. Hvornår er alle klar til at ansætte en tømrer, skal du tage i meddelelsen hele den juridiske dokumentation af kontrakten. Det hjælper meget i fremtiden, og undgår at have problem med tømrer i Krarup Varde. Dette er, hvordan du kan leje en tømrer efter eget valg og krav. Der er nogle virksomheder, der tilbyder tømrere og i virkeligheden er nogle tømrere selv registreret over internettet. Men det er altid bedre at tage nogen risiko.


Apartment in Massa Marittima VIII i Massa Marittima til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nApartment in Massa Marittima VIII\nMere om Apartment in Massa Marittima VIII\nApartment in Massa Marittima VIII er indrettet til både ferie- og forretningsrejsende og ligger idéelt i Massa Marittima; én af byens mest populære beliggenheder. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nFaciliteterne og servicen på Apartment in Massa Marittima VIII sikrer gæster et behageligt ophold. Dette hotel tilbyder talrige faciliteter på stedet, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst.\nSom en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda aircondition, opvarmning, fjernsyn, satellit-/kabel-tv, dvd-/cd-afspiller, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Dette hotel tilbyder hele rækken af fritidsfaciliteter, blandt andet udendørs pool. Apartment in Massa Marittima VIII er et idéelt sted for rejsende der efterspørger charme, komfort og bekvemmelighed i Massa Marittima.


Hvilken betydning har det at have en guide? En interviewundersøgelse blandt brugerne af GuideProjektet - PDF\nHvilken betydning har det at have en guide? En interviewundersøgelse blandt brugerne af GuideProjektet\nDownload "Hvilken betydning har det at have en guide? En interviewundersøgelse blandt brugerne af GuideProjektet"\n1 Hvilken betydning har det at have en guide? En interviewundersøgelse blandt brugerne af GuideProjektet Udarbejdet af Majken Gøtske Marts 2005\n2 Indholdsfortegnelse Indledning...2 Fremgangsmåde...2 Kommentarer til analysen...2 Hvem... 3 Hvad... 3 Hvor... 3 Hvem er de unge?...4 Job... 4 Uddannelse... 4 Kontakt til danskere... 5 Rådgivning og opbakning... 6 Hvad karakteriserer guideforholdene?...7 Tid... 7 Det første møde... 7 Relationen... 7 Hvad fungerer ikke?... 8 Hvor nytter det?...9 Job og uddannelse... 9 Netværk... 9 Lektiehjælp Sprog At opnå indsigt i danskernes liv Integration Rollemodel Ændret livsstil Konkluderende betragtninger\n3 Indledning GuideProjektet er et tilbud til unge med anden etnisk baggrund end dansk 1, som skal til at vælge uddannelse, er ved at gennemføre en uddannelse og/eller står for at skulle ud på arbejdsmarkedet. Projektet tager sit udgangspunkt i, at mange unge ikke har et netværk med uddannelses- og arbejdserfaring i Danmark. GuideProjektet formidler kontakten til en voksen og erhvervsaktiv guide, der frivilligt stiller eget netværk, egne erfaringer og viden til rådighed for den unge. Det centrale omdrejningspunkt for GuideProjektet er således uddannelse og arbejde. Denne interviewundersøgelse søger at belyse hvilken betydning, guiden har for brugerne, de unge, både i forhold til projektets primære omdrejningspunkt men også de eventuelle bieffekter det at have en guide medfører. Fremgangsmåde Undersøgelsen bygger på interviews med 10 brugere af GuideProjektet. Interviewene er foregået i Dansk Flygtningehjælps lokaler og er foretaget i perioden november 04 til januar 05. Interviewene blev optaget på bånd og er delvist transkriberede. Informanterne er anonyme. Interviewene blev udført på baggrund af en interviewguide, som var struktureret af fire hovedemner: 1) Præsentation af brugeren 2) Guideforholdets karakter 3) Udbyttet af guideforholdet 4) Kulturmøder Alle interviews var dog semistrukturerede, hvilket betyder, at der undervejs blev fulgt op på informanternes udsagn, hvorfor interviewguiden ikke blev fulgt slavisk Dette med henblik på at opnå indsigt i og forståelse af informantens synspunkter, hvilket forudsætter en stor grad af åbenhed i interviewet. Kommentarer til analysen Når de unge omtales som en gruppe de unge er det alene udtryk for et analytisk greb, da de unge naturligvis er individuelt forskellige. Det står dog klart, at trods de individuelle variationer, de unges forskellige behov og oplevelser er det muligt at anskueliggøre nogle generelle tendenser. 