Hvem gemmer sig i kostumerne, når Kong Arthur og hans mænd indtager Moesgaard Museum i 2019? Nu er rollerne besat\nDet er skuespiller Jacob Lohmann, som skal trække sværdet op af stenen i rollen som Kong Arthur på Moesgaard Museum. Han skal kæmpe mod sin onde søster - Morgana Le Fey, der spilles af Charlotte Fich.\nHeldigvis får han hjælp af sin trofaste rådgiver, troldmanden Merlin, der spilles af Klaus Søndergaard. Og det er godt, for Kong Arthurs kone, dronning Guinevere, som spilles af Marie Louise Wille, er ikke helt tilfreds med ham. Og det er hans trofaste ven, Lancelot, heller ikke. Han spilles af Martin Bo Lindsten.\nPå samme måde som udendørsforestillingen Røde Orm indtog taget af museet i 2017, rykker Kong Arthur ind i 2019. Det Kongelige Teater står igen bag og lover et spektakulært actiondrama med troldmænd, riddere, skønne dronninger og kolossale kulisser.\nHer er holdet, der skal spille Kong Arthur på bakkerne ved Moesgaard Museum i 2019. Det Kongelige Teater står bag den store opsætning. Foto: Tahmasbi\n"Jeg glæder mig til at prøve at spille i det fri for 3600 mennesker. Det bliver stort og helt sikkert magisk," lover Klaus Søndergaard, som avisen møder forklædt som troldmand Merlin.\nJacob Lohmann går og øver sig i svinge med sværdet, der vejer nogle kilo. Han lover, at han vil være i stand til at løfte det op af stenen, når det går løs på bakkerne ved siden af museet til sommer.\nDet kører ikke for kongen\n"Det bliver en kæmpestor forestilling med masser af drama, kampe, heste og motorcykler. Det er stort, og vi vil spille det stort for at nå ud til alle," siger Jacob Lohmann, som oplevede Røde Orm på Moesgaard sidste år, fordi hans far spillede Harald Blåtand i den.\nCharlotte Fick glæder sig til at komme i gang med at øve rollerne. Lige nu har de medvirkende læst manuskriptet, men prøverne er ikke gået i gang.\n"Det handler om en grådig konge, der ikke har forstået sit folk og hvor samfundet er. Det handler også om at genfinde sig selv og om kærlighed," siger hun.\nTusindvis af aarhusianere vil kunne opleve kampen mellem det gode og det onde under åben himmel. Hver aften er der plads til 3600 publikummer. De vil opleve højspændt drama, drabelige slag og magisk underholdning i det helt store format med kæmpe scenografi, vilde kostumer og mere end 200 medvirkende på scenen i skikkelse af skuespillere, heste, statister og meget mere, som vi endnu ikke kan afsløre.\nStykket er for både børn og voksne og dermed for hele familien.\nI 2017 var 350 frivillige med til at føre Røde Orm ud i livet. 90.000 så forestillingen.\nRekrutteringen af frivillige til Kong Arthur bliver i det tidlige forår 2019.\nDet sker gennem VisitAarhus Frivilligprogram\nKong Arthur er ham, der med sit magiske sværd anfører sine riddere af det runde bord i kampen mod briternes fjender.\nHans hjem er slottet Camelot, hvor hans rådgiver, troldmand Merlin, venter på ham.


10 år med kloge hænder i Odense | Blindes Arbejde\n10 år med kloge hænder i Odense\nEn butik, et håndværk, en klar mission, en arbejdsplads, kvalitetsprodukter.\nSiden 2008 har Blindes Arbejde haft butik i Odense, hvorfra virksomhedens produkter og udvalgte af supplerende varer er blevet solgt. Sdr. Boulevard 68, har været adressen i alle årene. D. 1. juli 2018 kunne vi fejre 10 års jubilæum for butikken i Odense og hele ugen fra d. 2. juli til d. 6. juli bliver jubilæet markeret med rabatter, reception og gode tilbud.\nUd over salg af håndgjorte produkter, er håndværket også repræsenteret i butikken. Historisk har der været vævere og børstenbindere i butikken, der med glæder har vist håndværket frem for besøgende. Et traditionelt håndværk, som blev praktiseret lang tid inden der var noget, der hed Blindes Arbejde. Rundt omkring på de danske gårde sad mennesker med et synshandicap og bandt børster, så de kunne tjene til dagen og vejen. Håndværket er i dag det samme, men arbejdsforholdene er noget anderledes, og Blindes Arbejde kan med stolthed sige, at vores mission er at skaffe arbejdspladser til mennesker med et synshandicap. Skabe en hver dag væk fra den sociale isolation, hvor sammenhold og det at være en del af et fællesskab bliver vægtet højt.\nUddannelse som børstenbinder\nPå nuværende tidspunkt er det håndværket børstebinderi, der bliver udført i butikken på Sdr. Boulevard 68. Butikken huser flere elever, der er i gang med deres uddannelse som børstenbinder. Uddannelsen tager eleverne med gennem flere forskellige børster, for senere også at lære dem klippeteknikker. På denne måde får vores medarbejder ikke kun et arbejde, men de får også en kompetence indenfor et håndværksfag, der har eksisteret i Danmark i flere hundrede år. De får kompetencer til at være med til at skabe kvalitetsprodukter, der er skattet af vores kunder og som holder i mange år. Vores håndværkere er stolte af deres håndværk og de kvalitetsprodukter de producerer.\nReception til markering af jubilæet\nTirsdag d. 3. juli inviterer Blindes Arbejde til reception og fejring af 10 års jubilæet. Der vil være taler, rabatter og lidt godt til ganen. Kl. 13 byder Direktør Kristin Esperdal velkommen. Venner af butikken, private samarbejdspartnere og offentlige aktører er inviteret.


Minkavlerne har endnu ikke set en eneste erstatningskrone | TV SYD\nMinkavlerne har endnu ikke set en eneste erstatningskrone\nSelvom minkindustrien her i landet ligger død og begravet, så er sagen langt fra slut.\nTidligere minkavler Henning Holm Christensen fra Esbjerg venter fortsat på udbetaling af en erstatning for at have aflivet sine 35.000 mink.\n07. jan 2021, kl. 18:16\nMinkavlerne, som den 4. november sidste år blev beordret til at aflive alle mink, har endnu ikke set en eneste erstatningskrone.\nDet er blandt andet den tempobonus, som minkavlerne skulle have for at slå deres besætninger ned inden den 19. november, som mangler at blive udbetalt.\nIfølge regeringens vurdering er der tale om erstatning i størrelsesordenen fire til fem milliarder kroner.\nSamtidig med erstatningen afventer minkavlerne stadig forhandlingerne fra den ekspropriationsaftale, som også skal falde på plads. Altså en aftale som skal sikre erstatning for deres bedrift udover erstatningen for minkskindene.\nVenter og venter på erstatning\nEn af avlerne, der venter på erstatning for sin aflivede besætning, er Henning Holm Christensen.\nHvor der før var 35.000 mink på hans besætning, er der nu stille. Efter 25 år i branchen har den tidligere minkavler kun få gøremål tilbage.\n- Det er da rart at blive lidt aktiveret, da det jo ikke nytter at sidde indenfor og blive sur og gal. Det løser ingenting, mener Henning Holm.\nMen arbejdet i staldene er ikke noget, der kaster penge af sig. Til gengæld går han rundt blandt det, der nu har mistet al værdi.\n- Her er for eksempel et rækværk, vi har opført i efteråret. Vi brugte 70.000 på det, og de penge er jo spildt, fortæller han.\nSer langt efter pengene\nOg pengene kigger man langt efter hos minkavlerne.\n- Vi er lovet penge fra staten, men de kommer bare ikke. Det er mig uforståeligt og ikke i orden, mener den tidligere minkavler.\n- Der er da et stort økonomisk aspekt i det her, for hvad skal jeg brødføde min familie med?\nDer er ikke meget nyt i forhandlingerne, der skulle sikre en kompensation. Og det sætter sine spor:\n- Det er det, ministrene siger, når vi har møder: At vi skal have rettet op på det her, og det håber jeg da også snart sker. Men tilliden har fået et voldsomt knæk. Desværre.\nSelvom det ser sort ud lige nu, har Henning Holm Christensen energien til at se fremad.\n- Vi skal videre. Det skal vi. Det skal nok komme, siger han.\nFødevareminister: - Vi arbejder på sagen\nTV SYD har torsdag forsøgt at få et interview med fødevareminister Rasmus Prehn, (Soc.dem.). I et skriftligt svar oplyser ministeriet, at de først kan gå i gang med at udbetale penge, når der er styr på både tempobonus, erstatning, honorarer og kompensation og det samlet set har været forbi EU. Og det kan først ske, når de resterende kompensations- og erstatningsforhandlinger er afsluttet.\nFra fødevareminister Rasmus Prehn lyder det i svaret:\n”Det er en kompleks proces, som vi forsøger at gøre så hurtig som mulig. Det er vigtigt for mig, at vi overholder alle love og regler – både i Danmark og i EU. Både vi og Fødevarestyrelsen knokler en vis del ud af bukserne, for at minkavlernes betaling kommer ud så hurtigt som muligt."


LEMVIG KOMMUNE ISTIDENS LANDSKAB GROBUND FOR NY UDVIKLING I NORDVESTJYLLAND STRUER KOMMUNE HOLSTEBRO KOMMUNE GEOPARK JYLLAND VEST - PDF\nLEMVIG KOMMUNE ISTIDENS LANDSKAB GROBUND FOR NY UDVIKLING I NORDVESTJYLLAND STRUER KOMMUNE HOLSTEBRO KOMMUNE GEOPARK JYLLAND VEST\nDownload "LEMVIG KOMMUNE ISTIDENS LANDSKAB GROBUND FOR NY UDVIKLING I NORDVESTJYLLAND STRUER KOMMUNE HOLSTEBRO KOMMUNE GEOPARK JYLLAND VEST"\n1 LEMVIG KOMMUNE ISTIDENS LANDSKAB GROBUND FOR NY UDVIKLING I NORDVESTJYLLAND STRUER KOMMUNE HOLSTEBRO KOMMUNE VEST GEOPARK JYLLAND Revideret september 2014\n2 INDHOLD 02 INDHOLD 03 FORORD 04 HVAD ER EN GEOPARK? UDVIKLINGSPLATFORM 05 HVORFOR EN GEOPARK? SAMLER DET VI HAR 06 HVAD ER GEOLOGI OG LANDSKAB? EKSISTENSGRUNDLAGET 07 ISTIDSLANDSKABET DEN GLACIALE LANDSKABSSERIE 08 HVOR ER GEOPARKEN? STEDBUNDEN 09 DEN GEOLOGISKE OG KULTURHISTORISKE ARV MANGFOLDIGHED UDVALGTE ALLEREDE TILGÆNGELIGE SITES 13 HVORDAN REALISERES GEOPARKEN? VILJE Idéoplæg l projektet GEOPARK VESTJYLLAND Udarbejdet for projektet af: Udviklingschef Anders Holm, Lemvig Kommune; plan- og miljøchef Torben Mølgaard, Struer Kommune; Karen Barfod, Via University College - Nr. Nissum; John Clausen, DN Lemvig afd. og Søren Raarup. Rammedige Kirsten Klein ORGANISERING GEOPARK ØKONOMI TIDSPLAN Region Midt: Konsulentbistand v. udviklingskonsulent Anne Birgi e Justesen. Visualiseringer s. 8 v. arkitekt Lærke Nørbygaard. Fotomontage s. 9, kort og plancher: Søren Raarup. Tryk: Lemvig Kommune, november Fotos: s. 2, 14, 16: Venligst s llet l rådighed af Kirsten Klein. Endvidere: Erik Ring, Lemvig Svæveflyveklub, John Clausen, Søren Raarup. Revideret udgave september 2014 Relie ort: Geodatastyrelsen, MiljøGis.\n3 FORORD Landskabet påvirker vores liv, der, hvor vi bor, og det, vi lever af. Landskabet forandres til stadighed. Landmænd pløjer marken, havet ændrer kystlinjen, bebyggelser kommer og forsvinder. Vi lever sammen med landskabet og af det. Landskabet er en del af vores kulturelle rødder. Hvorfor ser landskabet ud, som det gør? Landskabet rummer mange fortællinger både om de istider, der skabte landskaber, om os, der bor her, vores forfædre, og om de kvalitetsprodukter, vi producerer i samspil med omgivelserne. Det er spændende og inspirerende fortællinger, som vi kan dele med egnens besøgende. I Vestjylland rummer landskabet og geologien mulighed for berigende oplevelser for fastboende og turister. I samspil med landskabet kan vi blive et bedre og mere attraktivt område for turister. Geopark er en internationalt anerkendt betegnelse for områder med værdifuld og formidlet geologi, der vil bruge denne viden som platform til en bæredygtig udvikling for såvel mennesker og natur som erhvervsliv. Bliv med denne præsentation nysgerrig på, hvordan vi med Geopark Vestjylland bedst udvikler egnens potentialer.