Hadforbrydelser i 2020. Rigspolitiets årsrapport af november 2021. – Vidensbanken om kønsidentitet\nHadforbrydelser i 2020\nRegistrering af hadforbrydelser mod transpersoner er imidlertid stadig i år registreret som et underpunkt under “Seksuelt orienteret“.\nRigspolitiet, Nationalt Forebyggelsescenter (NFC), november 2021\nHadforbrydelser i 2019\nRacistisk motivedrede hadforbrydelser\nReligiøst motivedrede hadforbrydelser\nHadforbrydelser på øvrige stede\nTiltag på hadforbrydelsesomtårdet\nDenne rapport udgør Rigspolitiets afrapportering vedrørende hadforbrydelser i 2020. Årsrapportens datamateriale består af sager fra politiets sagsstyringssystem (POLSAS).\nRapporten beskriver politiets monitering af hadforbrydelsesområdet. Formålet med moniteringsordningen er at styrke politiets registrering af hadforbrydelser og løbende at have et overblik over antallet af hadforbrydelser og deres fordeling på forskellige motivtyper, kriminalitetstyper, gerningssteder, politikredse m.v.\nÅrsrapporten viser følgende i forhold til antallet og fordelingen af hadforbrydelser i 2020:\nI 2020 registrerede politiet 635 sager, som efter Rigspolitiets opfattelse kan karakteriseres som hadforbrydelser.\nAntallet af registrerede hadforbrydelsessager er steget med 66 sager svarende til 12 % fra 2019 til 2020.\nDer har i 2020 været en række hadforbrydelsessager, hvor COVID-19 har spillet en rolle. Da virus udspringer fra Kina, har man i visse lande konstateret en stigning i hadforbrydelser rettet mod personer med østasiatisk baggrund. I Danmark er der i de COVID-19-relaterede sager kun registreret meget få sager rettet mod personer med østasiatisk baggrund.\nHadforbrydelserne i 2020 fandt særligt sted inden for kriminalitetstyperne hadefulde ytringer (straffelovens § 266 b), hærværk, vold og trusl\nRacistisk motiverede hadforbrydelser var den mest udbredte motivkategori i 2020 (360 sager). Herefter fulgte religiøst motiverede hadforbrydelser (194 sager) og Seksuelt orienterede hadforbrydelser (79 sager).\n43 % (272 sager) af de registrerede hadforbrydelser i 2020 fandt sted på offentligt tilgængelige steder.\n26 % (164 sager) af de registrerede hadforbrydelser i 2020 fandt sted på internettet (særligt på de sociale medier).\nUd af de 635 hadforbrydelsessager er der (på tidspunktet for rapportens udarbejdelse) rejst 155 sigtelser i 141 sager mod i alt 118 personer. Der er rejst flest sigtelser for hadefulde ytringer (straffelovens § 266 b) og vold\nI de 635 hadforbrydelsessager er der registreret 379 forurettede.\nHadforbrydelser i perioden 2017- 2020 fordelt på motivkategorier (jf. tabel 3)\nMotiv Underkategori 2017 2018 2019 2020\nRacistisk motiveret Nationalitet/etnicitet 56 52 92 115\nRace/hudfarve 103 155 144 142\nØvrige racistisk motiveret 64 53 76 103\nI alt 223 260 312 360\nReligiøst motiveret Islam 67 63 109 87\nJødedom 38 26 51 79\nKristendom 30 14 8 25\nØvrige trossamfund og menigheder 7 9 12 2\nHinduisme 0 0 0 1\nI alt 142 112 180 194\nSeksuelt orienteret Homoseksualitet 68 62 64 63\nTransvestisme/Transkønnethed 13 10 7 15\nSeksualitet i øvrigt 0 2 5 1\nI alt 81 74 76 79\nIkke muligt at specificere motiv I alt 0 3 1 2\nAlle motivkategorier 448 449 569 635\nSamlet viser årsrapporten, at politiet i 2020 har behandlet 635 sager om hadforbrydelser motiveret af en række forskellige forhold, hvilket bekræfter, at der er borgere i samfundet, som på baggrund af deres race, hudfarve, nationale eller etniske oprindelse, tro, seksuelle orientering, kønsidentitet eller kønsudtryk kan betragtes som udsatte for diskriminerende strafbare handlinger.\nRigspolitiets årsrapport vedrørende hadforbrydelser i 2020 udgør den sjette årsrapport vedrørende hadforbrydelser offentliggjort af Rigspolitiet. I de tidligere årsrapporter er der indgået data fra 2015 og frem.\nFor at sikre sammenlignelige data vil der i denne årsrapport kun blive inddraget data for de seneste fire år (2017-2020). Det skyldes, at moniteringsordningen blev justeret i 2017, og data over omfanget af hadforbrydelser fra 2015 og 2016 ikke er sammenlignelige med opgørelsen fra de senere år (2017-2020).\nAlle Rigspolitiets årsrapporter vedrørende hadforbrydelser kan findes på politiets hjemmeside (politi.dk).\nPolitiet udbyder et efter- og videreuddannelsestilbud til politikredsenes medarbejdere med det formål at sikre et tilstrækkeligt kompetenceniveau i politikredsene i forhold til identificering og behandling af hadforbrydelserr. Politiet har revideret og styrket indholdet af uddannelsen, og den reviderede uddannelse vil blive udbudt fra og med 2022.\nPolitiet fortsætter endvidere den allerede iværksatte dialog med en række væsentlige interessenter på området. Denne indsats har blandt andet til formål at skabe tillid mellem politiet og udsatte grupper med henblik på at få flere ofre for hadforbrydelser til at anmelde disse sager til politiet.\nÅrsrapporten kan som læses som en sammenhængende rapport, men afsnit 4 og 5, som indeholder alle data fra 2020, kan også med fordel anvendes som opslagsværk.\nDenne rapport er Rigspolitiets sjette årsrapport vedrørende hadforbrydelser, idet Rigspolitiet primo 2015 overtog det overordnede ansvar for hadforbrydelsesområdet fra Politiets Efterretningstjeneste (PET). Formålet med årsrapporten er at gøre viden om omfanget og karakteren af hadforbrydelser i Danmark tilgængelig for offentligheden. Herudover skitseres kort politiets indsats på hadforbrydelsesområdet.\nGrundet en ændring i Rigspolitiets moniteringspraksis er data fra årsrapporterne vedrørende hadforbrydelser i årene 2017, 2018, 2019 og 2020 ikke direkte sammenlignelige med Rigspolitiets tidligere årsrapporter for 2015 og 2016 (se afsnit 3 vedrørende årsrapportens datagrundlag). Data fra Rigspolitiets årsrapporter vedrørende hadforbrydelser registreret i 2017-2020 er sammenlignelige, da data i denne årrække er indsamlet på baggrund af samme moniteringspraksis.