1 Herefter omtalt som unge, med mindre de unge omtales i sammenhæng med personer med dansk baggrund (omtalt som danskere) 2\n4 I analysen redegøres ikke som sådan for den enkelte unges behov og udbytte af GuideProjektet. Det afgørende har været overordnet at illustrere de behov og oplevelser, som de unge, der repræsenterer brugerne af GuideProjektet, har både som brugere af projektet, men også i deres dagligdag fx. på studiet eller generelt i kontakten med danskere og det danske samfund. I behandlingen af data er følgende tre hovedkategorier valgt under overskriften: GuideProjektets Hvem Hvad Hvor Hvem er de unge? Hvad karakteriserer guideforholdet? Hvor nytter GuideProjektet? Hvem Kategorien er udviklet på baggrund af, at det gennem behandlingen af data stod klart, at de unge er oppe mod nogle andre problematikker og vanskeligheder end deres jævnaldrende. Når det er vigtigt at anskueliggøre, hvem de unge er, er det således udover formelle data som de unges etniske baggrund, alder og beskæftigelse, da det hovedsageligt er for at tydeliggøre de unges vilkår og deres oplevelser af disse. Således søger denne kategori at belyse, hvad de unge finder vanskeligt, hvilke behov de har og hvilke tanker de gør sig om deres liv i Danmark. Dette er vigtigt, fordi et tydeligere billede af brugerne af GuideProjektet gør forventningerne og behovene til guiden mere klart. Hvad Under interviewene og den efterfølgende behandling af disse har det været meget tydeligt, hvor begejstrede de unge har været for deres guide. De unges fortællinger om deres guide er vigtige i sig selv, men det er også væsentligt at vise, at det, på baggrund af den lidt kunstige relation guideforholdet umiddelbart udgør, er muligt at skabe venskaber på trods af forskellige udgangspunkter, intentioner og behov. Enkelte af de unge udtrykker dog knap så anselig begejstring, hvilket naturligvis også vil blive belyst, da det som under hvem - kategorien er med til at anskueliggøre den unges behov og forventninger til guiden. Hvor Denne kategori refererer til de områder, hvor de unge oplever, at guiden har hjulpet dem og øvet indflydelse. Effekten af guideforholdet er ikke direkte målbart, men det slående er, at de unge sjældent er i tvivl om på hvilke områder, guiden har betydning for deres liv. GuideProjektets Hvor belyser de unges situation og behov. GuideProjektet Hvad og Hvor belyser de uddannelsesmæssige og personlige effekter, de unge oplever ved at have en guide. 3\n5 Hvem er de unge? De unge i interviewundersøgelsen udgør 5 kvinder og 5 mænd og spreder sig aldersmæssigt fra 17 til 33 år. Gennemsnitsalderen er knap 23. Den første af de unge ankom til Danmark i 1990 og den sidste ankom i Hovedparten kom til Danmark i slutningen af 1990erne. Geografisk er de unge fra Hviderusland, Thailand, Vietnam, Somailia, Irak, Iran, Afghanistan og Tyrkiet (kurder). 5 af de unge er gift, heraf er to gift med personer med dansk baggrund. To af de unge har børn. Baggrunden for, at de unge er i Danmark varierer meget. Enkelte er flygtet fra hjemlandet. Andre er familiesammenført, enten pga. en af deres forældre eller ægteskab med en herboende. Job De unge er alle i gang med at uddanne sig, hvorfor de ikke endnu står over for at skulle finde arbejde. Alligevel er de unge allerede bekymrede for deres jobmuligheder. De har en formodning om, at det bliver vanskeligt, ja ligefrem umuligt, som en udtrykker det, at få job inden for deres respektive uddannelsesområder. Enkelte af de unge er ved at finde praktikplads, hvorfor de på egen krop har erfaret, at det er vanskeligt overhovedet at komme til samtale. De unge mener ikke, at det er pga. manglende kvalifikationer, at de ikke kan eller forventer at svært ved at få job, men at arbejdsgiveren ikke giver dem mulighed for at vise deres værd alene pga. deres ikke danske baggrund, antagelig vurderet ud fra deres udseende og ikke danskklingende navn. Derfor føler de sig prisgivet i forhold til en eventuel arbejdsgiver. En arbejdsgiver, der, ifølge en af de unge, i så fald vælger at yde positiv særbehandling, fordi han ser en særlig kvalitet ved unge med anden etnisk baggrund end dansk. Det virker frygteligt og håbløst. Nu har jeg ligesom fået 30 afslag, så et eller andet sted tænker man også, hvorfor skal jeg overhovedet uddanne mig, når jeg alligevel skal gå på bistand. Det forkerte navn eller det forkerte udseende. Arbejdsgiveren skal være rigtig large, hvis han skulle ansætte mig. Han skulle være fuldstændig vild med fremmede. På baggrund af dette har flere af de unge fornemmelsen af, at deres ønske om at arbejde inden for deres uddannelsesområde er udsigtsløst. Den manglende anerkendelse af deres kvalifikationer får de unge til at føle, at de ikke er lige så meget værd som danskere, og har betydning for de unges selvtillid og selvværdsfølelse. Uddannelse Ganske få af de unge har så store kvaler med det danske sprog, at de har vanskeligt ved at komme videre i uddannelsessystemet, men størstedelen af de unge har på nuværende tidspunkt valgt uddannelsesretning og er i gang med at uddanne sig. Flere af de unge udtrykker, at det var en svær proces at finde den rette uddannelse, ikke mindst fordi de fandt eller finder det vanskeligt at overskue det Jeg havde problemer med at få en uddannelse her i Danmark. Jeg kendte slet ikke noget til uddannelse. 2 Gymnasiale indslusningsforløb for flygtninge og indvandrere (GIF), der har brug for at supplere en gymnasial eksamen fra hjemlandet med en dansk gymnasial eksamen. 