\n4 HVAD ER EN GEOPARK? UDVIKLINGSPLATFORM En Geopark i Vestjylland samler videreudviklingen af en række eksisterende aktiviteter på en fælles udviklingsplatform. Ifølge Globalt Netværk af Geoparker opnår en Geopark sine mål gennem: Den glaciale landskabsserie. Den markante bølgede linje er et isfremstød under isens afsmeltning, svarende l D på plancen side 7. Denne a ildning matcher i øvrigt geologernes principfrems lling af den glaciale landskabsserie, vist på side 7, så vores landskab kan bruges l at illustrere fagfolkenes teorier. UNESCO defi nerer en Geopark som et nationalt beskyttet område, der indeholder en række geologiske kulturarvssteder af særlig betydning, sjældenhed eller æstetik. Disse kulturmiljøer er en del af et samlet koncept for beskyttelse, uddannelse og bæredygtig udvikling. For at blive optaget i det globale netværk af UNESCO akkrediterede Geoparker, og få adgang til promovering via netværkets hjemmeside, skal Geoparken være etableret og leve op til nogle kriterier. Det revurderes hvert 4. år, om Geoparken fortsat udvikler sig efter disse kriterier BÆREDYGTIG UDVIKLING En Geopark er med til at svare på, hvad vi skal leve af som egn En Geopark er med til at defi nere egnens stedbundne identitet og give stolthed En Geopark er formidling og anvendelse i tråd med dansk tradition for naturbeskyttelse og miljøforvaltning og ikke en yderlige fredning VIDEN En Geopark formidler egnens geologi En Geopark synliggør de geologiske, historiske, kulturelle og økologiske kvaliteter En Geopark er videnscenter for bæredygtig brug af naturen OPLEVELSER En Geopark styrker vores lokale tilhørsforhold og oplevelse af landskabets kvaliteter En Geopark er fælles afsæt for egnens gode værtskab En Geopark stimulerer nysgerrighed om klima, kulturarv, landskab og lokale kvalitetsprodukter BEVARELSE En Geopark søger at bevare væsentlige geologiske karakteristika, samt udforske og demonstrere metoder til at udmærke sig inden for bevaring. Organisationen bag en Geopark sikrer passende beskyttelsesforanstaltninger i samråd med samarbejdende universiteter, centre for geologiske undersøgelser eller relevante lovmæssige organer i overensstemmelse med lokale traditioner og lovgivningsmæssige forpligtelser. UDDANNELSE En Geopark arrangerer aktiviteter og giver støtte til at formidle geologi og miljømæssige begreber til offentligheden. Dette gennemføres ved at inddrage, beskytte og forklare særligt interessante geologiske steder på museer, informationscentre, kort og guidede ture, ved skole-klassers udfl ugter, seminarer og stier, i populærlitteratur, undervisningsmaterialer og displays med videre. En Geopark fremmer også videnskabelig forskning og samarbejde med universiteter og forskningsinstitutter samt stimulerer dialogen inden for geologi mellem eksperter og lokalbefolkningen. GEOTURISME En Geopark stimulerer økonomisk aktivitet og bæredygtig udvikling via geoturisme. Ved at tiltrække et stigende antal besøgende, stimuleres den økonomiske udvikling. Dette gøres ved promoveringen af et kvalitetsmærke kædet sammen med den lokale natur-arv. Endvidere tilskyndes de lokale virksomheder til at involvere og støtte op om geoturisme og geoprodukter. 04\n5 HVORFOR EN GEOPARK? SAMLER DET VI HAR BÆREDYGTIGHED Det har politisk bevågenhed at sikre en bæredygtig udvikling såvel økonomisk som socialt og for naturen. I kommunernes politiske udviklingsstrategi fokuseres på turisme, kommunebranding, turismestrategi, bosætning, erhvervsudvikling, oplevelsesøkonomi og handel. Geoparken kan, som en udviklingsplatform for egnen, binde de mange indsatser og egnens mange landskabsforbundne kvaliteter sammen. Dette afspejles bredt i Kommunernes udviklingsstrategier. OPLEVELSER I Geoparken har turister mulighed for at gå på opdagelse i et skiftende landskab, som både rummer fjordkyst, utæmmelig og barsk vesterhavskyst, skove, heder, overdrev, marker, enge, moser, forskellige typer søer, åer, bække og andre vandløb. Øget fokus på formidling og udvikling af produkter vil kunne tage rodfæste i Geoparken. Geoparken vil altså kunne danne grobund for en opadgående turismeudvikling i Vestjylland, som det er dokumenteret ved eksisterende geoparker og naturparker, Dødislandskabet, Bonnet. Da isen smeltede bort opstod der i nogle områder et rodet landskab bestående af udsmeltet materiale fra isen og smeltevandsaflejringer. I perioden e er afsmeltningen blev det stærkt kuperede landskab i nogen grad udjævnet ved jordflydning og regnvandsnedskylning. Mange af de afløbsløse hulninger i landskabet er såkaldte dødishuller: Store isklumper blev dækket af udsmeltet jord og dermed isoleret. Når de, måske e er flere hundrede år, smeltede bort, e erlod de en fordybning i landskabet. Relie ortene, der er anvendt i de e hæ e, er kort frems llet e er højdemålinger fra fly, hvor der er anvendt radar. Der kan på denne måde måles meget små højdeforskelle. Plantevækst kommer ikke med i målingen, så det er jordoverfladen, der registreres. Bygninger ernes fra datamaterialet, så man får et detaljeret højdekort af jordoverfladen. Der bliver lagt lys- og skyggevirkning ind, så landskabets relief fremstår i 3D. Relie ortene er uvurderlige redskaber l alle former for landskabsanalyse og bruges blandt andet af arkæologerne. Lis Helles Olesen fra Holstebro Museum er specialist i lu fotoarkæologi og har anvendt metoden l specielle radarflyvninger bl.a. over Klosterhede Plantage og Kærgårdsmølleområdet med flere spændende opdagelser som resultat. Det landskab, som isen e erlod for ca år siden, bliver - dog i en af dens tand noget udvisket grad - på det nærmeste afsløret af relie ortene. Relie ortet kan ses på Miljøministeriets hjemmeside, MiljøGis. Geoparken skal øge stoltheden samt sammenholdet hos os, der bor her. Den skal ses som de lokales frirum og et nationalt/internationalt forum for istidens landskab. Geoparken kan bidrage til omsætning i turistorienterede erhverv, eksempelvis restaurations-, hotel- og sommerhusbranchen. Geoparken vil kunne tydeliggøre Vestjyllands identitet og skabe et image, der bygger på stedbundne styrkepositioner. Naturen indgår allerede som en del af kommunernes markedsføring i bosætningsindsatsen. Med Geoparken bliver der fokus på de muligheder, landskabet giver. Dermed øges målgruppen af potentielle bosættere, den naturinteresserede familie, de, der elsker at opleve og færdes i naturen på egen hånd eller med guide, og de, der tiltales af egnens jordbundne ro og kulturelle kvaliteter. Væsentligt er også, at en Geopark ikke er konserverende eller giver anvendelsesbegrænsninger for ejerne af jorden. En Geopark er ikke et fredet område, men en egn, der med stolthed og ansvar anvender landskabet. I Danmark har vi en lang tradition for naturbeskyttelse og høj fokus på miljøet. Det er forankret i landets lovgivning, men også i vores levevis. Geoparken giver os mulighed for at formidle resultaterne og værdierne heraf. VIDEN Formidling er et nøgleord i en Geopark. Vi har allerede særligt gode forudsætninger for formidling. VIA University College og Læreruddannelsen & HF i Nørre Nissum har aktuelt relevante uddannelser og solide kompetencer. De lokale museer og turistbureauer har også solid erfaring i formidling af egnens natur og kultur. Forskning viser, at børns evne til at lære forbedres, når undervisningen rykkes ud i naturen. VIA har en førende position inden for læringsformer og metoder, som tager udgangspunkt i naturen. Med en Geopark kan vi øge fokus på pleje af naturområderne og udarbejde en naturplan for øget tilgængelighed og kendskab til særlige områder. Hertil kan ny teknologi anvendes. Formidlingen af særlige områder i Geoparken vil kunne ske i et krydsfelt mellem istidens landskaber og moderne teknologi. Ved at styrke mulighederne for oplevelser i et autentisk miljø, der tilmed understøtter de kulturelle ressourcer i kommunerne, vil Geoparken være attraktiv for turister fra hele verden. Geoparken skal præsentere Vestjylland på bedste vis, formidle de stedbundne kvaliteter, agere som en dynamo for udvikling i Vestjylland og øge folks viden og interesse for vores skjulte geologiske og kulturhistoriske skatte. Geoparken vil kunne formidle naturområder, som både rummer synlige og mangfoldige vidnesbyrd fra istiden. Vidnesbyrd som besøgende kan spejle deres hjemegns landskab i og som kan bidrage til større forståelse for samspillet mellem landskab og levevis. Væsentlig er også den oplevelse, som den besøgende kan tage med sig hjem i form af kvalitetsprodukter fra egnen. I Vestjylland fi ndes mange producenter af fødevarer af høj kvalitet og i fl ere tilfælde af helt unik karakter. Det nordiske køkken høster i disse år markant international anerkendelse. Geopark Vestjylland er køkkenhave for mange af de produkter, som har givet denne anerkendelse. Heri ligger oplevelser som besøgende både vil kunne få som turister i Geoparken, og som kan tages med hjem til eget køkken. Ikke alene er en Geopark samlende for aktiviteter inden for landskabsformidling, turisme, fødevareproduktion, uddannelse, kultur, bosætning, handel m.m. Den forbinder også de mange sites* i Lemvig, Holstebro- og Struer- Kommuner med geologiske sites* i et større opland. Dermed har turister mulighed for at anvende vores egn som udgangspunkt for ture til eksempelvis Mønsted og Daugbjerg kalkgruber samt molerlokaliteterne og museerne på Fur og Mors. *Site er et fagligt udtryk for en lokalitet med et geografi sk, geologisk eller kulturhistorisk særkende. 05\n6 HVAD ER GEOLOGI OG LANDSKAB? EKSISTENSGRUNDLAGET Hovedopholdslinjen ved Lomborg. Her har gletscherfronten været fastlåst i en længere periode. Der har været konstant lstrømning af is, men det varmere klima bevirkede, at isen smeltede ned. Udsmeltet materiale fra isen er skyllet ud foran isen og har dannet et skrånende lag af sandet jord. Bemærk gravhøjene! Bronzealderbonden har foretrukket let jord, som kunne bearbejdes med hans simple redskaber. Bag Hovedopholdslinjen er landskabet meget ujævnt. Det er et såkaldt dødislandskab dannet i is dens slu ase, hvor store, smeltende isblokke og enorme mængder smeltevand udgjorde et kao sk aflejringsmiljø. Geologi er læren om jorden. Kommer af det græske ord for jord, og vi kender det fra Gaia : Jordens gudinde, Moder Jord, moderen til alt liv, frugtbarhed. Den gamle græske opfattelse ligger til grund for starten af den moderne videnskab, altså at geologi er læren om det fysiske livsgrundlag. Det er denne dør ind til geologien der skal åbnes, når historierne om landskabets dannelse og udvikling skal formidles i et geoparkprojekt. Det er de naturgivne, geologiske muligheder og begrænsninger, der har været forudsætningerne for de skiftende tiders udvikling af agerbrug, bosættelser, samfærdsel og udnyttelse af råstoffer. Kulturhistorien er en lang udviklingshistorie, som er foregået i samspil med det fysiske livsgrundlag, geologien. Moder Jord har sat dagsordenen. Indtil industrialiseringen satte naturen snævre grænser for eksistensen, hvilket vil sige mulighederne for at drive mad ud af jorden. Jorden kunne kun dyrkes i den udstrækning udviklingen af teknikker og redskaber tillod det. Der er en nøje sammenhæng mellem istidens landskabstyper og udviklingen af landbrug og bosættelse. Dette er der rig mulighed for at studere i landsdelen omkring Hovedopholdslinjen. Geologien og kulturhistorien er tro følgesvende. I Danmark består det øverste jordlag, den jord vi har skullet leve af og på, af materiale, som isen efterlod da den smeltede bort for år siden. Isen havde også formet landskabet med bakker, fl ader, lavninger, fjorde og øer. Det er derfor naturligt at interessere sig for istiden og formidle kendskabet til den. Det er her forklaringerne på vores fysiske livsgrundlag skal fi ndes. Vi er så heldige, at der i vores område fi ndes alle de landskabsformer og jordbundstyper, som istidslandskabet kan opbyde. Det er dem, der udgør de fl otte og rigt varierede landskaber, som er så iøjefaldende. Vi har oven i købet noget af det mest markante fra sidste istid, nemlig Hovedopholdslinjen med alle de karakteristiske landskabstyper på begge sider, løbende gennem de tre kommuner. Som noget helt særligt kan et tværsnit af landskabsserien omkring Hovedopholdslinjen ses i kystklinten ved Bovbjerg. Det fi ndes ikke andre steder i Danmark, om i verden overhovedet. Bovbjergprofi let er af miljøministeriet udpeget som Geosite, hvilket vil sige, at det er en geologisk lokalitet af europæisk interesse. Indrømmet: Geologien kan virke lidt tung, - de mange fagdiscipliner, den store tidsskala og geologernes svære ord. Men et geoparkprojekt går i høj grad ud på at skabe en forståelig, nærværende og mangfoldig formidling. Ude i landskabet! For resten en stor tak til Norge. Istidens afl ejringer udgør gennemsnitlig de øverste 50 meter af Danmarks overfl ade, bestående af ler, sand, grus og sten. I vores del af landet kommer størsteparten af dette fra Norge. Det samme gælder i øvrigt for ca meter af lagene under, leveret i den forudgående geologiske periode. Så tak til Norge og Mellemsverige. 06\n7 ISTIDSLANDSKABET DEN GLACIALE LANDSKABSSERIE De fem snit er en model for dannelsen af det typiske islandskab. Der har været fl ere istider før, som alle har ageret efter modellen. Der er genbrug. Rester af tidligere islandskaber indgår i de efterfølgende, som føjer nyt til. Mellem istiderne er der varmeperioder, mellemistider, hvor plante- og dyreliv indfi nder sig - som i den mellemistid, vi nu befi nder os i. Modellen passer på det Vestjyske landskab. Alle modellens faser og landskabstyper fi ndes og kan iagttages i området. Som noget helt enestående kan den glaciale landskabsserie ses som et ca. 6 km langt fysisk snit i Bovbjergklinten - Havet har blotlagt selve hovedopholdslinjen og landskabsserien på begge sider af denne. Figuren viser de forskellige landskabstyper der fi ndes tydeligt og rigt varierede i landsdelen. Kilde: Geoviden nr. 5, De seneste år i Danmark, Istidslandskabet og naturens udvikling Geocenter Danmark Illustration: Kurt H. Kjær, Geologisk Museum og Johannes Krüger, Geografi sk Institut 07\n8 HVOR ER GEOPARKEN? STEDBUNDEN Det Vestjyske landskab er karakteriseret af en meget mangfoldig og helt unik natur, som er skabt over fl ere geologiske perioder. Landskabet strækker sig lige fra helt fl ade græsmarker og enge til voldsomme landskabsformer, som er skabt af fl ere millioner års naturfænomener primært under og efter den sidste istid. Landskabet fortæller om en glemt tid og beriger os ikke kun med næring til vores fantasi, men også med en masse oplevelser. I Geoparken vil besøgende opleve forskellige og skiftende naturområder, som alle er med til at berette om den vestjyske geologiske arv og kultur. Potentiale for en Geopark i Lemvig, Struer og Holstebro kommuner var emnet for en to dags konference i november Den bredt repræsenterede deltagerskare var på Geopark-ekskursion i Naturstyrelsens Naturbus og efterfølgende til seminar på Flexika, Via University College, Nr. Nissum. Repræsentanterne fra European Geoparks Network (EGN) Dir. Vesa Krokki, Rokua Global Geopark, Oulu, Finland, og Prof. Alexandru Andrasanu, Hatec Geopark, Rumænien samt geolog Nicolaj K. Larsen, Geologisk Institut, Århus Universitet, udtrykte deres faglige støtte til at fortsætte arbejdet med Geopark Vestjylland. 