\nPolitiets arbejde med hadforbrydelser baserer sig på en strafferetlig afgrænsning af hadforbrydelsesbegrebet – dvs. at en hadforbrydelse er et strafbart forhold, der har baggrund i gerningspersonens opfattelse af forurettedes race, hudfarve, nationale eller etniske oprindelse, tro eller seksuelle orientering. En hadforbrydelse består således af to elementer: En strafbar handling, samt det forhold, at der ligger et diskriminerende udvælgelseselement (et såkaldt hadmotiv) til grund for den strafbare handling. Hadforbrydelser ses typisk i sager vedrørende trusler, vold eller hærværk, men et hadmotiv kan også forekomme ved andre former for strafbare forhold.\nStrafbare forhold, der har baggrund i forurettedes race, hudfarve, nationale eller etniske oprindelse, tro eller seksuelle orientering, kan være en overtrædelse af straffelovens § 266 b (hadefulde ytringer) eller lov om forbud mod forskelsbehandling på grund af race mv (racediskriminationsloven, der bl.a. kriminaliserer nægtelse af adgang til diskoteker på baggrund af race, hudfarve, national eller etnisk oprindelse, tro eller seksuel orientering).\nEndvidere kan det ved straffelovsovertrædelser (f.eks. vold, trusler eller hærværk) og særlovsovertrædelser (f.eks. overtrædelse af ordensbekendtgørelsen) være relevant at anvende straffelovens § 81, nr. 6 (strafskærpelsesgrund), såfremt den kriminelle handling helt eller delvist har baggrund i andres etniske oprindelse, tro, seksuelle orientering eller lignende. Fra den 1. maj 2021 blev det endvidere gjort til en strafskærpelsesgrund, hvis den kriminelle handling helt eller delvist har baggrund i andres handicap. Da denne lovændring først trådte i kraft i 2021, har ændringen ikke betydning for denne årsrapport.\nDer kan læses mere om de nævnte bestemmelser og deres anvendelsesområde i Rigsadvokatmeddelelsen, afsnittet om hadforbrydelser, der findes på anklagemyndighedens hjemmeside (Rigsadvokaten 2021).\nPolitiet har et særligt fokus på at identificere, registrere og efterforske hadforbrydelser. Det skyldes dels, at hadforbrydelser i særlig grad kan have en skadelig effekt for den forurettede, og dels at hadforbrydelser kan have en skadelig effekt for hele den gruppe som den forurettede tilhører eller opfattes at tilhøre, da gerningspersonen med sin forbrydelse sender et symbolsk signal om denne gruppes sårbarhed, mindreværd og manglende ret til anerkendelse.\nRigspolitiet etablerede i 2015 en moniteringsordning på hadforbrydelsesområdet for at styrke politiets indsats på området gennem indsamling af viden. Ordningen har til formål at styrke registreringen af hadforbrydelser, således at der skabes et retvisende billede af antallet af politianmeldte hadforbrydelser og deres fordeling på forskellige motivtyper, kriminalitetstyper, gerningssteder, politikredse m.v. Den løbende monitering af hadforbrydelsesområdet anvendes samtidig til at sikre kvalitet i politiets registrering og sikre fokus på behandlingen af hadforbrydelser.\nMoniteringsordningen indebærer, at hadforbrydelser registreres i politiets systemer via en række søgenøgler, som gør det muligt for politiet at anføre, når der skønnes at være et muligt hadmotiv i den pågældende sag. Søgenøglerne for hadforbrydelser påføres den enkelte sag, som samtidig kategoriseres ud fra, om det strafbare forholds motiv har været gerningspersonens opfattelse af forurettedes race, hudfarve, nationale eller etniske oprindelse, tro, seksuelle orientering, kønsidentitet eller kønsudtryk.\nSøgenøglen kan påføres ved sagens oprettelse, f.eks. når der indgiver en anmeldelse til politiet om en hadforbrydelse. Søgenøglen kan også tilknyttes sagen efterfølgende, hvilket f.eks. kan være relevant, hvis den videre efterforskning af sagen viser, at et strafbart forhold, der i første omgang ikke har været anset for en hadforbrydelse, viser sig at være det. På samme måde kan søgenøglerne også fjernes i forbindelse med politiets arbejde med sagen, hvis dét, man i første omgang opfattede som en hadforbrydelse, viser sig ikke at være det.\nVed hjælp af hadforbrydelsessøgenøglerne kan der efterfølgende foretages specifikke dataudtræk for denne sagstype på tværs af forskellige kriminalitetstyper som f.eks. vold, trusler og hærværk.\nAlle anmeldelser til politiet registreres i politiets sagsstyringssystem (POLSAS). Her oprettes anmeldelsen som en straffesag, hvis der er tale om, at et strafbart forhold er begået, og der ikke er tvivl om gerningsindholdet. Herudover kan sagerne oprettes som hændelser eller undtagelsesvist og midlertidigt som undersøgelsessager, hvis der ud fra de umiddelbart foreliggende oplysninger er tvivl om, hvorvidt anmeldelsen vedrører et strafbart forhold, eller der er tvivl om gerningsindholdet. Hændelserne og undersøgelsessagerne skal efterfølgende konverteres til straffesager, hvis efterforskningen giver anledning hertil.\nBåde straffesager, hændelser og undersøgelsessager kan registreres som hadforbrydelser via søgenøglerne.\nKategorien ”Seksuelt orienterede hadforbrydelser” henviser til de hadforbrydelser, der er motiveret af had mod andres seksuelle orientering. Kategorien omfatter både hadforbrydelser rettet mod personer med en bestemt seksualitet (f.eks. homoseksuelle og biseksuelle) og personer med en bestemt kønsidentitet eller et bestemt kønsudtryk (f.eks. transkønnede og transvestitter).\nFor at sikre, at relevante strafbare forhold efterforskes som en hadforbrydelse, er det afgørende, at politiet er opmærksom på, om der foreligger et hadmotiv i den sag, som behandles. Det er endvidere afgørende, at sagerne registreres korrekt, så datakvaliteten sikres til brug for bl.a. analyser af omfanget og karakteren af de hadforbrydelser, der anmeldes til politiet. Rigspolitiet udsendte derfor i 2015, som led i implementeringen af moniteringsordningen, en vejledning til samtlige politikredse om, hvad der karakteriserer en hadforbrydelse, og hvordan man foretager korrekt registrering med søgenøgler på hadforbrydelsesområdet.