4\n6 danske uddannelsessystem. Hovedparten af de unge har gået på sprogskole og er nu i gang med ungdomsuddannelser enten på handelsskolen (HG international) eller teknisk skole (mediegrafiker). En enkelt går i 10. kl. og en anden er i gang med GIF. 2 To er i gang med en kort videregående uddannelse (finansøkonom og serviceøkonom). Endelig er der en af de unge, som er ved at tage en lang videregående uddannelse på Handelshøjskolen (russisk og international marketing). Når de unge indtræder i det danske uddannelsessystem, er det som oftest for i første omgang at lære dansk på en sprogskole, hvor de medstuderende ligeledes har anden etnisk baggrund end dansk. Derfor synes nogle af de unge, at det er en stor omvæltning, når de påbegynder et studie, hvor der er flest studerende med dansk baggrund. Dette skal bl.a. ses på baggrund af, at de unge oplever, at danskerne er lukkede og derfor er svære at optage kontakt med. Flere af de unge er af den opfattelse, at grunden til, at danskerne udelukker dem, er, at de har et andet navn og udseende fordi de er fremmede. De unge mener, at den manglende kontakt med deres danske medstuderende også har betydning for muligheden for at indgå samarbejde i den faglige kontekst fx ved gruppearbejde og eksamen. Enkelte af de unge fortæller om ubehagelige gruppedannelsesprocesser, hvor de står tilbage alene eller i en restgruppe med andre unge som regel også med anden etnisk baggrund end dansk. Uanset udfaldet af sådanne situationer føler de unge, at det er ydmygende, og at deres position som fremmed bliver manifesteret. Når de unge alligevel arbejder sammen med deres danske medstuderende, har nogle af de unge været ude for, at danskerne ikke anerkender deres faglige bidrag, og dette derfor ikke bliver inddraget fx i den fælles opgave. Endvidere oplever flere, at danskerne arbejder anderledes end dem selv, hvorfor de synes, det kan være vanskeligt at finde ud af, hvordan man skal gebærde sig under gruppearbejdet. Mange af de unge udtrykker, at de sommetider ikke begriber danskernes adfærd, hvorfor gruppearbejdet med og generelt det at omgås danskere kan være svært. Jeg har lavet mange projekter, men jeg er ikke blevet venner med nogle af dem. Det er et lukket område. Jeg føler, det er bare sådan. Når man kommer langt i forløbet på studiet, så går de i grupper, det kan man se, men man snakker ikke om det. Sidste gang sagde de alle sammen nej, da jeg spurgte. Til sidst sagde læreren, at hvis I mener, at I ikke tager ham, så er vi nødt til at omgruppere klassen. Så sagde de okay, så kom jeg bare med i den dårligste gruppe. Jeg synes, det var frustrerende. Alt, hvad jeg lavede, det blev bare skrottet. Til sidst, da vi gik op til eksamen, så sagde læreren, I skulle have hørt efter ham. I havde fået en højere karakter, hvis I havde lyttet til ham. Kontakt til danskere De unge udtrykker, at det kan være svært at vide, hvordan man skal opføre sig, og hvad man kan/skal sige. Ofte forstår de ikke danskernes opførsel, det kan bl.a. være svært at forstå, når danskerne laver sjov. Det er generelt vanskeligt at begribe dansk ironi, fx. hvorfor man bliver kaldt for perker. Der er stor forskel på hvor flydende dansk, de unge taler. Generelt virker de unge dog ikke hæmmede i forhold til deres sprog. Nogle af dem udtrykker alligevel, at det er meget svært at forstå og lære Jeg var usikker på, hvordan jeg skulle gøre. Fx når danskerne køber is, så behøver de ikke at købe til hende, men i vores tradition, hvor jeg er vokset op, er det ikke sådan, når jeg køber en is, så skal jeg også købe til den anden, ellers skal jeg lade være med at købe is. Jeg prøvede mine traditioner her i Danmark, men det virkede ikke. 5\n7 sproget, og at det måske er med til at vanskeliggøre kontakten til danskere. Ganske få af de unge drikker alkohol. En føler, at det giver bedre mulighed for at komme i kontakt med danskerne. Nogle af de unge, som ikke drikker alkohol, deltager i fester og går i byen med deres studiekammerater, selv om de oplever, det kan være lidt anstrengende, når deres kammerater hen på aftenen har indtaget meget alkohol. Om vanskeligheden ved at navigere i sådanne situationer fortæller en af de unge, at han på et tidspunkt følte sig nødsaget til at drikke en øl for at blive accepteret af de danskere, han var sammen med. Flere udtrykker, at danskere ikke ved meget om andre kulturer, og at de derfor har svært ved at forstå de unges kultur og baggrund. Det kommer bl.a. til udtryk som i ovenstående eksempel, hvor danskerne ikke forstår, hvorfor de unge ikke drikker, eller hvorfor de tager tidligere hjem til fester og lignende situationer. Dette får ifølge de unge betydning for karakteren af deres kontakt med danskere. I vores land knuser man drengene på gaden, men folk er ikke sådan. Efterhånden, når jeg ser mine venner, så giver jeg dem et knus. Bare man drikker en øl sammen med danskerne, så er det fint. Så bliver de glade. Selv om du er araber, så er det lige meget. Drikker du to øl, så er man en af danskerne. Folk er meget firkantede. Danskerne