08\n9 DEN GEOLOGISKE OG KULTURHISTORISKE ARV MANGFOLDIGHED Lemvig og Holstebro kommuner har lsammen 100 km Vesterhavskyst. Tvis Mølle Ha"ormet bakke, smeltevandsbakker nord for Gudum. Hellegård smeltevands- og tunneldal. Odby Klint med danienkalk i bunden og 3 is der oven over. Falske bakker, Tambohuse. Hjelm Hede med græssende kvæg. Stubbergård med Stubber Kloster i baggrunden Vejlby Klit 09 Fabjerg Kirke, anlagt mellem bronzealderhøjene langs old dsvejen. Oddesund. De tre kommuner har lsammen ca. 175 km!ordkyst. Stenalderhavets skrænt og hævet havbund, Engbjerg.\n10 21 UDVALGTE ALLEREDE TILGÆNGELIGE SITES Bovbjergprofilet En tur l Bovbjerg er al d betagende. Det storladne landskab på vej derud, havet i smuk ro eller vildt oprør og den massive og forrevne klint. Geologisk set er klintprofilet af interna onal klasse og nok den lokalitet i landsdelen, der vil kunne opnå betegnelsen et geologisk kulturarvssted af særlig betydning. Der l vil Geoparkprojektet lføje, at profilets blotning af den glaciale landskabsserie trækkes ind over lanskabet i de tre kommuner, hvor alle de geologiske landskabsformer, der kny er sig l den glaciale landskabsserie, kan anskues i det virkelige landskab. 1: Bovbjerg: Ved vestkysten ses det unikke Bovbjergprofil med de lagserier, som blev dannet under de sidste is der. Står man på kysten og ser mod land, ses det, hvordan lagene bølger e er at være blevet skubbet af isens fremstød. Kyststrækningen blev kaldt jernkysten på grund af sin farlighed for skibsfarten og de mange skibsgrundstødninger, og man byggede fyrtårnet, der stadig er et populært udflugtsmål med cafeteria og ski ende uds llinger. I Ferring, lidt nord for fyret, ligger Jens Søndergaard museet. Her kan den besøgende komme l Trans kirke ad vandre- og Nordsøcykelruten, prøve skræntrapelling, drageflyvning, gå på ravjagt, fiske eller bade med varsomhed. 2: Burlundskrænten på Storåens sydside: Burlundskrænten er en næsten 2 km. lang erosionsskrænt ved Skovbjerg Bakkeøs nordgrænse ud mod smeltevandssle en, først eroderet af smeltevandsfloden fra Karup og siden af Storåen. Ved Bur var der et vig gt overgangssted for en gren af old dsvejen. Nord for delte vejen sig i to grene. Den ene med en nordøstlig retning mod Oddesund, den anden i nordvestlig retning mod Møborg. Adgangen l skrænten skal udbygges. Der er landgangsmulighed og overnatning i shelters ved den nuværende vejbro for kano- og kajakroere. 3: Felsted Kog I den inderste del af Nissum Fjord findes jollehavne blandt sivene i det lavvandede brakvand, hvorfra ordfiskerne tager ud e er f.eks. ål, helt, skrubber og aborrer. Her går store flokke af gæs på vingerne, og havfuglenes skrig lyder i lu en. Langs orden ses endnu nogle af de små huse, hvor den fa ge befolkning i århundreder ernærede sig ved en blanding af fiskeri, jagt og landbrug. Vandre- og rides en rundt om Nissum Fjord er åbnet i 2013 med f.eks. start v. Nr. Vosborg. 4: Flyndersøområdet med Hjerl- og Hjelm heder samt Stubbergårdsøområdet og Sevel Kalkværk: Det varierede landskab med dødishuller er meget karakteris ske på søens østside. Her ses både hedesle er, sumpede kildeudspring og spor e er tørvegravning. Hjerl Hede Frilandsmuseum er al d et besøg værd, hvor der er levende dyr og dstypiske bygninger. Ved Stubbergård ses endnu resterne af Stubber Kloster, der er frit lgængelig. Sevel Kalkværk ved Bjergby skal udbygges som et spændende site. Afmærkede vandre- og cykelture tager den besøgende bl.a. rundt om søerne og igennem landskabet. 5: Gudum, Trælleborgdalen, Råbjerghøj og hatbakker: I Gudumområdet ses smeltevandsdale med fåres er (krympejord) og hatbakker (kames). I Klostermølle ådal lå Gudums ældste kloster. Et nyere, som senere blev opført på den nuværende kirkegrund, fungerede som et magtcentrum op l reforma onen. I dag kan Klostervandmølle, med gamle istandsa e bygninger og nygravet mølledam, ses. Vandreruter i området. 6: Harboøre Tange med Rønland: Den langstrakte tange fra Hygum Bakke og nord på mod Thyborøn udgør et unikt område for bl.a. vadefugle. Kystlandskabet er helt specielt, da det er besky et af store høfder mod havet, og hvis vejen følges, vil man passere bl.a. Rønland med Cheminovas store fabriksanlæg. Den underliggende salthorst var en vig g grund l at Cheminova fly ede ud fra Ballerup lige e er 2. verdenskrig. Kulturhistorien taler l den besøgende med fiskernes historie, redningsvæsenet (Flyvholm Redningssta on), Kystsikringen, Havnebyggeriet, havvindmøller på nært hold og Festung Thyborøn fra 2. verdenskrig. På Harboøre Tange er der mulighed for mange ak viteter. Eksempelvis vandre- og cykelruter, fugleiag agelser fra stort nyt fugleskjul, ravjagt, lys iskeri, bunkersoplevelser i Festung Thyborøn, oplevelser i Naturrum Thyborøn, geo-caching, bålpladser og shelterovernatning samt besøg i Kystcenter Thyborøn og Jyllandsakvariet. 7: Hjerm Kalkgrav og -mine: Hjerm-Vejrum salthorsten (diapiren) har skubbet de underliggende lag op, hvor isen høvlede materiale af og kalklagene blev lgængelige for minedri l mørtel og landbrugsformål. I dag kan man kun se minen udefra og se, hvordan flagermusene jager i sommernæ erne. Minen bliver på grund af den stabile temperatur nu brugt som ostelager for Thiese Mejeri. 8: Holstebro by og Tvis Kloster: Holstebro er en middelalderkøbstad anlagt ved overgangssted/bro over Storåen. Markedsby for et større opland med megen kvægopdræt. Her mødtes et nord-sydgående vejsystem med old dsvejen fra Viborg l Vesterhavet ved Dybe Å. De e vejsystem kan følges langs hovedopholdslinjen, markeret ved de mange gravhøje, bl.a. Døeshøjene nordvest for Holstebro. Tvis Munkekloster rummer i dag ikke mange synlige spor. Blev grundlagt i 1163, da prins Buris overdrog betydelige jord lliggender omkring Holstebro l Herridsvad Kloster i Skåne. Cistercienserabbeden i Herridsvad fandt en velegnet plads her mellem Tvis å og Storåen. Klosteret fik navnet Tu a vallis den sikre dal. 9: Hygum Bakke og Engbjerg Kirke: Fra udsigtspunktet er der en fantas sk udsigt l det bølgende moræne landskab og randmorænen, li orinaskrænten, det hævede marine kystlandskab og tangerne. Her levede befolkningen af kys iskeri og engbrug med blandt andet studeopdræt, og i dag afgræsses engene stadig af særlig fredsommeligt kvæg. Det øvede øje kan se spor e er Lim ordens aflukning mod vest i Vikinge den og det senere tangegennembrud i 1825 og En del af vandreruten Venø-Klosterhede Plantage-Gjellerodde-Thyborøn m. shelterovernatningsmuligheder passerer her igennem, og der er også gode cykelmuligheder. 10: Kron- og Klosterheden: Hedesle en er dannet af materialer fra to gletsjerporte (ved Rom og Fousing/Gudumlund), hvor smeltevandet fossede ud under isen og e erlod store grus- og sandaflejringer. På den fa ge jord levede hedebønderne et kummerligt liv. Senere blev dele af heden lplantet og udgør i dag bl.a. Klosterhede Plantage. I dag ses endnu sporene e er 2. verdenskrig, hvor der blev bygget bl.a. 2 flyvepladser, en rig g og en snyde flyveplads, hospitalsbunker m.m. og i krigens sidste fase anlagt en stor lejr for tyske flygtninge. I området er der mange afmærkede vandre-, ride og mountainbikeruter, to hundeskove, skovlegepladser, flere naturlejrpladser og shelters. Her er muligheder for både den ak ve idrætsudøver og den s lle skovvandrer, der kan nyde den store bestand af kron- og råvildt, beundre store bæverdæmninger og en stor del af sensommeren og e eråret samle svampe m.m. 11: Lemvig by, Nørlem Kirke, Sødals- og Kappelfredningerne samt Lem Vig med Gjellerodde: Den middelalderlige købstad er anlagt i bunden af en tunneldal, hvor gruset aflejredes ved gletcherporten. I dag graves de e grus op ved Rom, hvor kornstørrelsen afspejler afsmeltningshas gheden. I den besky ede vig anlagdes havnen, der stadig er i brug. Her ses is dsgeologien tydeligt fra vandres en op i Sødalen, tunneldalen, gletcherporten og hedesle en og det hævede kystlandskab samt krumoddedannelserne på Gjellerodde. I og omkring Lemvig er der vandre- og cykelruter, mountainbikerute under planlægning, kajak og kanomuligheder, muslinge- og østersindsamling, fugleiag agelser, kørsel m. Bjergbanen m.m. 12: Møborg Bakkeø: Bakkeøen står lbage med spor e er de foregående tre is- og mellemis der og med Møborg kirke flot placeret. På Baunehøjen tændte da dens beboere dligere bål, bavner, for at signalere om indtrængende ender. Ved Møborg grusgrav er der Naturlejrplads med shelterhy e, afmærket vandre- og cykelrute. 10\n11 MILJØMINISTERIETS UDPEGNINGER AF NATUROMRÅDER AF NATIONAL INTERES- SE: Der er udpeget 200 steder af national geologisk interesse. I Geoparken fi ndes følgende af de udpegede steder: G E D C B A F NGI 64: Flynder Sø området NGI 72: Venø, Klovvig NGI 73: Odby Klint NGI 74: Toftum Bjerge NGI 75: Kronhede NGI 76: Bovbjerg-Engbjerg NGI 77: Skovbjerg Bakkeø NGI: National geologisk interesse. GEOSITE Der er udpeget 38 områder i Danmark. I Geoparken fi ndes: A GS 4-4: Bovbjerg Klint GS: Geosites, Europæisk samarbejde. Kystlandskaber af national interesse. I Geoparken fi ndes: A B C E 80. Lodbjerg Thyborøn Bovbjerg 84. Lem Vig 85. Toftum Bjerge 87. Kås Bredning Skibsted\n12 13: Rammedige og oldtidsvejen: Til besky else af den vig ge old dshandelsvej fra havet og ind i landet mod Viborg blev Rammedige bygget. Vejens betydning ses af de næsten 1500 old dshøje (gravhøje), der forekommer langs den gamle vejføring, der kan følges langs hele hovedopholdslinien. Dele af diget er i dag restaureret og mod nordøst afmærket med pæle i marken. 14: Oddesund, danienkalk, Søndbjerg Kirke og Søndbjerg Strand: Den fire km. høje saltdiapir under Thyholm ligger kun 950m under overfladen. Opskydningen har lø et undergrundens lag op, så der på Thyholm findes lag fra ter ær lige under overfladen og i flere kystklinter. Danienkalken kan ses i Odbyklinten og i Bjørndal Kalkgrav. Kalkbrydningens historie går mere end 200 år lbage og her lå kalkværket, der leverede store mængder brændt kalk l industrialiseringens omfa ende byggerier i hele Midt- og Vestjylland. Kystklinten ved Søndbjerg Strand (Dødbjerg) byder på en komplet, 22 millioner år gammel lagserie fra Danmarks geologiske barndom. Oddesund har fra gammel d været overfartsted med rofærger, 1882 afløst af dampfærger og i 1938 af broen. Søndbjerg Kirke er en af landsdelens mange smukke kvaderstenskirker. Der kny er sig flere drama ske historier l kirken, - bispemord, mordbrand og jordskælv. Der er vandre- og cykelture, rige muligheder for kajakroning, surfing, sejlsport, drageflyvning, horn-, silde- og havørredfiskeri, dykning. Shelterpladser ved Søndbjerg Strand og på Jegindø samt vandrerute fra Søndbjerg l Tambohuse. 15: Skovbjerg Bakkeø: Danmarks største bakkeø. Landskabet, der er fra forrige is d og har ligget eksponeret i ca år, er præget af erosion og udjævning. Den gamle morænejord er langt mere udvasket for mineraler (næringsstoffer) end den yngre moræne bag hovedopholdslinjen, hvilket har ha betydning for agerbruget. I plantager og på heder findes forskellige forekomster af indsander og indlandskli er samt spor af det gamle is dslandskab (forrige is d). Her er Vandre- og cykelruter og gode muligheder for svampe og bærplukning. 16: Skærum mølle og Nr. Vosborg: Ved Skærum mølle ses spor e er teglværksproduk onen samt en fin geologisk stensamling i Per Kirkebys smukke hus. Lilleåen løber i bunden af en forkastning ved Skovbjerg bakkeø og ådalen fremviser flere terrasser e er nederoderede afstrømningsfloder dannet under isens afsmeltning. Skærum Bro var dligere et vig gt åovergangssted, og her boede magtens vogtere på borgen og senere slo et Nr. Vosborg. Her er også vandre- og cykelruter, kano og kajakmuligheder samt ride- og vandreruten omkring Nissum Fjord. 