\nPå trods af, at der er etableret ensartede procedurer for registreringen af hadforbrydelser, ligger der fortsat en udfordring i at sikre, at alle relevante sager påføres en søgenøgle. Rigspolitiet foretager derfor en løbende vurdering af moniteringsordningen med henblik på at kunne foretage ændringer i denne, hvis det viser sig nødvendigt. I afsnit 3 vedrørende årsrapportens datagrundlag beskrives bl.a. en sådan ændring, som blev foretaget med virkning fra 2017.\nÅrsrapporten baserer sig på sagsoplysninger indhentet ved datatræk fra politiets sagsstyringssystem (POLSAS). Datamaterialet omfatter både sager, som borgere har anmeldt til politiet, og sager, som politiet har indledt undersøgelse af på eget initiativ. Datatrækkene er foretaget løbende. Der er tale om dynamiske data forstået på den måde, at alle sager ikke nødvendigvis har været færdigbehandlede på tidspunktet for datatrækket, og at der derfor kan være sket ændringer efterfølgende[5. Med henblik på at fremsøge de sager, der på tidspunktet for datatrækket ikke er påført en søgenøgle, foretager Rigspolitiet også en søgning på en række generelle søgeord relateret til hadforbrydelsesområdet i resuméfeltet (fritekstfelt i politiets sagsstyringssystem) samt en søgning på alle sager vedrørende overtrædelse af straffelovens § 266 b.\nUltimo 2017 blev Rigspolitiet opmærksom på et antal sager, som kunne karakteriseres som hadforbrydelsessager, men som ikke var påført en hadforbrydelsessøgenøgle, og som ikke kunne fremsøges ved brug af de ovenfor omtalte generelle søgeord. Rigspolitiet besluttede derfor at udvide moniteringen med en række supplerende specifikke søgeord. Med henblik på at sikre et så retvisende datasæt for 2017 som muligt, blev der derfor foretaget en søgning på disse specifikke søgeord for hele 2017, hvilket betød, at det samlede antal hadforbrydelser for 2017, som blev inkluderet i datasættet, blev forøget. Denne nye moniteringspraksis anvendes fortsat. Dette indebærer, at datagrundlaget vedrørende hadforbrydelser registreret i 2017, 2018, 2019 og 2020 ikke er direkte sammenligneligt med de foregående år (2015 og 2016).\nFor at understøtte en ensartet og øget anvendelse af søgenøgler på hadforbrydelsesområdet, foretager Rigspolitiet en særskilt controlling af hadforbrydelsesområdet[6.\nVed hjælp af hadforbrydelsessøgenøglerne, søgningerne i resuméfeltet samt fremsøgningen af alle straffelovens § 266 b-sager og sager vedr. racediskriminationsloven, identificerer Rigspolitiet månedligt et antal sager. For at kvalitetssikre datagrundlaget for rapporten har Rigspolitiet gennemgået hver enkelt sag og foretaget en konkret vurdering af, om sagen bør kategoriseres som en hadforbrydelse. Hadmotivet er i mange tilfælde identificeret ved, at gerningspersonen har fremsat mundtlige eller skriftlige ytringer, men der forekommer også sager, hvor der ikke foreligger en mundtlig eller skriftlig ytring. Der er derfor også taget højde for, om for eksempel gerningsstedet eller gerningstidspunktet kan indikere et hadmotiv.\nVurderingen af, om der foreligger et hadmotiv i de enkelte sager, tager udgangspunkt i Rigspolitiets nationale vejledning vedrørende registrering af hadforbrydelser og Rigsadvokatens retningslinjer vedrørende hadforbrydelser (Rigsadvokaten 2021) som indeholder eksempler på indikationer for tilstedeværelsen af et hadmotiv i en given sag. Hver enkelt sag er vurderet ud fra de foreliggende oplysninger i sagen, herunder den forurettedes egen beskrivelse af sagen, tilstedeværelsen af relevante mundtlige tilkendegivelser, relevante forhold omkring gerningsstedets karakter samt andre oplysninger, der kan indikere tilstedeværelsen eller fraværet af et hadmotiv. Rigspolitiet arbejder ud fra et såkaldt tvivls- eller forsigtighedsprincip, der indebærer, at alle sager, hvor der foreligger en indikation af, at der kan ligge et hadmotiv bag det strafbare forhold, medtages i moniteringen. Det vil sige, at der i forbindelse med moniteringen ikke tages højde for, om det foreliggende bevismateriale i de enkelte sager er tilstrækkeligt til at kunne føre til sigelse, tiltale eller domfældelse.\nDet er vigtigt at nævne, at Rigspolitiets opgørelse af hadforbrydelser er baseret på sager, der er anmeldt til politiet eller på anden vis kommet til politiets kendskab. Rigspolitiet er opmærksom på, at der på hadforbrydelsesområdet findes et betydeligt mørketal – altså et antal sager, der ikke kommer til politiets kendskab gennem anmeldelse eller på anden vis. Der kan læses mere om mørketallet i afsnit 6 vedrørende Justitsministeriets offerundersøgelse.\n[Til indhold] 4. Hadforbrydelser i 2020\nDer er i 2020 identificeret i alt 635 sager, der efter Rigspolitiets opfattelse kan kategoriseres som hadforbrydelser, og der er hermed tale om en mindre stigning i antallet af registrerede hadforbrydelsessager fra 2019 til 2020. Antallet af registrerede hadforbrydelsessager er således steget med 66 sager svarende til en stigning på 12 % fra 2019 til 2020. Dette skyldes bl.a., at der er sket en stigning i antallet af sager, der er foregået på internettet og i sager, der er relateret til aktiviteter fra en enkelt bevægelse.\nFigur 2 viser, hvordan de 635 registrerede hadforbrydelsessager fordeler sig på landets politikredse.\nFigur 2: Registrerede hadforbrydelser i 2017, 2018, 2019 og 2020 fordelt på politikreds\nHadforbrydelser i 2020 fordelt på politikredse\nKilde: Politiets sagsstyringssystem (POLSAS). Data bearbejdet af Nationalt Forebyggelsescenter, Rigspolitiet\nDe fleste sager er lokaliseret i Københavns politikreds, hvor 134 sager – svarende til 21 % af alle sager er registreret. Politikredsen (eksl. Bornholm) med den største procentvise ændring i antallet af sager fra 2019 til 2020 er Nordsjællands politikreds, hvor der er sket en stigning på 44 % (27 sager) i antallet af hadforbrydelsessager. Der er sket en stigning i antallet af sager i hovedparten af politikredsene, mens der i tre politikredse er sket et fald i antallet af sager.\nFigur 3 viser, hvordan de 635 registrerede hadforbrydelsessager fordeler sig på årets 12 måneder.