ved meget og er uddannede, men de ved ikke så meget om andres kultur. De koncentrerer sig ikke meget om at lære noget om andre kulturer. Og medierne hjælper meget og gør danskerne helt forvirret. Rådgivning og opbakning Som en konsekvens af, at flere af de unge kun har meget lidt kontakt med danskere udover studiet, og at deres personlige netværk generelt er meget begrænset, giver flere af de unge udtryk for, at de mangler nogle at spørge til råds. De har brug for støtte, så de får troen på, at de nok skal klare det. De udtrykker, at de har behov for at tale med en uddannet person, som kan agere positiv rollemodel. Generelt har de unge brug for at få forklaret danskeres opførsel, så der ikke opstår misforståelser i kontakten med danskerne. De har brug for at få forklaret, hvordan uddannelsessystemet og arbejdsmarkedet er skruet sammen og hvilke muligheder, der findes. Herunder gælder især hjælp til at navigere i forhold til, at det danske arbejdsmarked tilsyneladende ikke er lige tilgængeligt for alle. Generelt har de unge brug for viden om det danske samfund hvordan det hele fungerer. Jeg har brug for noget, som giver mig energi. Jeg har ikke oplevet jeg har problemer med sproget eller kommunikationen, nej, men bare ligesom du kan godt opmuntring. Da jeg mistede dem (forældrene), blev jeg meget mere ligeglad med mit liv, så kunne jeg gøre hvad som helst og lave kriminalitet og mange andre ting. Men da jeg sad og tænkte, arrh, det går ikke, min familie var jo heroppe og veluddannede, at jeg skal være hernede. Så tænkte jeg, nej det går ikke, så må jeg have et eller andet, som der kan skubbe mig engang imellem. Jeg har mistet mine forældre. Dem har jeg mistet, hvad skal jeg nu gøre. Jeg er ikke så kendt i det danske samfund. 6\n8 Hvad karakteriserer guideforholdene? Tid Det længste guideforhold strækker sig over 3 år. Fire af de unge har nu deres anden guide, hvorfor der er forhold, som kun går ½ år tilbage. Gennemsnitligt har guideforholdet stået på det sidste 1½ år. En enkelt ser ikke sin guide længere. En anden har aftalt med sin guide, at de holder en pause, fordi de begge har travlt. Det varierer, hvor tit de unge ser deres guide. Det er typisk en gang om måneden. Nogle af de unge har ikke set deres guide i flere måneder, enkelte ser deres guide oftere. De unge giver udtryk for, at det kan være svært at finde tid til at ses, ikke kun fordi deres guide har travlt med arbejde og familie, men også fordi flere af de unge selv har meget travlt. Vi mødes 5 gange om måneden eller sådan noget. Vi kan ikke undvære hinanden Han havde meget travlt på grund af sit job. Han rejser tit, og derfor kan vi kun mødes en gang om måneden. Jeg ville gerne mødes mere, men han har ikke tid. Nogle gange har jeg ikke ringet tilbage eller svaret på . Jeg havde ikke tid. Det første møde De unge beskriver det første møde med deres guider som en smule akavet, ikke mindst fordi det var et møde mellem to personer, der aldrig havde talt sammen før, men også fordi det for flere af de unge var første gang, at de skulle mødes med en dansker under private former. Flere udtrykker, at det efter kort tid blev naturligt at mødes. Relationen De unge, som stadig ser deres guide, betragter deres guide som mere end bare en guide. Deres forhold har udviklet sig, så nogle af de unge nu opfatter guiden som deres ven eller veninde. Andre føler, at guiden er som en storebror for dem. En pige opfatter guiden som en mor. Guiden omtales af de unge med meget rosende vendinger. De har fået opbygget et tillidsfuldt forhold, hvor de unge føler, at de kan regne med guiden. De er af den opfattelse, at de bliver taget alvorligt, hvis de fx. ringer til guiden, når de har problemer. Generelt udtrykker de unge stor tilfredshed med deres guide, især pga. det tætte og respektfulde forhold, de med tiden har opbygget. Flere oplever, at de kan tale med guiden om personlige problemer. Problemer, som de ikke kan tale med deres egne venner eller veninder om. Guiden er en, som de unge føler, de kan støtte sig til og søge hjælp hos. Guiden er også en, som opmuntrer og skubber lidt til den unge, når det er svært. Flere af de unge udtrykker, at det bedste ved forholdet er, at de har det godt sammen, og at det på den baggrund er sekundært, at de får Hun sagde, du er som min datter, det var en speciel følelse hun har givet til mig. Det er godt at have sådan en, jeg kalder big broh. Det er godt at have sådan en, der lige kan sparke en i røven og sige nu skal du tage dig sammen, sådan en dovenhed som mig. Jeg tror, jeg kender ham bedre end min far, så jeg har rigtig tæt kontakt til ham. Jeg har skaffet en ny kammerat fra en anderledes kultur, som måske er min fremtidskultur. Det er sikkert min søns fremtidskultur. Jeg har skaffet en god ven Hvis han har problemer med sin bil eller sådan, hvis han har brug for hjælp, så hjælper jeg ham. Vi snakkede ganske lidt om vores private liv. Det synes jeg heller ikke, der er behov for, det