17: Struer by, Kilen, Kærgårdsmølle og Fousing Grusgrav: Struer ligger ligesom Lemvig i en tunneldal. Byen er en ny købstad vokset op omkring jernbanen e er Fra 1733 var stedet Holstebros ladeplads. I lknytning l tunneldalen findes issøler, som er noget af det bedste teglværksler. Navnet Tegltorvet afslører da også, hvor der har ligget et teglværk. Teglværket opstod og voksede med byen, men må e l sidst vige pladsen, opslugt af sine egne mursten. Ved Struer og Kilen ses tunneldalen op mod gletsjerporten ved Rishøj. Kærgårdsmølle var et vig gt overgangssted på old dsvejen fra Dybeå og l Viborg. Og man kan endnu se spor e er hulvejene. Vandmøllen var en af de syv vandmøller, der i den katolske d hørte under nonneklosteret ved Stubber sø. Til Kærgårds Mølle sejledes dligere korn helt fra Thyholm for at blive malet. I området er der mulighed for vandre- og cykelture, fugleiagg agelser, plukning af urter og svampe, geo-caching, ørredfiskeri i fiskedam og iag agelse af de mange rå- og krondyr. 18: Tambosund og Jegindø: Her kan man vandre eller cykle og se det karakteris ske Lim ordskystlandskab med strandengene, der rummer en helt særlig flora. Hellerød Kær, lige nord for Tambohuse, er et besky et ekstremtrigt kalkbundskær. Som parallel her l findes et besky et kalkoverdrev i kalkgraven ved Bjørndal Kalkværk. Der har været flere færgesteder og ladepladser langs kysterne og fiskeriet har ha stor betydning Ved Jegindø Havn findes det lille fiskerimuseum Æ Fywerhus, og der eksisterer to shelterpladser på Jegindø. 19: Toftum Bjerge og Åmølle: Geologisk illustreres her isens fremstød og blotlæggelse af lagene fra 3 dligere is- og mellemis der. I området omkring To um Bjerge findes flere karakteris ske is ds- eg efteris dslandskaber. To um bjerge var et kunstner- og kulturmødested fra begyndelsen af 1900-tallet. Nu er det et ska et fri dshusområde. Fra skrænterne er der udsigt l oddedannelserne ved Oddesund. Åmølle vandmølle er åben for besøgende og er unik, idet den drives med et såkaldt romersk trækværk og er funk onsduelig. Der kendes kun 3 andre møller af denne type i Europa. Her er vandre- og cykelruter samt mulighed for kys iskeri og drageflyvning i opdri en fra de stejle skrænter. 20: Hellegård tunnel- og smeltevandsdal: Der er flere betydende vandmøller langs åen bl.a. Borbjerg Mølle ved Kroen og gården Store Ryde. Flere våde enge blev genskabt i 2002 langs Hellegård å. Vest for Skave ses de nuværende terrænbanegrave. Vandres omkring Borbjerg Møllesø. Flere s muligheder og udsigtspla orme bør iværksæ es! 21: Venø: På øen i Lim orden med Danmarks mindste, men smukke, kirke ses spor e er isens genfremstød, og de markante skrænter med de blo ede lag af hævede marine lag e er den sidste is d. Oddedannelserne mod nord i Nørskov Vig er af Naturstyrelsen udpeget som na onalt eksempel på vinkelforland. På øen er der kun ganske lidt trafik og mulighed for mange cykel- og vandreture samt badning. Old dsvejen Relie ortet afslører landskabselementerne - det glaciale landskab. De røde prikker er gravhøje fra Bronzealderen. Der er sammenfald mellem landskabselementerne og old dens bosæ elser samt forløbet af old dsvejen. De e kan på nærmest enestående vis iag ages i hele Geoparkprojektes område. Ved Kærgårdsmølle findes hulveje fra overgangsstedet og op på heden, hvor hjulsporene endnu kan anes. OPLEVELSER I DAGSTUR-RADIUS UDENFOR GEOPARKEN (SOM OGSÅ TAGER AFSÆT I GEOLOGI OG LANDSKAB) MØNSTED KALKGRUBER FUR MORS THY NATIONALPARK MARIAGER SALTCENTER SØBY BRUNKULSLEJER 12\n13 HVORDAN REALISERES GEOPARKEN? VILJE Erosionsdal fra is dens slu ase, Trælborgdalen ved Gudum. Afsmeltningen af den døde is udløste enorme mængder smeltevand. Der blev dannet store smeltevandssøer, opstemmet af den vigende isfront. En teori går ud på, at en sådan isbarriere på et dspunkt er kollapset, og ved tømningen af issøen er de markante klø er opstået. 1 2 Budgettet vil afhænge af hvad der skal til for at få udviklet Geoparken frem til Unesco-anerkendelsen. Finansieringen skal komme fra EU, stat, region, kommuner, fonde og private. Flere forskellige undersøgelser har vist at udvikling af en Geopark skaber øget turismeomsætning. En Geopark er ikke en beskyttet titel. Alle kan kalde deres område for en Geopark, men det er først, når den får en UNESCO akkreditering, den kan anerkendes internationalt. Realiseringen af Geopark Vestjylland foregår i tre faser. I første fase beslutter de tre kommuner med opbakning fra lokalbefolkningerne, erhvervslivet, foreninger mm, at det her vil vi realisere. Dermed er Geopark Vestjylland en realitet. Der skal laves en plan for denne fase med et budget 1 for udførelse af planen. Vi organiserer os med en fælles styregruppe, en arbejdsgruppe og en følgegruppe. Alle, der gerne vil holdes orienteret, kan være med i følgegruppen. Alle, der gerne vil arbejde for det, som en Geopark står for, kan få en rolle i opbygningen af den. I denne fase realiseres udstillinger, formidling og digital levendegørelse af vores geologiske landskab og historiske arv. Realiseringen sker gennem en gradvis opbygning af besøgscentre, nye stier og ruter i landskabet med forklarende tekst til guidede ture, pakkerejser, særlige Geopark fødevarer med mere. En Geopark udvikles med udgangspunkt i både hvad der skabes nedefra, og hvad der skabes oppefra. Det vil sige, at attraktioner og udviklingsforløb bliver opbygget med midler fra stat, region, kommunerne, fonde med mere, mens mange små projekter og erhvervsaktiviteter bliver skabt af private virksomheder, der ser muligheden for at arbejde med nye kundegrupper. Der skal også være et bredt samarbejde på tværs af de offentlige og private partnere om at udvikle Geoparken. I anden fase søger vi om optagelse som Unesco-anerkendt Geopark. Unesco anerkendelsen er et kvalitetstegn, der over for vores gæster blandt andet garanterer, at vi har stærke geologiske seværdigheder, og at vi giver en god Geopark-oplevelse til de gæster, der kommer. Der vil alt det, vi har opbygget i fase 1 stå sin prøve over for Unesco. Der er mange ting, der skal være på plads for at kunne leve op til dette. Blandt andet skal vi have en fast stab til at håndtere Geoparkens udvikling og kendskabet til den. Den forventede effekt af Unesco anerkendelsen vil være et stigende antal nationale og internationale turister, der kommer for at opleve Geoparken 2. Udarbejdelsen af fasen forventes at vare et til to år fra ansøgning til akkreditering. Fase tre er driftsfasen som UNESCO-godkendt Geopark og den fortsatte udvikling af parken. En udviklingspark er et projekt, der aldrig ophører. Der vil derfor ske en fortsat udbygning og opgradering af de seværdigheder, Geoparken byder på. UNESCO-anerkendelsen forudsætter, at det niveau, Geoparken er på ved anerkendelsen, som minimum fastholdes. DRIVKRÆFTER Det er vigtigt, at udviklingen af en Geopark bygger på lokalt ejerskab hele vejen igennem. Der må derfor skabes en Geopark-organisering, som opmuntrer og samler engagement hos: De tre kommuner internt og Region Midt Turist- og erhvervsservice foreningerne Organisationer som også er repræsenteret i de kommunale Grønne råd blandt andet Danmarks Naturfredningsforening og Dansk Ornitologisk Forening. De professionelle institutioner og deres støtteforeninger bagved som: Museerne i Lemvig, Struer og Holstebro Folkeuniversitetet Skærum Mølle Landboforeningerne - Lemvigegnens Landboforening og Struer-Holstebro Landboforening Turistforeningerne Lemvig-Thyborøn, Struer samt Holstebro Kystcentret i Thyborøn LAG Lemvig, Struer og Holstebro Ildsjæle som eksempelvis lokale guider og naturvejlederne Bovbjerg Fyr med dens store skare af frivillige Naturrum Thyborøn og Oddesund projektet og de mange frivillige bagved. Grundejerforeninger Sogne- og borgerforeningerne og lokalrådet i Lemvig Kommune. De nuværende ansatte naturvejledere Geoparken har allerede, men skal have videreudviklet, et engagement og støtte i det erhvervsliv som vil få mulighed for en øget omsætning. Denne støtte har Nr. Vosborg. Grand Hotel Struer og Tambohuse Kro allerede tilkendegivet skriftligt. Derudover skal vi informere og have støtte i blandt andet de øvrige overnatningssteder (hoteller, vandrehjem, campingpladser, sommerhusudlejningsbureauerne og deres udlejere) udlejere af cykler, heste, kajakker med mere. De primære erhverv i form af landbrugs-, frugt- og grønsagsproducenterne, fi skeri- og skaldyrserhvervet og de mange kunstnere, som Geopark-området er beriget med, skal også være med. 13\n14 ORGANISERING GEOPARK ØKONOMI ET OVERSLAG, BASERET PÅ ERFARINGER FRA NORGE, FINLAND OG DANMARK SYNERGIER OG FUNDRAISING Det må tilsvarende forventes, at projektledelsen i udviklingen af en Geopark, skal etablere samarbejder med de På baggrund af økonomioplysninger fra UNESCO-akkredite- aktører, hvis aktiviteter vil få stor synergi ved at koble sig rede skandinaviske geoparker kan der laves et overslag over på en kommende geopark. Der skal afsættes tid til at lave de forventede udgifter. Dels fordi vi nogenlunde kan sammen- fundraising på samarbejdsprojekterne og de prioriterede ligne omkostningsniveauet mellem vores lande, og dels fordi udstillingssteder/besøgscentre. Et besøgscenter kan være det er nyakkrediterede Geoparker. Hvad der særligt vil kende- alt lige fra en mobil container til et stykke banebrydende tegne en Geopark Vestjylland er, at der bor flere mennesker arkitektur, der falder ind i omgivelserne og samtidig un- og rummer flere relevante institutioner indenfor det område, derstøtter centrets tema. De investerede midler må derfor som geoparken forventes at blive baseret på, sammenlignet forventes at udløse yderligere mio. kr. i støtte til op- med Norge og Finland. Derfor er der også flere kultur- og for- bygning af Geoparken fra offentlige og private fonde, spon- midlingsinstitutioner samt flere virksomheder, der kan bidrage sorer mm., når Geoparken er etableret. Fundraising bliver til indholdet i Geoparken, hvad der er et vigtigt ansøgningskri- dermed en væsentlig aktivitet for Geoparken også efter ak- terie. Et forsigtigt estimat ender derfor på: krediteringen, da der både skal ske yderligere udbygninger og løbende fornyelser af de eksisterende attraktioner i Ge- ca. 1,5-2,5 mio. kr. pr. år over en 2-3 årig periode. oparken. Det samlede antal af projekter, der kommer til at indgå som FINANSIERING en del af Geoparken, vil være afhængig af i hvilken udstræk- Finansieringen i udviklingsfasen (frem til ansøgning om ning eksisterende virksomheders, institutioners vil benytte sig Unesco optagelse) forventes primært at være regionale af Geoparken som en udviklingsplatformen til deres projekter. midler, suppleret af de tre kommuner. Dertil kommer mulige Unescos varemærke giver de virksomheder og attraktioner, hjemsøgte midler fra LAG er, EU, private aktører og offentli- der kan leve op til Geopark kriteriet, mulighed for at markeds- ge og private fonde til udvikling af aktiviteter og attraktioner føre sig på dette nationalt og internationalt. Det vil samtidig i Geoparken. Gravhøj nord for Ramme Kirsten Klein skabe et incitament for øgede investeringer i turistattraktioner mm. Driften af en Geopark skal foregå i en selvstændig orga- I driftsfasen, efter akkrediteringen, vil basisfinansierin- nisation. Denne vil blive ledet af en bestyrelse af de vigtigste gen fortsat bestå af regionale (til udviklingsprojekter) og interessenter. kommunale midler, men i mindre omfang, end under opbygningen. Dertil kommer en ønsket tilsvarende statslig basisfinansiering, samt projektmidler fra private fonde. En del af Geoparken vil være finansieret af Geopark relaterede aktiviteter, som f.eks. guidede ture, foredrag, pakketure mm. Dertil kommer at de løbende projekter, vil bidrage til at medfinansiere Geoparkens ansatte. 14\n15 TIDSPLAN 15\n16 Tannebækdalen Kirsten Klein\nTekstudgave af idéoplægget til projektet.\nTekstudgave af idéoplægget til projektet. Idéplægget er i format A3 og kan downloades her: geoparkvestjylland.dk hvor også bilagene (billeder/grafik) til denne udgave findes. 1 Indhold Hvad er en Geopark?\nGEOPARK. Nordvestjylland. Lemvig Sødal her er udformet af gletsjerfloden under isen. Foto: DN Lemvig.\nGEOPARK Nordvestjylland Lemvig Sødal her er udformet af gletsjerfloden under isen. Foto: DN Lemvig. Hævet havbund med Veserne nedenfor moræneskrænten ved Engbjerg Kirke. Foto: DN Lemvig. 1 GEOPARK Nordvestjylland.\nUdkast! Kultur- og naturhistorien i en GEOPark Nordvestjylland.\nUdkast! Kultur- og naturhistorien i en GEOPark Nordvestjylland. Her finder vi en lang og spændende kulturhistorie med synlige seværdigheder. Fra de mange gravhøje langs datidens transportveje, voldanlæg