\nFigur 3: Registrerede hadforbrydelser i 2020 fordelt på måneder\nHadforbrydelser i 2020 fordelt på måneder\nKilde: Politiets sagsstyringssystem (POLSAS). Data bearbejdet af Nationalt Forebyggelsescenter, Rigspolitie\nFiguren viser, at de 635 registrerede hadforbrydelsessager i 2020 er relativt jævnt fordelt hen over årets måneder. Fordelt på kvartaler blev den største andel hadforbrydelsessager registreret i fjerde kvartal med 28 % af det samlede antal sager (svarende til 141 sager).\nFordelingen af sager hen over de 12 måneder varierer ofte for år til år afhængigt af forskellige specifikke hændelser. Der har således tidligere kunne ses en markant vækst i sager i forlængelse af internationale terrorhandlinger eller i forbindelse med årsdagen for Krystalnatten.\nI 2020 er juni den måned, hvor der registreret flest hadforbrydelser – 77 sager – svarende til 12 % af alle sager i 2020. Dette beror især på mange racistisk motiverede sager (48 sager), der har fundet sted i kølvandet på bl.a. Black Lives Matter-bevægelsens aktiviteter i juni 2020.\nDatamaterialet indeholder 321 hadforbrydelsessager, der er registreret som undersøgelser eller hændelser, hvilket f.eks. kan hænge sammen med, at der på tidspunktet for registrering har været tvivl om gerningsindholdet, eller hvilken straffebestemmelse sagen skulle kategoriseres under. Som tidligere nævnt kan sagerne dog efterfølgende være blevet konverteret til straffesager. De 321 er opgjort på undersøgelses- eller hændelsessager i tabel 1.\nTabel 1: Hadforbrydelser i 2017, 2018, 2019 og 2020 registreret som hændelser eller undersøgelser\nRegistrering 2017 2018 2019 2020\nUndersøgelser 58 46 74 67\nHændelser 156 179 214 254\nI alt 214 225 255 321\nI 2020 udgjorde hadforbrydelser registreret som undersøgelser og hændelser 51 % af det samlede antal sager, i 2019 udgjorde de ligeledes 51 %, i 2018 udgjorde de 50 % og i 2017 udgjorde de 48 %.\nDe resterende 314 hadforbrydelsessager fra 2020 er oprettet som straffesager. Tabel 2 viser, hvordan de 314 hadforbrydelsessager , der er oprettet som straffesager, fordeler sig på forskellige kriminalitetstyper.\nTabel 2: Hadforbrydelser i 2017, 2018, 2019 og 2020 fordelt på kriminalitetstyper\nKriminalitetstype 2017 2018 2019 2020\nVold 60 49 56 43\nHærværk 50 18 32 52\nHadefulde ytringer (straffelovens § 266 b) 48 68 100 122\nTrusler 23 34 46 45\nRøveri 5 2 3 1\nIndbrud 2 0 0 0\nTyveri 2 0 0 3\nAndre strafbare forhold 42 53 44 48\nI alt 232 224 281 314\nOpgørelsen viser, at hadefulde ytringer bortset fra 2017 har udgjort den største sagskategori. I 2020 er der 122 sager i kategorien hadefulde ytringer svarende til 39 % af straffesagerne. Andelen af sager om hadefulde ytringer udgjorde i 2019 36 % af det samlede antal sager. I 2018 udgjorde de 30 %, og i 2017 udgjorde de 20 %. Der er således en tendens til, at hadefulde ytringer udgør en større andel af de hadforbrydelsessager, der er registeret som straffesager.\nAntallet af registrerede hadforbrydelsessager vedrørende hærværk er steget med 20 sager, svarende til en stigning på 63 %, og hærværk er dermed den kriminalitetstype, der procentvist er steget mest mellem 2019 og 2020. Antallet af sager vedrørende vold er faldet med 13 sager, svarende til et procentvist fald på 23 %. Dette fald skal ses i lyset af det generelle fald, der har været i den anmeldte voldskriminalitet under Covid-19-pandemien (Ejrnæs m.fl. 2021).\nSom det fremgår af figur 4 nedenfor, er de seksuelt orienterede hadforbrydelsessager den motivkategori, hvor sagerne oftest omhandler vold, hvilket er tilfældet i 13 % af de seksuelt orienterede hadforbrydelsessager i 2020 (10 ud af 79 sager), mens vold til sammenligning udgør 9 % af de racistisk motiverede hadforbrydelsessager (32 ud af 360 sager) og under 1 % af de religiøst motiverede hadforbrydelsessager (1 ud af 194 sager). At andelen af de seksuelt orienterede hadforbrydelsessager omhandlende vold er faldet betydeligt fra 2019 til 2020, kan muligvis hænge sammen med, at nattelivet var lukket ned i lange perioder i løbet af 2020 pga. Covid-19-pandemien.\nFigur 4: Andelen af voldssager opgjort på motivkategorier i 2017, 2018, 2019 og 2020\nAndelen af voldssager opgjort på motivkategorier\nI sagerne omhandlende racistisk og religiøst motiverede hadforbrydelser er den hyppigste kriminalitetstype hadefulde ytringer med henholdsvis 19 % og 24 % (henholdsvis 67 og 46 sager), mens hadefulde ytringer kun udgør 10 % af de seksuelt orienterede sager.\nEt hadmotiv kan være til stede i strafbare forhold, der har baggrund i forurettedes race, hudfarve, nationale eller etniske oprindelse, tro eller seksuelle orientering. Det er i den forbindelse ikke afgørende, om forurettede rent faktisk har den etniske oprindelse, tro, seksuelle orientering m.v., som gerningspersonen tillægger personen. Det afgørende er gerningspersonens subjektive opfattelse af forurettedes baggrund, og at denne opfattelse har været motiverende for den strafbare handling. Tabel 3 viser, hvordan hadforbrydelserne 2017 – 2020 fordeler sig på motivkategorierne i politiets monitering, hvor hovedkategorierne er racistisk motiverede, religiøst motiverede og seksuelt orienterede hadforbrydelser. Inden for de tre hovedkategorier skelnes der endvidere mellem en række underkategorier, som giver en nærmere specificering af motivet bag hadforbrydelsen.\nTabel 3: Hadforbrydelser i 2017, 2018, 2019 og 2020 fordelt på motivkategorier\nDer er i 2020 fortsat registreret en overvægt af racistisk motiverede sager, den næststørste kategori er religiøst motiverede sager, og den mindste kategori er seksuelt orienterede sager. Den underkategori, der har flest sager i 2020, er sager motiveret af gerningspersonens opfattelse af forurettedes race/hudfarve med 142 sager.\n[Til indhold] 4.5.1 Racistisk motiverede hadforbrydelser\nI alt 360 af de registrerede hadforbrydelsessager i 2020, var racistisk motiverede. Det svarer til 57 % af de i alt 635 registrerede hadforbrydelsessager i 2020. Der er inden for denne kategori tale om et bredt udsnit af både de kriminalitetstyper, som er mest fremtrædende i forbindelse med straffesagerne på hadforbrydelsesområdet, hvilket vil sige vold, trusler, hærværk og hadefulde ytringer, men også andre typer af sager. Hadmotivet er i mange tilfælde identificeret ved, at gerningspersonen har fremsat mundtlige eller skriftlige racistiske ytringer i forbindelse med det kriminelle forhold, f.eks. i forbindelse med et voldeligt overfald eller fremsættelse af en trussel, jf. eksemplerne nedenfor.