synes jeg er fint. Jeg vil gerne have det på et niveau, hvor det bare er to personer der mødes og samarbejder. Vi er som venner, men selvfølgelig vi er ikke venner som fra barndommen. Vi er ikke venner fra 7\n9 hjælp. Selv om guiden og den unge har vidt forskellige intentioner og ønsker for at indgå i et guideforhold, udtrykker flere af de unge, at forholdet er ligeværdigt, og at de oplever, at begge parter får noget ud af det Hvad fungerer ikke? Det er kun en af de unge, som ikke har en guide længere. Nogle har som nævnt fået en anden guide, fordi samarbejdet af forskellige grunde ikke fungerede. Flere udtrykker, at deres guider har meget travlt, og for nogle betyder det, at samarbejdet ophører. En enkelt mener, at grunden til, at deres samarbejde ophørte, var, at guiden var ældre end hende, hvorfor de ikke havde noget til fælles og dermed ikke noget at tale om. Det er tydeligt, at det spiller en afgørende rolle, om der er god kemi mellem den unge og guiden. Guideforholdet udgør som nævnt i udgangspunktet en kunstig relation. Enkelte af de unge giver udtryk for, at det kunstige i relationen aldrig blev nedbrudt, hvorfor det var anstrengende og formelt. Det betyder, at nogle af de unge har oplevet, at de fortalte masse om dem selv, men at de ikke følte, at de fik noget tilbage af personen bag guiden. Størstedelen udtrykker, at de gerne vil have, at guiden også giver noget af sig selv ved at fortælle om personlige forhold eller i det hele taget at forholde sig til andet end job og uddannelse. Ellers er det ikke muligt at komme tættere på hinanden og eventuelt at skabe et venskab. De unge gennemgår svære og omfattende identitetsprocesser, ikke kun fordi de er unge, men måske især fordi de er flyttet til et nyt land og her forsøger at navigere i det kaos af muligheder og begrænsninger, de møder. De unge finder, at det er svært at finde sine ben at stå på, og at det er svært at forstå sig selv og dermed kan det være svært for andre at forstå den unge. Derfor kan det for enkelte unge være svært for at indgå i et guideforhold. samme kultur. Vi er venner, som har nogen måder, vi når: Han er frivillig og hjælper en udlænding. Jeg selv ville lære dansk og kende godt den danske kultur, og jeg ville integrere mig godt i det danske samfund Min første guide havde meget travlt, og vi kunne ikke snakke så meget sammen. Det fungerede ikke rigtigt. Vi har aftalt, at hvis hun hørte noget, så ville hun kontakte mig, men jeg har ikke hørt fra hende. Jeg synes, det er guiden, som sætter rammerne for, om det skal være formelt eller ikke så meget formelt. Min guide gjorde det lidt for formelt. Der var en situation, hvor jeg spurgte om noget, og min guide sagde, jamen Rie sagde til mig, at vi kun skal snakke om jobsøgning og sådan, vi skal ikke snakke om det. Hvis man får andre problemstillinger eller spørgsmål, så synes jeg, guiden ligesom ikke skal holde sig i et lille rum. Jeg synes, jeg åbnede mig rigtig meget for hende Jeg fortalte alt om min baggrund, barndom, alt, problemer i mit privatliv. Bagefter fandt jeg ud af, at vi havde fælles problemer, men hun fortalte det ikke til mig, så blev jeg rigtig ked af det. Min guide forstod mig ikke, men jeg forstod heller ikke mig selv. Jeg tror, at hvis vi kom til at snakke nu, så ville vi passe bedre sammen end før. Nu ved jeg godt, hvordan jeg skal tale og opføre mig. 8\n10 Hvor nytter det? Job og uddannelse De unge er som nævnt alle i gang med uddannelse, hvorfor de på nuværende tidspunkt ikke kan anskueliggøre, hvad det betyder at have en guide i forhold til arbejdsmarkedet. En enkelt guide har skaffet den unge et fritidsjob og har også hjulpet med at finde en praktikplads. En pige fortæller, at hendes guide og dennes mand er ved at lære hende at cykle; når hun har lært det, kan hun arbejde som social og sundhedshjælper, hvor det er nødvendigt, hun kan cykle. Flere af de unge udtrykker, at det er meget vigtigt, at guiden arbejder inden for det område, som de interesserer sig for. På den måde kan de få besvaret spørgsmål om uddannelsen og ikke mindst høre om, hvad man arbejder med inden for branchen. En enkelt udtrykker, at det er lige meget, hvad guiden arbejder med, bare han kan lære noget ham. Samtidig med, at de unge kan få besvaret spørgsmål vedrørende job og uddannelse, udtrykker flere, at når guiden og de selv har samme interesse inden for jobområdet, har de et godt udgangspunkt for at samtale. Desuden kan det medvirke til, at parterne finder ud af, at de ikke er så forskellige, som de måske troede. De unge ønsker at uddanne sig. Flere siger, at guiden har givet dem muligheden for at læse eller i hvert fald fremskyndet processen. Guiden kender naturligvis ikke alle uddannelsesmuligheder, men har tilsyneladende nemmere ved at undersøge og anskueliggøre for disse. Flere udtrykker også, at efter de har fået guiden, er det blevet mere tydeligt for dem, hvad de egentlig vil, og dermed hvilken vej de skal gå. Netværk Eksemplet ved siden