Livet er dit. - Vi støtter, udfordrer og skaber værdi i fællesskab - PDF Gratis download\nDownload "Livet er dit. - Vi støtter, udfordrer og skaber værdi i fællesskab"\n1 Livet er dit - Vi støtter, udfordrer og skaber værdi i fællesskab\n2 Indhold Livet er dit Værdigrundlag... 6 Socialpolitikkens 4 temaer... 7 Mestring og medansvar... 8 Beskæftigelse og uddannelse Mødet mellem borger og kommune Netværk og aktivt medborgerskab\n4 Livet er dit - Vi støtter, udfordrer og skaber værdi i fællesskab 4 Ovenstående vision viser, at Viborg Kommunes Socialområde tager udgangspunkt i, at den enkelte borger skal have størst mulig indflydelse på eget liv, fordi det i høj grad giver værdi at tage ansvar for eget liv. Som kommune kan vi understøtte den enkelte til at tage ejerskab over eget liv samt udfordre den enkelte til at nå nye mål i livet. Livet er dit sætter et øget fokus på, at borgere har ansvar for eget liv, MEN dette ansvar står ikke alene. For i Viborg Kommune samarbejder borgere, pårørende, foreninger, lokalsamfund, virksomheder, regionale tilbud og kommune alle om, sammen at skabe de bedst mulige rammer for den enkelte borger. Også for de borgere, der, for en kortere eller længere periode, har behov for at handicap-, psykiatri- og udsatteområdet understøtter, udfordrer og skaber værdi i fællesskab. Socialpolitikkens sigte er at: skabe sammenhæng og en fælles retning for socialområdet udfolde hvilke temaer og målsætninger der er i fokus på socialområdet i de kommende år værdigrundlaget afspejler sig i alle dele af socialområdet I udarbejdelsen af socialpolitikken har ikke alene borgere, men også pårørende, organisationer og medarbejdere inden for socialområdet bidraget med\n5 deres viden og syn på, hvad der er vigtigt at sætte fokus på. Det har dannet grundlag for temaer og indsatser, ligesom citaterne der fremgår af politikken kommer her fra. For at skabe sammenhæng og det nødvendige målingsgrundlag udarbejdes effektmål for socialpolitikken i forbindelse med Mål og Midler for 2017 og fremefter. Engagementet fra alle parter har vist den store virkelyst og energi, der er at finde inden for socialområdet i Viborg Kommune. Dette engagement har været afgørende for udarbejdelsen af socialpolitikken og er et godt eksempel på, hvordan vi skaber værdi i fællesskab. 5\n6 Værdigrundlag Respekt for forskellighed for at behandle alle lige skal alle behandles forskelligt Inklusion i civilsamfundet går altid forud for specialiserede tilbud hvor det giver mening og værdi Mestring det man kan selv, skal man selv - vi støtter og udfordrer til mestring af eget liv, fordi det skaber værdi at kunne selv, eller at kunne noget i fællesskab med andre Alle skal med - det er ikke alle, der formår at tage ejerskab for eget liv. Socialområdet støtter de mest udsatte borgere i samfundet det ansvar er vi bevidste om, og vi tager hånd om de svageste. 6\n7 Socialpolitikkens 4 temaer Mestring og medansvar Beskæftigelse og uddannelse Mødet mellem borger og kommune Netværk og aktivt medborgerskab Valget af de fire temaer er sket på baggrund af de mange input og kommentarer der er kommet til socialpolitikken. De fire temaer er dem, der blevet prioriteret højest af borgere, pårørende, organisationer, medarbejdere og politikere. Temaerne sætter en ramme for hvilke områder, der vil blive prioriteret de kommende år, men derudover lægger temaerne også op til et fornyet fokus på forholdet mellem borger og kommune: Der skal være plads til at have forventninger både til borgeren og til kommunen. Derfor skal vi i fællesskab arbejde på at gøre tingene bedre. 7\n8 Mestring og medansvar For mange af socialområdets borgere er det at mestre livet på egen hånd en udfordring. Derfor ser vi det som en vigtig opgave at hjælpe og støtte borgeren til at kunne mere. Det giver ikke kun glæde og stolthed, men også frihed og ejerskab til eget liv. Det er derfor vores mål, at borgeren: bliver støttet og udfordret til at kunne mestre mere selv eller i fællesskab med andre bliver set som én der kan kan sætte sig nye mål og nå dem Fokusområder og indsatser at vi forstår mestring som den grundlæggende tilgang i det daglige møde med borgeren at vi udfordrer borgeren med respekt for den enkeltes ressourcer at vi bruger mestring til at opnå en større inklusion i civilsamfundets fællesskaber at vi støtter borgeren til selv at tage ansvar og ejerskab for eget liv at vi går målrettet efter alle fremskidt store som små sammen med borgeren at vi har fokus på en tidlig sundhedsindsats og er klar til at udfordre og støtte borgeren til at træffe sunde valg 8\n9 Det er vigtigt at alle uanset social status føler ansvar for eget liv og udvikling Jeg har ret til at bestemme over mit liv selvom jeg er handicappet! Fordi når der kommer én 2 gange om ugen hos mig, får jeg den støtte der skal til for at jeg kan bo selv i min lejlighed 9\n10 Beskæftigelse og uddannelse 10 At tage en uddannelse og blive en del af arbejdsmarkedet betyder meget for alle. Det giver livskvalitet og indhold i hverdagen at have en arbejdsidentitet og noget at stå op til om morgenen. Der er mange måder at have et arbejde på, og det er vigtigt at tænke beskæftigelse i bred forstand og finde nye veje til at inkludere flere også de svageste borgere. Det giver værdi, at føle, at man bidrager. Det er vores mål, at borgeren: har mulighed for at dygtiggøre sig bliver medansvarlig i forhold til at finde en plads på arbejdsmarkedet får mulighed for at have at en arbejdsidentitet og at være noget for nogen Fokusområder og indsatser at vi bruger de muligheder der allerede findes for at lave individuelt tilpassede løsninger omkring beskæftigelse at vi samarbejder med lokale virksomheder omkring praktikker og job på særlige vilkår at vi tænker beskæftigelse og uddannelse i bred forstand og gør plads til nye tiltag som kan inkludere flere at vi støtter og motiverer borgerne til at være aktive og opsøgende at vi understøtter virksomhederne i at have praktikanter eller job på særlige vilkår at vi ser frivillighed og aktivt medborgerskab som en måde at skabe meningsfuld og givende beskæftigelse på\n11 Vi har alle brug for at være tilknyttet arbejdsmarkedet også hvis det bare er nogle timer Jeg synes at mit arbejde på Gimle skal kaldes arbejde og ikke aktivitetstilbud Vi vil alle gerne give noget til samfundet 11\n12 Mødet mellem borger og kommune Hvis en borger kommer i kontakt med socialområdet skal der være sammenhæng og koordinering internt i kommunen såvel som eksternt. Mødet skal være præget af gensidig tillid og der skal være fokus på fleksibilitet i løsningerne for den enkelte borger. Det er vores mål, at borgeren: mødes med ligeværdighed, gensidig tillid og respekt oplever helhed og sammenhæng i mødet med kommunen tager aktiv del i eget liv Fokusområder og indsatser at vi igennem arbejdet med forløbskoordination skaber en sammenhængende indsats for borgeren at vores indsatser bygger på evidensbaserede metoder eller viden om bedste praksis at vi gør information fra kommunen overskuelig, forståelig og tilgængelig at vi understøtter borgerens evne til at tage aktiv del i eget liv at vi tager initiativ til at styrke samarbejdet med eksterne samarbejdspartnere 12\n13 Man skal se mennesket ikke CPRnummeret [ ] at regionen og kommunen arbejder bedre sammen. Der er huller imellem systemerne Vi er mennesker og vi kan ikke rumme at dele vores problematikker med ret mange Kommunen skal samarbejde med boligselskaberne om at skabe billigere boliger 13\n14 Netværk og aktivt medborgerskab Det at indgå i et fællesskab, at være sammen om noget, enten med venner, kolleger, naboer eller familie er en vigtig del af alle menneskers liv. For mange er ensomhed imidlertid et reelt problem. Det er vores mål, at borgeren: understøttes i at opbygge netværk og deltage i fællesskaber bidrager og hjælper andre igennem aktivt medborgerskab - alle kan være noget for nogen gør brug af ressourcerne i sit netværk Fokusområder og indsatser - at vi understøtter initiativer, som engagerer borgere i at være frivillige og udøve aktivt medborgerskab - at vi anerkender og understøtter de foreninger og enkeltpersoner, som er frivillige inden for socialområdet - at vi gør brug af ressourcer hos pårørende og netværk efter borgerens ønsker og behov - at vi motiverer borgere til at indgå i fællesskaber og benytte sig af støttegrupper og kontaktsteder for at forebygge ensomhed og isolation 14\n15 Også vi svage skal lære fælleskabets glæde og tilfredshed. Der er næsten altid en vi kan hjælpe med noget Det er en menneskeret at være noget for nogen Inklusion skaber værdi hvor det giver mening for den enkelte 15


Søndag og tirsdag var der hobby hygge her på adressen til den store guldmedlalje. Karina, Anne, Jane, Linda og undertegnede hyggede i to dage (nogen kun på deltid dog :-) ) og fik produceret en hel del. En del af produktionen skal du besøge Hobbybodens design team blog for at se, vi lavede nemlig udfordringer til den i løbet af begge dage, men her kommer hvad jeg lavede udover disse udfordringer.\n1. Maj flyttede min søn hjemmefra, og flyttede til Nyboder i København (Gernersgade). Dette LO er første i serien om det projekt at flytte hjemmefra, og viser opgangen han bor i. Jeg har brugt lidt blonde, papir ruller der er sværtede, tag der har fået en gang distress ink, blomster der er monteret med antiklook kobber blomster og selvfølglig er papiret distresset efter alle kunstens regler.\nDette kort skulle helt klart laves så jeg kunne få brugt mit fine nye borderpunch fra Martha Steward. Det har jeg sukket over meget længe, så det var en glædens dag forleden dag da det endelig nåede frem :-)\nTeksten er udskrift som jeg fik af Jane tirsdag, det er lidt sødt og et godt alternativ til stempelmotiver. Blomsterne er to lag hortensia i pink og lysegrøn.\nDe næste tre kort var en udfordring jeg gav mig selv. hvor mange forskellige kort kan man lave med 3 ark mønsterpapir og tilbehør. Jeg nåede at lave 4 (det fjerde bor over på Dt bloggen), så løb jeg træt i at bruge det samme papir, men jeg har da til et par kort mere inden det er brugt.\nFørste kort er med det flotte Hero Arts stempel jeg købte hos Kreative Fornemmelser tidligere på sommeren. her har jeg givet kanten af papiret lidt embossing sværte og drysset hvid pulver på og så ellers en tur med varmepistolen. Det giver et lidt mere råt look end de fine rene kanter. Monteret med to slags bånd og små "perler" af liquid pearls.\nVed det næste kort fik jeg lavet en del af baggrunden med hjælp af mit grunge stempel, det danner den bagerste hvide embossede baggrund.\nDet lykkedes mig at få lavet en fin bort langs firkanten i det mønstrede papir, var lidt spændt på om jeg kunne få det til at passe da jeg skulle prøve at bruge mit borderpunch på den måde for første gang, men det gik.\nStemplet med cupcakes købte jeg hos Unik Scrap da vi var dernede sidste gang.\nSidste kort i serien er også lavet med fiskars border punch til den miderste bort, så to lag bånd hvor den nederste i øvrigt er fra den nye serie som Hobbyboden har fået hjem. Pynt med blomster og pins, og til sidst tekst i grønne thickers (tak til Lullemor som havde dem med :-) )\nSidste kort i denne omgang er så i en helt anden boldgade, nemlig for en gangs skyld et drenge kort. Jeg var i første omgang ikke helt tilfreds med oplægget, fordi det virkede for ferskt, men båndet og blomsten rettede heldigvis op på det. Og så fik jeg endelig gang i min forårspakke fra Magnolia :-) Grenen er Evergreen punch fra L-Em (kan fåes hos Hobbyboden), og den hvide swirl er lavet med embossingpulver.\nIndsendt af Gitte Ottosen kl. 10.05\ndet er bare så lækkert det du har fået lavet.. øhh de der grønne thickers.. de var vist karina.. men det tager hun nok ikke ilde op.. gg smukke smukke ting Gitte.. også sløjferne der voldte dig mange problemer.. ti hi.. ses vi snart?\n16. juli 2009 kl. 17.27\nhold da helt op, sååååå meget lækkert du dog har fået lavet.\n16. juli 2009 kl. 21.48\nTak for sidst - hvor er de bare blevet fine dine ting. Men jeg har jo set det i virkeligheden og det ser rigtig godt ud. Den der fine Martha Steward ting den er bare så grim - så hvis du bliver træt af at se på den kan den bare komme på sommerferie ude ved mig. Jeg er sikker på den vil få det godt. God weekend til dig Gitte :0)\n17. juli 2009 kl. 21.26\nFantastiske flotte kort og layouts du har lavet, skønne farver\n18. juli 2009 kl. 18.24\nMeget flot LO du har fået lavet. Den ide med at lave noget omkring flytning snupper jeg lige :-)Det er også nogle flotte kort og godt gået med at bruge det samme mønsterpapir, så varieret.\n24. juli 2009 kl. 09.40\nStemplede blomster og Twinkling H2O\nSøndag og tirsdag var der hobby hygge her på adres...