\nPå baggrund af COVID-19s udspring i Kina har man internationalt – fx i USA og i Storbritannien – rapporteret om en stigning i hadforbrydelser begået mod personer med østasiatisk baggrund (Gover m.fl. 2020; Schumann & Moore 2021). Der har også i Danmark været en række hadforbrydelsessager som er relateret til COVID-19-pandemien – fx hvor personer trues med coronavirus. Fire sager af de COVID-19-relaterede hadforbrydelsessager har været rettet mod personer med østasiatisk baggrund.\nGennemgangen af sagerne inden for motivkategorien racistisk motiveret har vist, at det i praksis er vanskeligt at skelne mellem underkategorierne for de racistisk motiverede hadforbrydelser, dvs. om det kriminelle forhold har haft baggrund i forurettedes nationalitet/etnicitet, race/hudfarve eller øvrige racistiske bevæggrunde.\nSom nævnt i afsnit 4.4 vedrørende kriminalitetstyper er hadefulde ytringer den hyppigst forekommende kriminalitetstype i racistisk motiverede hadforbrydelsessager med 19 % af sagerne.\nPå de følgende sider præsenteres en række eksempler på sager omhandlende hadforbrydelser. Eksemplerne i tekstboksene vedrører anmeldte sager, og det er dermed ikke nødvendigvis sager, hvor der efterfølgende er rejst sigtelse eller tiltale eller sket domfældelse. Eksemplerne i tekstboksene stammer fra datasættet, der ligger til grund for denne årsrapport.\nI forbindelse med umotiveret vold udtalte sigtede blandt andet “fucking perker – din forbandede perker – jeg smadrer dig fandme perker“.\nDer var flere steder på huset malet graffiti, herunder flere hagekors, og blandt andet “fuck perker“. Ejeren af huset havde anden etnisk oprindelse end dansk.\nSom det er blevet påpeget i Rigspolitiets tidligere årsrapporter vedrørende hadforbrydelser, har flere studier vist, at der ses at være en sammenhæng mellem terrorhændelser og det efterfølgende antal af hadforbrydelser med racistisk og religiøst motiv, og at terrorhændelser kan fungere som ”trigger events” for stigninger i forekomsten af hadforbrydelser (Williams & Pearson 2016, Williams & Burnap 2016, Williams & Burnap 2015). Eksempelvis viser en amerikansk undersøgelse en sammenhæng mellem terrorangrebet på World Trade Center i 2001 og hadforbrydelser i USA, hvor hadforbrydelser rettet mod muslimer og arabere steg drastisk i ugerne umiddelbart efter terrorhændelsen (King & Sutton 2014). Ligeledes har man internationalt f.eks. set fremkomsten af COVID-19-pandemien som en ”trigger event”, som har igangsat en bølge af hadforbrydelser mod personer mod især østasiatisk baggrund (Schumann & Moore 2021).\n[Til indhold] 4.5.2 Religiøst motiverede hadforbrydelser\nI alt 194 af de registrerede hadforbrydelsessager i 2020 var religiøst motiverede. Det svarer til, at 31 % af de i alt 635 registrerede hadforbrydelsessager i 2020 var religiøst motiverede.\nSom nævnt i afsnit 4.4 vedrørende kriminalitetstyper er hadefulde ytringer den hyppigst forekommende kriminalitetstype i sagerne omhandlende religiøst motiverede hadforbrydelser.\nI 2020 var 45 % af de religiøst motiverede hadforbrydelsessager rettet mod muslimer. I 2019 var den tilsvarende andel 61 %. Antallet af hadforbrydelsessager rettet mod muslimer udgjorde 56 % i 2018 og 47 % i 2017. Muslimer er således den religiøse gruppe, der tegner sig som ofre for den største andel af de registrerede hadforbrydelsessager i 2019. Det bemærkes i den sammenhæng, at muslimer udgør den største religiøse minoritetsgruppe i Danmark, hvorfor det til en vis grad er forventeligt, at politiet modtager forholdsvis flere anmeldelser fra personer med muslimsk baggrund end fra personer fra mindre udbredte trosretninger.\nHadforbrydelsessager omhandlende jødedom tegner sig med 79 sager for det næsthøjeste antal af religiøst motiverede hadforbrydelsessager i 2020. Hadforbrydelsessager rettet mod jøder udgjorde i 2020 41 % af det samlede antal religiøst motiverede sager (194 sager). I 2019 udgjorde hadforbrydelsessager rettet mod jøder 28 % af det samlede antal religiøst motiverede hadforbrydelsessager (svarende til 51 ud af 180 sager), i 2018 udgjorde hadforbrydelsessager rettet mod jøder 23 % af det samlede antal religiøst motiverede hadforbrydelsessager (svarende til 26 ud af 112 sager), mens de i 2017 udgjorde 27 % (svarende til 38 ud af 142 sager). Det numeriske antal og den procentvise andel af hadforbrydelsessager rettet mod jøder er således steget betydeligt siden 2018.\nDet Jødiske Samfund i Danmark udgiver årligt en rapport, hvori registrerede antisemitiske hændelser i Danmark beskrives og analyseres. Rapporten bliver udarbejdet på baggrund af de anmeldelser, som AKVAH (Det Jødiske Samfund i Danmarks Afdeling for Kortlægning og Vidensdeling af Antisemitiske Hændelser) modtager. AKVAH registrerede i 2019 37 antisemitiske hændelser fordelt på kategorierne trusler, hærværk, antisemitiske ytringer og diskrimination. De 37 registrerede hændelser i 2019 er 8 hændelser færre end i 2018, hvor AKVAH registrerede 45 antisemitiske hændelser. Antallet af hændelser har varieret de sidste år, idet AKVAH i 2014 og 2018 registrerede over 40 hændelser, mens der blev registreret mellem 20 og 30 hændelser om året i 2015, 2016 og 2017. (Det Jødiske Samfund i Danmark 2020).\nAKVAH antager, at antallet af antisemitiske hadforbrydelser holdes kunstigt nede, fordi mange danske jøder, af frygt for antisemitisme, undgår at vise, at de er jødiske (Det Jødiske Samfund i Danmark 2019:7).\nI 2020 er der 25 hadforbrydelsessager rettet mod kristendommen og kristne. Dette er markant flere sager end i 2019, hvor der blev registreret 8 sager.