af illustrerer hvor afgørende betydning det at have et netværk har. Det viser sig, at den unge kommer hurtigere i gang med sin uddannelse, fordi hans guide til en privat fest møder studielederen på den pågældende uddannelsesinstitution. På denne måde bliver der åbnet nogle døre for den unge nogle døre, som måske nok ville have åbnet sig, men først på længere sigt. En anden guide har tilbudt den unge, som læser til mediegrafiker, at han vil vise hans mappe, når den er færdig, til sine kollegaer og andre inden for branchen. Dette er selvsagt en stor chance for at promovere sig selv i en svært tilgængelig branche. En enkelt har besøgt det sted, hvor hans guide arbejder frivilligt. Han håber, at han får mulighed for at arbejde samme sted, når han bliver færdig med sin uddannelse, så han også kan hjælpe andre. Hvis du er færdig med din uddannelse, så prøver vi begge to at finde et job til dig Jeg er sikker på, at hun vil hjælpe mig Nu søger jeg en masse ting og får flere kurser. Hvis jeg søgte et job, så ville jeg måske få nej, og jeg ville blive forvirret. Men jeg har fået flere ambitioner og vil bare søge mere. Hvis hun ikke var der, så var jeg ikke så meget fremme nu med min uddannelse, med mit sprog og med de mange informationer jeg har fra hende. Når vi talte om juridiske begreber og juridiske tankegange, så kan man opdage, okay de to personer har fællesnævnere, når vi talte om juridiske problemer eller tankegange Jeg fik mere selvtillid. I starten var jeg også bange og bankede på døren: Hallo, jeg søger job og uddannelse. Men han har hjulpet mig, han har skubbet mig: Hallo, du skal lige bevæge dig for ellers kommer tingene ikke til dig, du skal bevæge dig Han har hjulpet mig rigtig meget altså, hvor jeg havde søgt serviceøkonom her i København, og de har lagt en masse krav om, at jeg skulle tage 3-4 kurser, og jeg skal vente 2 år med at komme ind, det er helt sindssygt. Men med hans netværk så fik jeg chancen for at komme ind i X på samme uddannelse, hvor jeg bare surprise fik en plads, dagen før uddannelsen begynder. I januar fik jeg besked fra uddannelsen om, at jeg skulle vente et år, så vi blev enige om, at jeg bare skulle vente et år og starte næste september. D. 8. september ringede han til mig om aftenen og sagde, ved du hvad, jeg har fundet noget til dig, du skal bare i morgen mødes med øh han havde lært at kende en ny studieleder tag til X i morgen og snak med hende. Så gik jeg der, og hun sagde, du kan starte i morgen, uden at have nogen ansøgning overhovedet, med det samme, jeg var helt overrasket. Han havde kendt den dame til en fest, han havde bare fortalt uden at vide noget om, han kendte hende ikke overhovedet, han havde bare fortalt, og så lige pludselig havde hun fortalt, at hun var studieleder. 9\n11 Flere af de unge forklarer, at deres guide har åbnet sit netværk for dem. De har været på guidens arbejdsplads og er blevet præsenteret for guidens kollegaer og har været med til arrangementer på guidens arbejde. Andre har mødt nogle af guidens venner eller familie, som har været beskæftiget inden for det område den unge har været interesseret i. Det har været med til at tydeliggøre, hvad den unge ønskede at uddanne sig som. Hendes mor var lægesekretær, så jeg gå til hendes arbejdsplads for at se, hvordan er det. Så jeg skiftede min mening. Lektiehjælp Mange af de unge får hjælp til deres lektier og opgaver på studiet. Enkelte mener ikke, at de har brug for hjælp. Enkelte får hjælp til at skrive ansøgninger, men det er selv sagt også kun ganske få, der for alvor har haft brug for at skrive en ansøgning. Flere af dem mener, at de sagtens kan spørge guiden til råds, hvis det bliver aktuelt. Sprog De unges danskkundskaber er som nævnt meget forskellige. Enkelte har vanskeligt ved at formulere sig, hvilket ifølge dem selv gør det svært at kommunikere med guiden, men langt størstedelen formulerer sig godt og har ikke de store problemer i forhold til det mundtlige. Derfor er det meget forskelligt, hvilken betydning de unge tillægger guiden i forhold til deres danske sprog. Det er naturligvis også meget afhængig af, hvor tit den unge og guiden mødes. Derfor mener størstedelen af de unge, at deres sprog ikke er blevet bedre, fordi de mødes sjældent. Enkelte udtrykker dog, at deres sprog bliver bedre, og at de på den måde har fået mere selvtillid. Jeg tror, han forstår mig, men der er sproglige problemer, som gør det svært for ham, men jeg tror, han forstår næsten alt Han kommer fra Canada, han har også hjulpet mig med det engelske, nogle gange taler vi på engelsk og han retter mig også Hun sagde, du kan godt. Hun giver fx meget energi til mig, du kan gøre det. Fx første gang jeg sagde at jeg ikke er så god til dansk og jeg skulle til prøve, så sagde hun, nej sådan må du ikke tænke, du kan. At opnå indsigt i danskernes liv Det at lære en dansker at kende har flere væsentlige bieffekter i forhold til at opnå indsigt i og forståelse af danskernes liv. Der