Min datter mister sit hår, hvad skal vi gøre?\nMin datter har i løbet af de sidste to år mistet meget hår. Det er værst forrest på issen, hvor man tydeligt kan se hovedbunden gennem håret, men der er også "længere mellem hårene" i siderne og øverst på hovedet end der tidligere har været. (Hun har faktisk haft meget tykt hår da hun var lille). Når vi kigger på billeder af arveligt kvindeligt hårtab, ligner det hendes. Der er stor tendens til skaldethed i hendes fars familie. Hun har fået taget diverse blodprøver, inklusive for øget mandligt hormon. Ingen af prøverne viser noget usædvanligt. Hun har været hos en hudlæge, som efter et hurtigt blik på hendes hår, ordinerede buckystråler og diproderm. Det er her jeg bliver nervøs. Når jeg søger på nettet, ser jeg kun denne behandling nævnt i forbindelse med eksem og psoriasis, ikke mod hårtab. Jeg er heller ikke tryg, når jeg ser hvilke bivirkninger "kuren" har. Er der nogen chance for, at det rent faktisk kan afhjælpe hendes problem? Mener I, at der er en idé i at fortsætte? Og endelig: er der andre behandlinger, som I kan anbefale?\nJeg forstår så godt dine problemer i form af de to år, hvor din datter har mistet så meget hår. Du har beskrevet situationen så godt; men uanset af det, kræves der meget for at få afklaret status og hjælp både for dig og din datter. Jeg havde gerne set en bedre beskrivelse for din hudlæge og måske også mere behandling end ”buckystråler” og ”diproderm”. Der kan nævnes en lang række årsager som kan sætte et hårtab i gang ud over dit forslag om tendensen til skaldethed i hendes fars familie. Hertil kan nævnes: Fysisk eller psykisk stress, alvorlige udbrud med infektioner, stofskifte ændringer, sukkersyge, blødninger, graviditet, infektioner og hormonbehandling. Til andre grunde kan nævnes: Afslutning af p-piller, intens slankekur og visse lægemidler foruden mekaniske faktorer. Såfremt alle disse mange faktorer kan fjernes er det ikke ualmindeligt at håret normaliseres fra 6 til 12 måneder. Man må foreslå en fornyet hudlæge-behandling med god tid til at gennemgå de forskellig faktorer inklusive laboratorieprøver og undersøgelse om der foreligger betændelse i huden, skældannelse i hårbunden og syn af hud og negle. Endvidere må diskuteres brugen af de forskellige behandlingsmuligheder, eksempelvis Regaine (minoxidil) som lokalbehandling eller Propecia (finasterid) som tabletbehandling.


Motorsporten.dk - FIA GT1 - Young Driver AMR dominerede på Nürburgring\nYoung Driver AMR dominerede på Nürburgring\nDet var Young Driver AMR teamet der var forrest hele weekenden på Nürburgring, ved 6. afdeling af FIA GT1 verdensmesterskabet. Teamets to Aston Martin biler var hurtige hele vejen, uanset om det var på våd eller tør asfalt. Det var Darren Turner og Tomas Enge der vandt løbet søndag, men allerede i de indledende session viste den anden Young Driver AMR bil med Stefan Mücke og Christoffer Nygaard vejen til sejren under den våde fri træning.\nDarren Turner lavede en fantastisk start på løbet søndag eftermiddag, han udnyttede til fulde deres pole position og han holdt føringen komfortabelt frem til pitstoppet hvor Aston Martin’en skulle have ny kører ombord, og det var så Tomas Enge’s tur til at forsvare første pladsen.\nDet lykkedes til fulde, han udbyggede endda den føring som Daren Turner havde lavet, og dermed kunne Young Drivers AMR teamet fejre deres første sejr i FIA GT1 mesterskabet.\nDen anden Young Driver-Aston Martin med Christoffer Nygaard og Stefan Mücke havde også et godt løb, hvor det var Christoffer Nygaard som startede i bilen, fra 9. position på gridden.\nEfter en god start var Christoffer Nygaard hurtig fremme på 6. pladsen og der blev han indtil pitstoppet, hvor det var Stefan Mücke der tog over.\nMücke tog efter pitstoppet kampen op med den foranliggende Maserati MC12 og han kom forbi den på den absolut sidste omgang, dermed kom de hjem med en flot 5. plads.\nEfter løbet udtalte Christoffer Nygaard:\n“Min start var ikke den bedste, for jeg havde svært ved at se det grønne lys. Det betød at jeg mistede en position i starten, men vandt den hurtigt igen. Herefter gik jagten ind på den foranliggende Lamborghini, i slutningen af mit stint kom jeg forbi, og dermed havde vi 6. pladsen, inden Mücke skulle ud og køre.”\nGlimt fra weekenden på Nürburgring:\nEfter 6 afdelinger af FIA GT1-verdensmesterskabet er Turner og Enge på den samlede 3. plads i mesterskabet og Young Driver AMR er også på 3. pladsen i team mesterskabet, kun 4 point efter Reiter teamet.\nNæste afdeling af FIA GT1 verdensmesterskabet køres på Algarve banen i Portugal i weekenden 17. – 19. september.


Om os – Mødrehjælpen Viborg\nHomeAle vi-tilbyderOm os\nOverskuddet fra Mødrehjælpens Genbrug og alle de dejlige donationer vi får, går til vores arbejde for enlige forældre, gravide og trængte børnefamilier i Viborgområdet.\nArrangementerne er kommet stille og roligt efterhånden som bankbogen og vores tid har tilladt at starte dem op. I årenes løb er det blevet til en del kerneområder, som vi er meget glade for at kunne tilbyde. Det er det, vi er gode til og kan klare lige nu…\nDer er naturligvis andre ting, vi gerne ville forsøge os med og måske kommer det hen ad vejen.\nSe mere under OM OS\nSøndag den 27. juni 2021 tager vi atter på tur til Djurs Sommerland. Turen er for forældre med børn. Vi kører med bus fra Viborg kl. 8.30 og er tilbage i Viborg omkring kl. 17.00. Madpakken kan I lade blive hjemme, idet vi sørger for frokost.\nSommerudflugten gennemføres under hensyntagen til Corona-restriktionerne.\nFrist for ansøgning er søndag den 9. maj 2021.\nSå skal vi atter til Kalø Vig på sommerlejr. Sommerlejren er for enlige forældre med børn i alderen 4-12 år. Vi kører med bus fra Viborg mandag den 28. juni og kommer tilbage til Viborg fredag den 2. juli. Det bliver en uge med naturoplevelser, snobrød over bål, mulighed for at bade samt hygge.\nSommerlejren gennemføres under hensyntagen til Corona-restriktionerne.\n– er en god gammel Mødrehjælps tradition, der går helt tilbage til 30’erne.\nVi har valgt at lægge det i hænderne på de lokale sundhedsplejersker og jordemødre, der allerede har kontakten til de unge mødre, der har brug for hjælpen.\nSpørg din jordemoder eller sundhedsplejerske, hvis du gerne vil have en af vores babypakker.\nFødselsdag er en vigtig begivenhed for børn, og derfor er vi rigtig glade for at kunne give børn i alderen 3 – 11 år i vores nærområde en god oplevelse via ”Den Rullende Kagemand”.\nAnsøg om et besøg af Den Rullende Kagemand on-line her. Der kan max. ansøges om to fødselsdage pr. familie pr. år.\nHUSK, vi skal have den udfyldte ansøgning seneste 4 uger før fødselsdagen! Om lørdagen kører vi ikke ud med “fødselsdagen”.\nJulen er hjerternes fest, og Mødrehjælpen i Viborg har igen i år mulighed for at uddele julehjælp til økonomisk trængte børnefamilier.\nDu kan ansøge om julehjælp fra fredag den 1. oktober til tirsdag den 30. november.\nAlle, som har søgt, får svar på deres ansøgning via e-mail senest den 6. december.\nAktivitet i december\n– i december har vi en juleaktivitet for hele familien. Aktiviteten afholdes første eller anden weekend i december. Ansøg om deltagelse i aktiviteten on-line fra ultimo oktober.