\nDen store stigning i sager kan primært henføres til en række anmeldelser vedr. en serie trusselsbeskeder i form af sms’er til flere sognepræster i april og maj måned 2020. Omkring 50 pct. af alle sager vedrørende kristendom i 2020 stammer fra disse trusselsbeskeder.\nDer var malet en jødestjerne og ord på tysk på forurettedes postkasse, hvor der stod “ich bin jude“.\nGangbro påmalet graffiti med ordlyden ”muslim = cancer”.\nForurettede har på et socialt medie modtaget trusler på livet fra andre brugere. Forurettede har, efter at være konverteret fra islam til kristendom, modtaget en række trusler herunder om at blive slået ihjel samt at få skåret kønsdelen af.\n[Til indhold] 4.5.3 Seksuelt orienterede hadforbrydelser\n63 ud af de 79 76 seksuelt orienterede hadforbrydelsessager i 2020 var rettet mod homoseksuelle, men der ses også flere eksempler på sager, der omhandler hadforbrydelser mod transpersoner.\nEn sammenligning med de to øvrige motivkategorier viser – ligesom 2017, 2018 og 2019 – at der i de seksuelt orienterede hadforbrydelsessager oftere er flere involverede gerningspersoner, end det er tilfældet i de racistisk og religiøst motiverede hadforbrydelsessager. I 37 % af de seksuelt orienterede hadforbrydelsessager var der to eller flere gerningspersoner. Dette gør sig gældende i 19 % af de racistisk motiverede sager og 8 % af de religiøst motiverede sager. Det bemærkes, at disse sammenligninger er baseret på et forholdsvist lille antal sager, hvorfor det ikke kan udelukkes, at forskellene kan være udtryk for tilfældigheder. Dog er det sjette år i træk, at denne fordeling viser sig.\nSom nævnt i afsnit 4.4 vedrørende kriminalitetstyper udgjorde voldssager 13 % af de seksuelt orienterede hadforbrydelsessager i 2020 (10 ud af 79 sager). Dette er en mindre andel end de sidste 3 år, hvor cirka en fjerdedel af de seksuelt orienterede hadforbrydelsessager har omhandlet vold.\nSammenlignes politikredsene på tværs fremgår det, at 34 % (27 sager) af alle seksuelt orienterede sager i 2020 fandt sted i Københavns politikreds, mens Fyns Politi har den næststørste andel af det samlede antal seksuelt orienterede hadforbrydelsessager med 22 % (17 sager).\nForurettet blev overfaldet af en mand med et knytnæveslag. Forud for knytnæveslaget kaldte manden forurettede for “bøsse“, “svans” og “faggot“, ligesom gerningsmanden råbte “jeg gider ikke bøsser” og “jeg gider ikke gå ved siden af en svans“.\nForurettede adspurgt om pågældende var bøsse. Herefter kaldte mistænke ham for “bøsserøv” flere gange samtidig med, at han sparkede forurettede, slog ham i hovedet og spyttede på ham.\nEn person udtalte sig højrøstet og nedladende om de forurettedes seksuelle orientering ved et tilfældigt møde på gaden, herunder kaldte han dem: “bøsserøve“, “fucking bøsserøv“, “luder” og “din bøsse“.\nTabel 4 viser de registrerede hadforbrydelsers fordeling på forskellige typer af gerningssteder. Opgørelsen tager udgangspunkt i den gerningsstedsregistrering, som politiet foretager i hver enkelt sag ud fra en række foruddefinerede gerningsstedstyper. Disse gerningsstedstyper er herefter inddelt i seks overordnede kategorier: ”Offentligt tilgængelige steder”, ”Restaurant/beværtning/diskotek”, ”Privat bolig”, ”Arbejde/uddannelse”, ”Internettet” og ”Øvrige”. Et antal sager indeholder ikke oplysninger omkring gerningsstedet og er derfor kategoriseret som ”Ukendt”.\nTabel 4: Hadforbrydelser i 2017 2018, 2019 og 2020 fordelt på gerningssteder\nGerningssted 2017 2018 2019 2020\nOffentligt tilgængelige steder 174 193 236 272\nInternettet 73 89 128 164\nArbejdsplads/uddannelsessted 25 31 27 18\nPrivat bolig 74 74 101 126\nRestaurant/beværtning/diskotek 22 15 20 14\nØvrige 53 30 45 28\nUkendt 25 17 12 13\nI alt 448 449 569 635\nAf tabellen fremgår det, at det hyppigst forekommende gerningssted i 2020 er offentligt tilgængelige steder, det næsthyppigste sted er internettet og det tredjehyppigste sted er privat bolig. I perioden 2017-2020 ses der en tendens til, at internettet som gerningssted for hadforbrydelser er vokset. Der er således en stigning fra 16 % i 2017 til en andel på 26 % i 2020.\n[Til indhold] 4.6.1 Hadforbrydelser på offentligt tilgængelige steder\nI alt 272 af de 635 registrerede hadforbrydelser i 2020 blev begået på offentligt tilgængelige steder. Det svarer til, at 43 % af alle registrerede hadforbrydelsessager i 2020.\n191 af de hadforbrydelsessager, hvor gerningsstedet er et offentligt tilgængeligt sted, drejer sig om racistisk motiverede sager, 43 drejer sig om religiøst motiverede sager, og 37 drejer sig om seksuelt orienterede sager. Den hyppigste kriminalitetstype på offentligt tilgængelige steder i 2020 omhandler vold (34 sager). Herudover vedrører sagerne blandt andet hadefulde ytringer (39 sager), hærværk/graffiti (31 sager) og trusler (15 sager).\n[Til indhold] 4.6.2 Hadforbrydelser på internettet\nInternettet er med 164 af de i alt 635 sager den andenstørste gerningsstedskategori. I 2020 udgjorde hadforbrydelsessager på internettet dermed 26 % af det samlede antal hadforbrydelsessager.\nUd af de 164 sager, hvor gerningsstedet er registreret som internettet, drejer 99 sager sig om religiøst motiverede sager, 51 sager drejer sig om racistisk motiverede sager, 14 sager drejer sig om seksuelt orienterede sager og i 2 sager var det ikke muligt at fastlægge hadmotivet. Dette svarer til, at 60 % af hadforbrydelsessagerne på internettet var religiøst motiveret, 31 % var racistisk motiveret og 9 % var seksuelt orienteret.\nBlandt de religiøst motiverede hadforbrydelsessager fandt 51 % af sagerne (svarende til 99 ud af 194 sager) sted på internettet, mens henholdsvis 14 % af de racistisk motiverede hadforbrydelsessager (svarende til 51 ud af 360 sager) og 9 % af seksuelt orienterede hadforbrydelsessager (svarende til 14 ud af 79 sager) fandt sted på internettet. Procentmæssigt er der således en markant højere andel af de religiøst motiverede hadforbrydelsessager, der finder sted på internettet. Blandt de religiøst motiverede hadforbrydelsessager på internettet var 32 rettet mod islam og muslimer svarende til 40 % af samtlige hadforbrydelsessager omhandlende islam, mens 51 var rettet mod jødedom og jøder svarende til 73 % af samtlige hadforbrydelsessager omhandlende jødedom.