er flere af de unge, som for første gang har været på besøg i et dansk hjem Nogle af de unge har mødt guidens familie. I et enkelt tilfælde har den unges familie og guidens familie spist middag sammen. De unge udtrykker, at de har opnået kendskab til danske traditioner gennem deres guide. Det generelle indtryk er, at de unge finder ud af, at danskere alligevel ikke er så lukkede og fremmedfjendske. De unge giver alle udtryk for, at guiden fungerer som en rådgiver. De fremhæver, at guiden kan forklare danskernes opførsel og samtidig råde om, hvordan man skal opføre sig. En af de unge fortæller, at han nu bedre kan vejlede sin kone, som også har en anden etnisk baggrund end dansk. Samtidig lærer de unge mere om det danske Man har en som hjælper en med det, man ikke kender til. Jeg er altid den, som kommer fra Iran, så for første gang var det en dansker, jeg snakkede med i byen. Så følte jeg, at jeg ikke var så fremmed. Jeg var glad for bare at sidde sammen med en dansker. Det meste er også den danske ironi, der skal gå et stykke tid, før man forstår det. Jeg tror, det er det, guiden prøver lidt at lege med det her, det er sådan. Nogle gange, hvis mine danske venner har opført sig på en måde, og jeg ikke kan forstå det. Jeg siger det til ham, og jeg tager det meget personligt, så siger han, danskerne de opfører sig sådan her. 10\n12 samfund, flere af de unge fremhæver, at de nu ved mere om politik. Hovedparten af de unge udtrykker i forbindelse med, at guiden fungerer som rådgiver, at det er positivt og kvalificerende, at guiden er ældre. Dette skal ses på baggrund af, at guiden har erfaring, har færdiggjort sin uddannelse og nu er på arbejdsmarkedet, og således er kompetent til at rådgive. Man får 30 afslag. Man bliver stresset, og så tænker man, nu bliver det integration I Danmark ikke til noget. Så kommer han ind og siger rolig nu, det skal nok gå. Han forebygger en række problemer, der kan opstå. De har revet flere bluser i stykker 3 Integration Den rådgivning, som guiden yder, har som nævnt betydning for, hvordan de unge forstår danskerne, og ifølge dem selv deres integration i det danske samfund. Med andre ord ved at have en guide, bliver de bedre integrerede i det danske samfund. Ikke kun fordi de lærer en masse om danskere og samfundet, men også fordi guiderne lærer noget om de unge og derfor nedbrydes barrierer måske også den anden vej. En vej at få plads ind i det danske samfund, ind i dansk kultur Når vi møder hinanden, så tror jeg, barriererne selv bliver væk. Jeg har lært noget af ham, og han har måske lært noget af mig, pga. noget med fordommene mod udlændinge. Rollemodel Flere af de unge giver udtryk for, at deres guide er som et forbillede for dem. De har fornemmelsen af, at de kan ende som guiden, hvilket giver dem troen på, at det godt kan lade sig gøre at få arbejde og et godt liv i Danmark. De unge føler sig priviligeret over, at de har mulighed for at tale med en højtuddannet person. Det er ikke noget, som ifølge dem selv bare sker, specielt fordi deres bagland sjældent er uddannet og generelt etableret i det danske system. Ændret livsstil Flere af de unge udtrykker, at deres liv har ændret sig radikalt, efter de har fået en guide. De oplever, at guiden tror på dem, og det har givet dem mere selvtillid. Guiden motiverer og får dem til at tro på, at det nok skal lade sig gøre de skal nok få færdiggjort deres uddannelse og få det job og, ikke mindst, det liv, de drømmer om. Han fortalte mig, at i starten har han også været sådan en, han hadede skolen, og det samme her. At stå op kl 7 om morgenen, det er ikke mig. Det er sådan nogle ting, vi passer godt sammen. Selv om han har været sådan en, har han taget sin eksamen. Han er kommet herop, hvor han tjener de penge som han, han slapper af, han er kommet helt derop, så kan jeg godt se, at det er et eksempel for mig faktisk. Han er faktisk et eksempel, selv om han er ligesom mig, han har knoklet og er kommet det her sted og det niveau. Når han kan, så kan jeg også Min livsstil er ændret, og hvordan jeg kan snakke med folk. Det er det, der gør en forskel med en guide. Hvis jeg ikke havde haft en guide, så havde jeg måske fortsat med mit liv og været samme person og arbejdet, arbejdet Han motiverer mig mange gange. Han støtter mig på grund af mine holdninger til uddannelse, han tror på mig. 3 Persisk talemåde. Refererer til, at guiderne er erfarne 11\n13 Konkluderende betragtninger Med gruppen af informanter i denne interviewundersøgelse har det været vanskeligt at dokumentere, at guiden har betydning i forhold til arbejdsmarkedet, da de unge stadig er i gang med at uddanne sig. Men på uddannelsesområdet står det klart, at de unge har fået og får hjælp i forhold til deres uddannelse og ikke mindst gennemførelsen af denne. I den forbindelse er det især de personlige effekter ved at være bruger af GuideProjektet, som spiller ind. Få unge har konkret brug for hjælp til lektier/opgaver på studiet. De unge