LK IHC Standard - til alles fordel! - PDF\nDownload "LK IHC Standard - til alles fordel!"\n1 LK IHC Standard - til alles fordel! Når den nye husejer skal vælge udstyr til huset, er el-installationen sjældent med i overvejelserne - og det er ærgeligt, for IHC Control og IHC Net giver rigelige valgmuligheder. Med indførelsen af et nyt koncept, LK IHC Standard, er valget blevet meget mere overskueligt for slutbrugerne - og for vores kunder er installationen blevet langt enklere. LK IHC Standard i den moderne bolig Konceptet LK IHC Standard dækker over salg og installation af LK IHC Control og LK IHC Net som pakkeløsninger til nyinstallationer. De to systemer er velkendte: LK IHC Netstyrer distribution af radio/tv-, lyd-, data- og telefonsignaler. LK IHC Control styrer boligens el-installation. Systemet omfatter også IHC Control Alarm som en udbygningsmulighed, der ligeledes indgår i LK IHC Standard. NB! LK IHC Standard dækker KUN nyinstallationer. Installatørernes fordele Med LK IHC Standarden bliver det nemmere at installere IHC, idet: Installationen er bestykket og beregnet på forhånd. Programmeringen er allerede foretaget, og funktionaliteterne er beskrevet. Dermed er alt klar til brug - med optimal funktionalitet og konkurrencedygtighed på komponentvalg til følge. Vi tilbyder vores kunder en række værktøjer til brug ved programmering og salg. Vores produktskole udbyder et kursus i LK IHC Standard. Når vi i vores kundeservice kender installationen, kan vi bedre servicere vores kunder: Installatøren behøver blot at referere til LK IHC Standard. Slutbrugernes fordele: Ud over alle de almindelige funktioner vil slutbrugerne let kunne tilføje nye dimensioner af sikkerhed, komfort, fleksibilitet og 26\n2 multimediemuligheder til rækken af faciliteter i deres nye hjem. Slutbrugerne opgiver således ikke på forhånd at tage stilling til de mange valg - og det er i øvrigt også til gavn for installatøren! Vi tilbyder nyt dokumentationsmateriale. Det skaber kvalitet og tryghed i form af registrering og opfølgning. Kendte LK-produkter Der er ikke tale om nye produkter, men om en foreskrevet 'standardiseret' måde at installere Lauritz Knudsens intelligente styresystemer og øvrige produkter på. I LK IHC Standard indgår de sædvanlige produkter som gruppetavler, kabler og udtag. Svagstrømstryk defineret Mht. afbrydermateriel kan der frit vælges mellem LK's designserier LK FUGA eller LK OPUS i de sædvanlige farver. Samtlige svagstrømstryk til de enkelte rum er defineret: Hvert tryk har sin specifikke funktion, som er illustreret med et symbol. I LK FUGA findes symbolerne i form af graverede tangenter, og for LK OPUS vedkommende er der tale om symbolark. Graverede tangenter / symbolark medfølger. Til symbolerne er der en udførlig funktionsbeskrivelse. Denne er overført til et checkskema, som indgår i dokumentationen af installationen. Universelt softwareprogram I LK IHC Standarden indgår også et universelt program til IHC-controlleren. Programmet er udarbejdet, så det passer til langt de fleste én-famillie huse, og det kan installeres, uden at der skal ændres i opsætning og funktioner - nemmere bliver det ikke! Skulle der være brug for individuel tilpasning, er det naturligvis også muligt. Kursus på vores produktskole Det anbefales, at installatører deltager i LK IHC Standard kursus, som udbydes på vores produktskole. Kurset forudsætter kendskab til IHC Net og IHC Control. Kender man ikke disse systemer, bør man som det første tilmelde sig: IHC Net kursus (betalingskursus) og/eller IHC Control Basis kursus (gratis for branchen, men der kræves, at vores IHC Control online-kursus er gennemført). 27\n3 Opbygningen af LK IHC Standard Hjertet i LK IHC Standarden kalder vi LK IHC Bolig pakken, 'basisinstallationen' i alle de LK IHC Standard pakker, som udbydes. Fra IHC Bolig pakken kan der udbygges med LK IHC Bolig +pakker LK IHC Bolig ++ pakker. Hver pakke indeholder de produkter, der skal anvendes for at opnå den funktionalitet, som er beskrevet i pakken. Produkterne kan ses i den enkelte pakkes komponentliste. De produkter, som indgår i en traditionel installation (dåser, rammer, stærkstrømskabler mm.), skal bestilles særskilt. LK IHC Bolig pakken Grundpakken LK IHC Bolig består af en basis IHC Control installation med følgende funktioner: Velkomstlys, så du kan tænde udvalgte lamper, når du kommer hjem. Sluk alt, som kan betjenes ved bryggersog hoveddøren. Slutbrugeren sikrer sig, at alt lys samt udvalgte stikkontakter - til fx kaffemaskinen - slukkes med ét tryk, når hjemmet forlades. Brugeren sparer strøm og behøver ikke bruge tid til at kontrollere, om alt er slukket. Godnat, hvor udvalgte lamper kan slukkes ved sengetid. Lysscenarier: Tænd/sluk flere lamper på én gang, fx: Scenarie 1: Madlavning (lys i køkkenet), scenarie 2: Rengøring (fuldt lys overalt) osv. Styrbare stikkontakter, hvor et svagstrømstryk ved døren fx kan kontrollere en standerlampe tilsluttet bag sofaen. Rutelys: Fra eksempelvis soveværelset tændes rutelys til badeværelset. Skumringsstyret lys: En sensor registrerer tusmørke, således at det udvendige lys automatisk tændes, når mørket falder på. Automatisk lysslukning: Lyset i badeværelset slukkes automatisk efter brug. Hjemmesimulering: Lamper tændes automatisk, når ingen er hjemme - får huset til at virke beboet. Overfaldsalarm: Fra alle rum i hjemmet er det muligt at aktivere alarmen, der sætter lydgiver(e) i gang og får lyset til at blinke. Intelligent ringeklokke, som - efter fx kl ikke ringer, men blinker med lyset. Symboler på svagstrømstryk: Gør det let at finde de rigtige funktioner - også for hjemmets gæster. LK IHC Bolig pakkens indhold Komponenterne, der indgår i LK IHC Bolig pakken, er delt i to delpakker: Delpakke 1: DIN-skinne materiel: 1 IHC Visual Controller 1 IHC Strømforsyning 72 W (ny model) 3 IHC Inputmodul 24 V 4 IHC Outputmodul 230 V 1 IHC Outputmodul 24 V 2 nulklemmer 300 m IHC Link kabel (5x2x0,6). Sluk alt ved bryggers, hoveddør og seng Lysscenarier Styrbare stikkontakter Lysstier Skumringsstyret lys Automatisk lysslukning Hjemmesimulering Symboler på betjeningstryk Overfaldsalarm Intelligent ringeklokke 28\n4 Delpakke 2: LK FUGA eller LK OPUS komponenter: 1 intern lydgiver 7 svagstrømstryk, 2 sluttefunktioner 1 svagstrømstryk, 2 sluttefunktioner med diode 9 svagstrømstryk, 4 sluttefunktioner 3 betjeningsstryk, 4 sluttefunktioner med diode 1 pose graverede tangenter (kun LK FUGA) 1 ark med tangentsymboler påtrykt (kun LK OPUS) 1 minimodul ringetryk 1 skumringsrelæ. IHC- og gruppetavler Gruppetavler indtager en særstilling: Tavlerne hører med til LK IHC Standard, men de er ikke inkluderet i pakkerne. Vi har valgt at behandle tavlerne særskilt, fordi vi - som førhen - har ønsket at tilbyde dig de to nedennævnte valgmuligheder. Valg 1: Du bestykker selv tavlerne: Følgende skal da bestilles: Delpakke 1 Delpakke 2 Tavler (ubestykket) Beskyttelsesudstyr til tavlerne. Valg 2: Du køber færdigmonterede tavler: Da skal følgende bestilles: Delpakke 2 Færdigmonterede tavler med angivelse af, at tavlen skal bestykkes med LK IHC Bolig pakkens DIN-skinnekomponenter. Produkter UDEN FOR LK IHC Standard IHC Bolig pakken omfatter kun de komponenter, der ikke hører med i en traditionel installation (en installation uden IHC). Eksempelvis er følgende produkter IKKE inkluderet og skal bestilles særskilt: - Målertavler - Automatsikringer - Gruppeafbrydere - Rammer - Dåser - Telefonstik - Antennestik - Installationsrør - Stærkstrømskabel - mm. Svagstrømstrykkene Det er vigtigt, at svagstrømstrykkene i LK IHC Bolig installationen bliver monteret med de korrekte symboler. For kun da vil funktionaliteten på alle tryk og symboler være i overenstemmelse med beskrivelsen i slutbrugerens materiale. Programmering/funktionsblokke Programmeringen i LK IHC Boligpakken er udarbejdet på forhånd. Det gælder i øvrigt også for alle tilvalgspakkerne (+/++ pakker). Dvs.: Hvis komponenterne tilsluttes i henhold til den medfølgende dokumentation, skal programmet blot downloades til controlleren - og huset vil derefter have de ovenævnte funktioner. Ændring i forhold til universalprogrammeringen Skulle der være behov for at tilføje eller ændre i programmeringen - pga. flere komponenter eller anden placering af disse - er her lidt forklaring til programmets opbygning: Programmeringen i IHC Visual foregår i små programmer kaldet funktionsblokke. På disse funktionsblokke findes forskellige ressourcer (indgange, udgange og indstillinger). De anvendte funktionsblokke er 'selvdokumenterende : Til alle ressourcer findes en tekst med beskrivelse af ressourcens funktion. Afprøvning/checkskemaer Som det sidste afprøves installationen i henhold til de medfølgende checkskemaer. Disse skal sikre, at intet bliver glemt, og at alle komponenter bliver forbundet korrekt. Endvidere kan checkskemaerne indgå i installatørens kvalitetssikringssystem. Dokumentation Som dokumentation for den udførte dokumentation indgår: Ovennævnte checkskemaer IHC Control programmet (en projektfil), Kabelplanen og kredsskemaerne Plantegningerne. Det eneste, du som installatør behøver at gøre, er at udfylde plantegningen af det byggede hus. Hvis der er foretaget ændringer i forhold til LK IHC Bolig Pakken, skal det naturligvis også dokumenteres (fx færre eller flere rum). 29\n5 LK IHC Bolig +pakker LK IHC Bolig +pakker repræsenterer hver sin specialfunktion inden for IHC (IHC Net eller IHC Control). For +pakkerne gælder følgende: Det er en forudsætning, at LK IHC Bolig pakken installeres. De kan vælges uafhængigt af hinanden. +Pakke: Multimedienet IHC Net installeret. To pakkestørrelser: En pakke med 8 dobbeltudtag og en pakke med 12 dobbeltudtag. LK IHC Bolig +pakken Multimedie net +Pakke: Sikkerhed En IHC Control Alarm pakke med lydgiver, kodetastatur, IHC Control Alarm PIR og røgsensorer. Pakken fås i to størrelser: En stor pakke MED magnetkontakter og udendørs lydgiver - og en lille pakke UDEN disse komponenter. Desuden indeholder den store pakke generelt flere komponenter. +Pakke: Fjernstyring/visualisering IHC Viewer modulet installeres. Dermed er det muligt via internetteat overvåge og styre IHC Control installationen. Ydermere kan timere og tilstande på funktionsblokke ændres. LK IHC Bolig +pakken Fjernstyring/visualisering Universelle stik Op til 8 telefoner Op til 6 TV/radio tilslutninger Fri PC placering +Pakke: Automatisk lys I indkørsel og i bryggers tænder lyset vha. PIRsensor - og efter 10 minutter slukker det automatisk igen. Når loftlemmen åbnes, tændes loftslyset vha. magnetkontakt - og når lemmen igen lukkes, slukker lyset. +Pakke: Lysdæmpning Lampeudtaget over spisebordet i køkken/alrummet samt udtaget over sofabordet i stuen kan lysdæmpes. IR-modtageren kan place-res i stuen eller køkken/alrummet og bruges til fjernbetjening af lyset. Generelt kan lysdæmperne og IR - modtagere dog placeres alle steder - blot der sker en tilretning af dokumentationen. +Pakke: Udestrøm Stikkontakten ved hoveddøren er styret af skumringsrelæ og ur, og stikkontakten på terrassen og i carporten er styret, således at der kun er strøm på, når man er hjemme. Webovervågning af hjemmet Adgang til indstilling af husets el-installation En +pakkes indhold Alle +pakker er opdelt på akkurat samme måde som LK IHC Bolig pakken: Delpakke 1: DIN-skinne materiel Delpakke 2: LK FUGA eller LK OPUS komponenter. Kabler i +pakkerne I pakken Multimedienet er installations-kabel inkluderet. I de øvrige pakker skal kabel bestilles særskilt, da der normalt vil være tale om forholdsvis korte længder i de enkelte +pakker. Ekstra gruppetavler Disse bestilles særskilt. Ønskes færdigmonterede tavler, oplyses det, hvilke +pakker der skal monteres DIN-skinne moduler til. Programmering, afprøvning/chekskemaer og dokumentation Der gælder også her det samme som for LK IHC Bolig pakken. 