\nSom tabel 5 viser, var der 88 hadforbrydelsessager i 2020, der fandt sted på sociale medier. Facebook var den hyppigst forekommende platform med 56 hadforbrydelsessager svarende til 34 % af alle sagerne på internettet. E-mail og SMS var den næstmest udbredte metode på mobil-/internettet med 57 sager svarende til 35 % af alle sager.\nTabel 5: Hadforbrydelsessager i 2017, 2018, 2019 og 2020 på mobil-/ internettet – fordeling på medier\nMedie 2017 2018 2019 2020\nSociale medier – heraf på\nFacebook 65 – heraf 58\npå Facebook 100 – heraf 70\npå Facebook 88 – heraf 56\nHjemmesider 2 1 7 19\nE-mail og SMS 5 4 19 57\nUkendt 1 1 2 0\nI alt 73 89 128 164\nI et norsk studie, der omhandler udviklingen inden for højreekstremisme i Norge, berøres blandt andet hadefulde ytringer på internettet. I studiet konkluderes det, at arenaerne for ekstremistisk aktivisme i høj grad er flyttet fra det fysiske rum til internettet, blandt andet i form af sociale medier, blogs og hjemmesider. I studiet beskrives det, hvordan denne ændring har medført både positive og negative konsekvenser.\nPå den positive side medfører den øgede ageren på internettet, at der bliver færre muligheder for fysiske og voldelige sammenstød mellem meningsmodstandere, mens den øgede ageren på internettet på den negative side betyder, at tærsklen for at fremsætte hadefulde ytringer er blevet lavere, og at det sandsynligvis har været med til at øge antallet af hadefulde ytringer på internettet markant. Derudover påpeges det i studiet, at en negativ konsekvens ved den øgede onlineaktivitet er, at aktivismen ikke længere er knyttet til specifikke geografiske steder, hvor der ofte findes lokale forebyggelsestiltag. Dermed er der en risiko for, at de personer, der ytrer sig hadefuldt på internettet, ikke opdages (Bjørgo 2018: 30 – 33).\nSom et led i Ytringsfrihedskommissionens arbejde med at vurdere ytringsfrihedens rammer og vilkår i Danmark foretog Justitsministeriets Forskningskontor i 2019 en undersøgelse af forskellige gruppers holdninger til og oplevelser med ytringsfrihed i Danmark. Af undersøgelsen fremgår det, at befolkningen i vid udstrækning har kendskab til ytringsfrihedens begrænsninger, og at der generelt er overensstemmelse mellem, hvad befolkningen tror, det er ulovligt at ytre, og hvad de mener, der bør være ulovligt at ytre (Justitsministeriets Forskningskontor 2020A: 2). Respondenterne i undersøgelsen blev blandt andet bedt om at forholde sig til en racistisk ytring fremsat i et åbent opslag på Facebook, der typisk ville være strafbar. Her fremgik det, at 65 % troede, at ytringen var ulovlig og, at 70 % mente, at ytringen burde være ulovlig. Der var dermed flere respondenter, der mente, at den ulovlige racistiske ytring burde være ulovlig, end respondenter, der troede, at ytringen var ulovlig (Justitsministeriets Forskningskontor 2020A: 29-30).\n[Til indhold] 4.6.3 Hadforbrydelser på arbejdspladser og uddannelsessteder\nI alt 18 af de 635 hadforbrydelser i 2020 fandt sted på forurettedes arbejdsplads eller uddannelsessted.\nUd af de 18 sager, hvor gerningsstedet er registreret som enten arbejdsplads eller uddannelsessted, drejer 16 sig om racistisk motiverede sager, én sag drejer sig om en religiøst motiverede sag og én drejer sig om seksuelt orienteret sag.\n[Til indhold] 4.6.4 Hadforbrydelser i privat bolig\n126 ud af de 635 hadforbrydelsessager i 2020 blev begået i eller i umiddelbar nærhed af forurettedes, gerningspersonens eller en anden impliceret persons private bolig (f.eks. opgang til lejlighed). 77 af sagerne, der er registreret med privat bolig som gerningssted, er racistisk motiveret, 33 er religiøst motiveret, og 16 er seksuelt orienteret.\n[Til indhold] 4.6.5 Hadforbrydelser på øvrige steder\nKategorien ”Øvrige steder” omfatter primært gravpladser og religiøse institutioner samt offentlige institutioner (f.eks. børneinstitutioner) og asylcentre. 28 af de registrerede hadforbrydelsessager i 2020 fandt sted på ”øvrige steder”. 2 af de 28 sager er foregået på et asylcenter eller udrejsecenter. 14 af de 28 sager fandt sted på en gravplads eller religiøs institution.\nDette afsnit baserer sig på personoplysninger fra de 635 hadforbrydelsessager fra 2020. De enkelte sager indeholder alene oplysninger om de involverede personers køn, nationalitet, og alder, hvorfor det på baggrund af datamaterialet kun er muligt at tegne et overordnet billede af, hvad der karakteriserer hadforbrydelsernes ofre samt sigtede personer i hadforbrydelsessagerne. Det bemærkes samtidig, at der, grundet det forholdsvist lave antal registrerede sager samt det antageligt høje mørketal, er en vis usikkerhed forbundet med opgørelserne, som derfor ikke nødvendigvis giver et repræsentativt billede af gerningspersoner og ofre i sager om hadforbrydelser.\n[Til indhold] 5.1 Gerningspersoner\nUd af de 635 hadforbrydelsessager i 2020, er der rejst sigtelse i 141 af sagerne. Der er 155 sigtelser i alt, idet der i 10 af sagerne er rejst sigtelse mod mere end én person. Der er rejst sigtelse mod 118 unikke personer, og 9 af disse personer, er sigtet for flere forhold.\nI 56 af de 141 sager, hvori der er rejst sigtelser, drejer sagen sig om hadefulde ytringer (straffelovens § 266 b), som også er den kriminalitetstype, hvor der var flest registrerede hadforbrydelsessager i 2020 (se tabel 2). Der er ligeledes rejst sigtelse i 23 sager omhandlende vold, og 18 gange er der rejst sigtelse i sager om trusler.\nUd af de 155 sigtelser er der i 142 af sigtelserne tale om en sigtet mand og i 13 af sigtelserne tale om en sigtet kvinde. 106 ud af de 118 unikke sigtede personer havde dansk statsborgerskab, mens de resterende 12 sigtede personer fordelte sig på 10 andre nationaliteter.\nAlderen på de sigtede spænder vidt, da den yngste sigtede var 15 år, og den ældste sigtede var 86 år.