har i langt højere grad brug for støtte til at forstå deres danske medstuderende og især til at tro på sig selv. Flere af de unge udtrykker, at de ved at have en guide har fået mere selvtillid og tro på, at de nok skal komme igennem deres uddannelse og derefter få sig et job. Det er faktisk sådan støtteagtig. I min situation betyder det meget, fordi jeg har mistet min familie og ikke har forældre og sådan noget. Jeg er opvokset sådan, at mine forældre har været sådan 4 vægge for mig. Alle 4 vægge er ligesom væltede. Jeg har ikke nogen vægge i min lejlighed. Så er det ham, som bygger for mig de der 4 vægge igen, sådan støtteagtigt. Men en guide og også kontoret herovre, som man kan stole på og fortælle alt muligt, så er det faktisk godt at have sådan en der, også hvis man ikke er så godt kendt i København og sådan noget, så er det godt at have sådan en som X. De unge har mødt en dansker, som kan forklare og give dem indsigt i danskernes tilværelse og det danske samfund generelt. De unge har fået en dansk ven eller veninde. De har fået en fortrolig. En fortrolig, som de kan dele deres tanker og vanskeligheder med. En fortrolig En ven eller veninde En storebror eller storesøster En far eller mor 12


”Monet – lost in translation” – Aros udstilling - Arkade.dk\n”Monet – lost in translation” – Aros udstilling\noktober 26, 2015 Arkham kunst 0\nClaude Oscar Monet var født i Paris den 14. november 1840. Sammen med Charles Gleyre tilægger mange ham æren for at grundlægge impressionismen , som er blevet et af verdens mest kendte kunstretninger.\n“‘Le Bassin aux nymphéas’ 1897-1899”\nDerfor er det også Monets værker, som er i centrum i den nye udstilling på Aros: ”Monet – Lost In Translation”. Udstillingen startede den 9. oktober og forsætter i tre måneder. Udstillingen består af 49 impressionistiske værker, hvoraf 18 af dem er malet af Monet.\nAllerede nu er udstillingen debatteret i medierne.\nJyllandsposten har givet den 6 ud af 6 stjerner. Politiken derimod har givet den 2 ud af 6 stjerner. Debatten er i høj grad også interessant, fordi udstillingen til dags dato er Aros dyreste udstilling i dets 10-årige levetid.\nImpressionisternes mål var at gengive det de så, men igennem den subjektive oplevelse. Det stod i modsætning til realisterne, som forsøgte at gengive det de så renset for subjektive indtryk.\nI forsøget på at efterstræbe dette ideal udviklede impressionisterne med blandt andet Monet i spidsen nye teknikker til at gengive lyset i et maleri.\nDe gik fra at blande og tone farverne på paletten, som i det hele taget har været og var kutymen, til i stedet at sætte motivets lokalfarver, belysningsfarver, skyggefarver og refleksfarver op ved siden af hinanden med små bitte penselstrøg.\nDenne metode giver billederne en flimrende effekt, hvis de bliver betragtet på denne rette afstand.\nClaude Oscar Monet?\nDa Monet blev 11 år gammel søgte han ind på grundforløbet på Le Havres kunstskole. På det tidspunkt var Monet allerede kendt af de lokale, fordi han lavede nogle meget vellignende karikaturtegninger ved at tegne med kul.\nInteressen for det artistiske havde han fra sin mor, som var sanger, hvorimod faderen erhvervede sig som købmand og havde et ønske om, at Monet skulle efterfølge ham i familieforretningen.\nDette skabte nogle konflikter i familien inden Monet blev optaget på grundforløbet i Le Havre.\nMonet var en del af den første impressionistiske udstilling i Paris i 1874.\nFormålet med den udstilling var ikke at promovere kunsternes værker, men derimod at skabe et forum for kunsterne, hvor de kunne løsrive sig fra Parisersalonens autoritet.\nParisersalonen havde på daværende tidspunkt været den førende kunstudstilling i de sidste 100 år. Det havde medført, at det også var Parisersalonens stempel, som bestemte om datidens kunst havde værdi.\nImpressionisterne havde brug for at udtrykke sig på andre måder, hvad Parisersalonen bifaldt. Monet bidrog på den første udstilling med fire oliemalerier og syv i pastelbilleder.\nMonet er i særdeleshed blevet berømt for hans havemalerier. Senere i livet søgte Monet væk fra Paris og ud på landet, hvor han kunne komme tættere på naturen. Dette medførte, at hans familie lejede et hus på landet.\nEn af grundene til, at eftertiden ved, at han interesserede sig meget for havearbejdet er, at han har efterladt sig sine daglige instruktioner til gartnerne, præcise design og planer for havearbejdet samt hans samling af bøger om havearbejde og blomster.\nMonets åkander er blevet en klassiker for eftertiden og flere af hans motiver kan købes i nutidens møbelkæder som f.eks. Ikea.\nSamtidigt bliver hans originale værker solgt for mange millioner dollars. Monet er derfor både finkulturelt og lavkulturel fordi en bred vifte af mennesker kan forholde sig til hans billeder.\nHvis man har lyst til at beskæftige sig yderligere med Claude Oscar Monets liv og se hans billeder live, så forsætter udstillingen på Aros som minimum til december.