30\n6 LK IHC Bolig ++pakker LK IHC Bolig ++pakker repræsenterer hver sin udbygning af +pakken Sikkerhed (IHC Control Alarm-systemet). For ++ pakkerne gælder: Det er en forudsætning, at LK IHC Bolig +pakken Sikkerhed installeres. ++Pakkerne kan vælges uafhængigt af hinanden. ++Pakke: Vandalarm Lækagesensor placeres under vaske- eller opvaskemaskine. Hvis lækagesensoren aktiveres, lukkes for magnetventilen til vandforsyningen, indendørs lydgiver aktiveres, og alarmen indikeres på statustrykket. Lydgiveren giver alarm, så længe lækagesensoren er aktiv. Hvis ++pakken Alarm Modem (se nedenfor) ligeledes er installeret, vil der over telefonnettet kunne blive sendt besked om vandlækage. Det forudsætter dog, at alarmen er armeret. ++Pakke: Gasalarm Gassensoren placeres enten i loftet (naturgas) eller ved gulvet (flaskegas). Hvis gassensor aktiveres, lukkes for magnetventilen til gasforsyningen, alt indendørs lys tændes (overstyres) og forbliver tændt. Desuden aktiveres indendørs lydgivere, og alarmen indikeres på statustryk. Lydgiveren i gassensoren og lydgiveren placeret andetsteds i huset giver alarm, så længe gassensoren er aktiv. Hvis ++pakken Alarm Modem (se nedenfor) ligeledes er installeret, vil der over telefonnettet kunne blive sendt besked om gasudslip. Det forudsætter dog, at alarmen er armeret. LK IHC Bolig ++pakken Gasalarm ++Pakke: Alarm Modem IHC Control Alarm Voice Modem installeres således, at alarmer kan sendes til fx fastnettelefon, mobiltelefon eller kontrolcentral. En stemme fortæller brugeren, hvilken type alarm der er aktiveret: Overfald, tyveri, røg, vand eller gas. Alarm Modem anvendes desuden til at fjernbetjene alle udgange i installationen. Hvis man aktiverer overfaldsalarmen (se funktion i LK IHC Bolig pakken), vil der blive sendt besked om overfald via modemet. En ++pakkes indhold ++Pakkerne er som LK IHC Bolig pakken og +pakkerne opdelt i: Delpakke 1: DIN-skinne materiel Delpakke 2: LK FUGA eller LK OPUS komponenter. Oversigt: Hvad skal bestilles? Som nævnt er alle pakker opbygget på samme måde. Bestillingsproceduren kan da sammenfattes til følgende: Valg 1: Installatøren bestykker selv tavler: Følgende skal da bestilles: Ønskede delpakker med DIN-skinne komponenter (til Bolig pakken / +pakker / ++pakker) Ønskede delpakker med LK FUGA eller LK OPUS komponter. Tavler (ubestykket) Beskyttelsesudstyr Produkter UDEN FOR LK IHC Standard Valg 2: Færdigmonterede tavler Da skal følgende bestilles: Ønskede delpakker med LK FUGA eller LK OPUS komponter. Færdigmonterede tavler med angivelse af, hvilke pakkers DIN-skinne komponenter, tavlerne skal bestykkes med. Alarmering ved gasudslip Lukker for gassen 31\n7 Systemopbygning for LK IHC Standard LK IHC Bolig pakken Velkomslys Sluk alt Godnat Lysscenarier Styrbare stikkontakter Lysruter Skumringsstyret lys Automatisk lysslukning Hjemmesimulering Overfaldsalarm Intelligent ringeklokke Symboler på betjeningstryk Multimedienet Automatisk lys Lysdæmpning Universelle stik Op til 8 telefoner Op til 6 TV/radio tilslutninger Fri placering af pc, TV og radio Udvendig bevægelsessensor Bevægelsessensor i entré eller bryggers Automatisk lystænding på loftet Lysdæmpning af 2 lamper Fjernbetjening til dæmpning af lyset 32\n8 LK IHC Bolig +pakker Udestrøm Sikkerhed Fjernstyring/visualisering Udendørs stikkontakt i carport Udendørs stikkontakt på terrassen Udendørs stikkontakt ved hoveddøren Tyverialarm Røgalarm Netudfaldsalarm Webovervågning af hjemmet Adgang ti indstilling af husets elinstallation LK IHC Bolig ++pakker Vandalarm Gasalarm Alarmmodem Alarmering ved vandlækage Lukker for vandet Alarmering ved gasudslip Lukker for gassen Sender besked til f.eks. mobiltelefon eller alarmselskab 33


Vertigo på Aros viser os den vilde verden\n16/04/2022 KL. 07:00\nAros sender publikum ud i 37. galakse med et sansebombardement fra mange videoskærme – og henter folk ned i en meditativ tilstand med lys og damp.\nJeremy Shaw bidrager med syv skærme i en stor sal med fuld skrald på. På hver skærm er der en gruppe dansere fra nogle meget forskellige miljøer og måske også fra meget forskellige tidsaldre. I næste fase danser de synkront og i den sidste afslutter det eksplosivt. Pressefoto\nAros nye udstilling hedder Vertigo, hvilket betyder svimmelhed. Med fem installationer og et enkelt maleri fra museets arkiv, præsenteres publikum for et hav af fragmenterede indtryk. Nogle af dem er smukke, andre sjove og nogle er overvældende.\n»Vi vil lave en lakmustest på, hvordan er det lige at være menneske i verden i dag? Den er mangetydig, fragmentere og foranderlig. Værkerne forbinder alt det abstrakte med det nære og menneskelige. Det er vigtigt at kunstnerne skubber på vores indre forståelse af verden, for vi har en tendens til at gøre omgivelserne mere simple og romantiske, end de er. Det er et faktum, at verden ikke er sort-hvid, og at man ikke reducerer komplekse problemstillinger med små enkle løsninger,« sagde museumsinspektør og udstillingsansvarlig, Jacob Vengberg Sevel, da Århus Onsdag mødte ham på Aros.\nHan forklarer, vi normalt forbinder vertigo eller svimmelhed med oplevelse af at være desorienteret. Der er tale om en fysisk reaktion på en udefrakommende kraft, der medfører, at verden ikke fremstår klart, men i stedet flimrer for øjnene af os.\n»I udstillingen udvider vi begrebet til også at være en mental tilstand, der spejler en tid, som er præget af de voldsomme forandringer, vi oplever i disse år. For eksempel digital udvikling, pandemier og klimaforandringer er aktuelle fænomener, der gør både nutiden og fremtiden uhåndgribelig og abstrakt,« fortsatte Jakob Vengberg Sevel.\nJacob Vengberg Sevel, der er museumsinspektør og udstillingsansvarlig fortæller levende om den canadiske DJ's danseværk, som kunstneren selv har komponeret musikken til. Foto: Tahmasbi\n3D kontra en sten\nUdstillingen begynder fredsommeligt med danske Ann Lislegaards fortolkning af en verden, der bliver fyldt med krystaller.\nDet er den første video i en række, der varer helt op til spillefilmslængde. Der er siddepladser eller gode lænestole i de mørke sale med de længste indslag.\nDet står kinesiske Cao Fei bag. Han har skabt en fortælling om en far, der ofrer sin søn på teknologiens alter ved at sende ham ind i en digital verden, så han kan være med til at udvikle den. Sønnen vender tilbage til ham med forskellige spørgsmål. Samtidig kører der en fortidig fortælling om kinesernes første computer, der blev bygget på en fabrik, som russerne stillede til rådighed. Faderen var til stede på den og mødte sovjetiske forskere og ingeniører, der fortalte ham om computerens fantastiske egenskaber. Mennesket bliver her en spiller i den teknologiske udvikling.\nHistorien udfoldes i spillefilmstempo, der giver tid til scener som en festlig dans ved fabrikken i bålets skær til russisk musik.\nVi vil lave en lakmustest på, hvordan er det lige at være menneske i verden i dag? Det er vigtigt at kunstnerne skubber på vores indre forståelse af verden, for vi har en tendens til at gøre omgivelserne mere simple og romantiske, end de er. Det er et faktum, at verden ikke er sort-hvid og at man ikke reducerer komplekse problemstillinger med små enkle løsninger.\nJacob Vengberg Sevel, museumsinspektør\nEn DJ’s danseværk\nI udstillingens næste rum skrues der op for tempo. Der er syv skærme i en stor sal og fuld skrald på. På hver skærm er der en gruppe dansere fra nogle meget forskellige miljøer og måske også fra meget forskellige tidsaldre.\nNogle af dem er i skinnende tætsiddende dragter, der minder om 1980’erne, andre er i korte shorts og tennissko, der ligner noget fra 1930’erne. Den gruppe laver en enkel, synkron, gymnastik-agtig dans på rækker. Andre laver tillidsøvelser, og en gruppe danser moderne dans.\nAlle bevæger sig ifølge kunstneren fordi, de på den måde kan undgå den digitale dominans. Mennesket bag er canadiske Jeremy Shaw med en fortid som DJ i elektromusikkens hovedstad, Detroit. Han har selv komponeret musikken til det.\nDer er fire faser, og efter en halv times tid med de meget forskelligartede danse, bliver de mere intense, og alle danser ens. På alle syv skærme danses den samme koreografi. Billederne forandrer sig og bliver abstrakte, fulde af farver og glider på psykadelisk vis over i hinanden, hvorefter det hele opløses i en slags stråler eller bølger.\nEfter den undergangs-agtige oplevelse falder der fuldstændig ro på, når man oplever det værk, der har lagt navn til hele udstillingen: En sten i støv-damp, som er oplyst af en lampe, der drejer roligt rundt.\nTilbage i teknologiens verden kan man iført 3D briller opleve filippinske Trisha Bagas skildring af en meget sammensat verden. Hun viser klip fra nyhederne, for Hollywood populær kultur, X-Files og Jumanji, og fra sin egen søgen efter sine filippinske rødder i en grotte.\nAlt det der vælter ud af en computer, og som vi bombarderes med fra Google, YouTube og sociale medier.\nVertigo betyder svimmelhed.\nFem kunstnere kommenterer med hver deres værk på, hvordan det er at være menneske i dag, hvor verden er mangetydig, fragmenteret og foranderlig. Alle værkerne er installationer, og fire af dem består af videoer.\nEt sjette værk fra museets arkivsamling har sneget sig med. Det er et 105 år gammelt maleri.\nUdstillingen er på Niveau 5.\nDen vises 9. april-11. september.\nDe fem kunstnere er danske Ann Lislegaard, Kinesiske Fei Nova, canadiske Jeremy Shaw, schweiziske Julian Charriere og filippinske Trisha Baga.\nVærk nummer seks ud af fem er dette lille og meget stille maleri af Vilhelm Lundstrøm. Ser man nærmere efter, har det mange ligheder med videoernes sansebombardement. Foto: Tahmasbi\nEn stille slutning\nVertigo slutter med en kommentar om, at verden altid har været vild, overvældende og svær for mennesket at forstå. Meget stille og undseeligt hænger der et lille maleri af danske Vilhelm Lundstrøm. Det er 105 år gammelt, har en guldramme og forstiller en vase i en meget stille vindueskarm.\nDet har ganske ydmygt nummer seks ud af fem værker. Ved første øjekast er det et trygt og genkendeligt værk, men ved et nærmere eftersyn, ser man, at motivet er brudt ned i kubistiske elementer, der samler sig i nye konstellationer. Motivet ses fra mange forskellige vinkler på samme tid og rummet opløser sig.\nDet minder temmelig meget om Vertigos videoværk, og minder os om, at mennesker til alle tider har levet i en form for uforståelig kaos.\nVelkommen til Vertigo.\nKunstnernes Påskeudstilling 2022: Aarhusiansk kunstnergruppe begår digitalt værk med litterært afsæt\nMahamad Habane letter sit hjerte: Undskyld, Århus Onsdag\nAne Høgsberg er vært ved Grin til Gavn: Det er en kæmpe komiker-fest\nDronning Margrethe skal besøge de frivillige i Aarhus\nDen Gamle By arbejder på at vi ikke skal »skide i skoven«\nPopulære Pizza Boys står bag ny restaurant i Latinerkvarteret\nGuide: Her finder du lækre jordbærtærter i Aarhus\nPræsteklumme: Det er himmelsk\nNorthSide-attraktion afblæst inden festival starter: »Så Aarhus som noget kan være«\nSkaberne af Northsides kødfrie madplakat: Vi vil rykke folks vaner\nPølsevognen skabte glæde ved plejehjem: »Kun sodavand - jeg er jo kørende«\nFire ting du skal have styr på før ferien\nMistænkt stof kan gemme sig i din slikskål


MUS og kompetenceudvikling MedarbejderUdviklingsSamtale (MUS) Før samtalen - forberedelse til MUS Under samtalen - gennemførelse af MUS Strategisk kompetenceudvikling Eksempler på udviklingsaktiviteter\nNår man gennemfører samtaler i grupper, så kan det i en vis grad gå ud over dybden i samtalerne. Ofte vil der være grupper, hvor der er grænser for, hvor tæt man kan gå på hinanden, når flere er til stede under samtalen. Det kan være svært at opnå den samme fortrolighed og dermed åbenhed i samtalen.\nMange ledere og medarbejdere oplever, at der er forhold, som bedst egner sig til at tale om under fire øjne. MUS er det rigtige forum for den fortrolighed, og man får også chancen for at gå i dybden med personlige ting, der ikke er plads til i GRUS.


Du har da vinterdæk på, ik? | KIA Ishøj - Car Special A/S\nDu har da skiftet til vinterdæk, ik?\nIfølge en opgørelse fra Dækbranchen Danmark er der 281.000 bilister (langt de fleste har dog skiftet), der fravælger vinterdæk.\nDet er mange! Alt for mange, synes vi. Bilens dæk anses for at være bilens vigtigste sikkerhedsudstyr, da de er det eneste, der holder bilen på vejene. Så er dækkene ikke i orden, så vil det have en indflydelse på bilens andre sikkerhedssystemer.\nLige pludselig kan sneen ligge på vejene, og så kan det være livsfarligt at køre med sommerdæk. Men det er ikke kun sne og is, som vinterdækkene hjælper imod. Det er også fugtige vejbaner, som ofte er tilfældet i vintermånederne. Bremselængden er MARKANT kortere med vinterdæk end sommerdæk. Så hvis du ikke har skiftet endnu, så råder vi dig på det kraftigste til at få det gjort, så du ikke havner i en uheldig situation.\nVi har masser af vinterdæk på lager til hurtig levering og montering. Kig forbi vores værksted og kør sikkert igennem resten af vinteren.\nKilde: Dækbranchen Danmark\nFinansiér dine vinterdæk\nHer hos KIA Ishøj - Car Special A/S kan vi tilbyde en finansiering af dine vinterdæk rente- og gebyrfrit over 10 måneder gennem Santander Consumer Bank på vores webshop. Herved kan du opdele betalingen i 10 lige store bidder.