\nGennemsnitsalderen på de sigtede i de 155 sigtelser, der er rejst, er 39,5 år, hvilket er højere end gennemsnitsalderen for f.eks. voldsforbrydelser generelt. Her skal der dog tages forbehold for, at tallene baserer sig på et begrænset antal personer.\n[Til indhold] 5.2 Ofre\nOpgørelserne over ofre for hadforbrydelser er baseret på oplysninger om 379 forurettede, der er kategoriseret som forurettede eller anmelder/forurettet i 227 hadforbrydelsessager. Det vil sige, at der på en del sager optræder flere forurettede på samme sag. Ud af disse 379 forurettede er der 332 forurettede individer, og af disse 332 personer er 190 mænd og 142 kvinder.\n222 personer af de 332 forurettede personer er danske statsborgere. De resterende 110 forurettede\nrepræsenterer 37 forskellige nationaliteter. Det er værd at bemærke forskellen i nationalitetsfordelingen\nved gerningspersoner og ofre, idet ca. 10 % af gerningspersonerne ikke er danske statsborgere, mens det\ngælder for ca. 30 % af de forurettede.\nLigesom for gerningspersonerne ses der et stort spænd i de forurettedes aldre, idet den yngste forurettede var 5 år og den ældste 85 år. Gennemsnitsalderen for de forurettede er 35,5 år.\n[Til indhold] 6. Offerundersøgelser vedrørende hadforbrydelser i Danmark\nSelvom Rigspolitiet som nævnt arbejder målrettet på at gøre statistikken over hadforbrydelser så retvisende som muligt, er der fortsat et betydeligt mørketal  i form af sager, som ikke kommer til politiets kendskab. Derfor udgør offerundersøgelser en vigtig kilde i forhold til viden om det samlede omfang af hadforbrydelser i Danmark. Offerundersøgelserne kan give et indtryk af mørketallet på området og karakteren af hadforbrydelserne og kan således supplere politiets data, når indsatsen på hadforbrydelsesområdet skal tilrettelægges. I den forbindelse er det dog vigtigt at være opmærksom på, at forskellige offerundersøgelser anvender forskellige definitioner af hadforbrydelsesbegrebet, hvilket gør, at de ikke altid er sammenlignelige med politiets opgørelser, som baserer sig på en strafferetlig afgrænsning af hadforbrydelsesbegrebet (se nærmere om hadforbrydelsesbegrebet i indledningen til denne rapport).\nJustitsministeriets Forskningskontor har, siden 2008, i den årlige offerundersøgelse belyst voldsofres opfattelse af, om den voldshændelse, som de var udsat for, var motiveret af racisme eller ofrets (formodede) seksuelle orientering (homo- eller transfobi). Fra og med 2019 er der også spurgt om, i hvilket omfang volden – efter ofrets opfattelse – er motiveret af ofrets kønsidentitet (Justitsministeriets Forskningskontor 2020B: 80).\nAf den seneste undersøgelse, som omhandler data fra perioden 2008-2019, fremgår det, at 8 % af voldsofrene mener, at volden mod dem helt sikkert var motiveret af racisme. Det svarer til, at mellem 4.300 og 5.800 personer mellem 16 og 74 år årligt udsættes for racistisk motiveret vold ifølge offerundersøgelsen.\nDer er signifikant flere mandlige end kvindelige voldsofre, der angiver, at volden begået mod dem var eller måske var racistisk motiveret.\n3 % af voldsofrene angiver, at volden mod dem helt sikkert var motiveret af homo- eller transfobi. Det svarer til, at mellem 1.500 og 2.500 personer mellem 16 og 74 år årligt udsættes for vold på baggrund af deres (formodede) seksuelle orientering. Der er, modsat tilfældet for de racistisk motiverede voldstilfælde, ingen statistisk signifikant forskel mellem andelen af kvinder og mænd, der angiver, at volden begået mod dem var eller måske var motiveret af homo- eller transfobi. Beregningerne i Offerundersøgelsen er baseret på meget få observationer, og resultaterne er derfor behæftet med betydelig usikkerhed, for såvel vold motiveret af racisme som homo- eller transfobi.\nJustitsministeriets seneste offerundersøgelse viser, at anmeldelsestilbøjeligheden i forhold til hadmotiverede voldsforbrydelser tilsyneladende ikke adskiller sig væsentligt fra anmeldelsestilbøjeligheden for andre voldsforbrydelser, idet 42 % af ofrene for vold motiveret af racisme og 36 % af ofrene for vold motiveret af homo- eller transfobi selv har anmeldt volden. Blandt voldsofre generelt er denne andel i den samme periode (2008-2019) 36 %.\nFor første gang i offerundersøgelsen har man i 2020 undersøgt omfanget af udsathed for hadefulde ytringer på internettet (Justitsministeriets Forskningskontor 2021). Undersøgelsen viser, at 0,5 % af befolkningen har oplevet sig udsat for hadefulde ytringer på internettet inden for de sidste 12 måneder. Det svarer til ca. 21.100 personer om året (Justitsministeriets Forskningskontor 2021: 21).\n[Til indhold] 7. Tiltag på hadforbrydelsesområdet\nPolitiet har kontinuerligt fokus på at øge anmeldelsestilbøjeligheden blandt ofre for hadforbrydelser. Det er nødvendigt at hadforbrydelsessagerne anmeldes, så de kommer til politiets kendskab, for at politiet kan hjælpe i de konkrete sager samt gennemføre målrettede indsatser på hadforbrydelsesområdet.\nBedre information om hadforbrydelser\nMed henblik på at sikre bedre og mere oplysning om, hvornår en forbrydelse almindeligvis må anses for at være en hadforbrydelse, er der på politiets hjemmeside blevet lavet en dedikeret informationsside om hadforbrydelser (https://politi.dk/hadforbrydelser), som særligt er henvendt til personer, der har været udsat for en hadforbrydelse.\nFokus på anmeldelses- og afhøringssituationen\nPolitiet er bevidst om, at det at være udsat for en hadforbrydelse kan indebære en betydelig belastning for forurettede. På den baggrund skrev Rigspolitiet i juli 2021 til alle politikredse, at politikredsene skal være særligt opmærksomme på anmeldelses- og afhøringssituationen i potentielle hadforbrydelsessager således, at borgere ikke skal oplyse om sagen i det offentlige rum – hverken i forbindelse med anmeldelse eller afhøring. Det er endvidere et led i politiets uddannelse, at der skal være særlig opmærksomhed på, at forurettede for hadforbrydelser kan befinde sig i en sårbar situation, der bl.a. indebærer iagttagelse af særlige diskretionshensyn, jf. om politiets uddannelse nedenfor.\nPolitiet har løbende fokus på at styrke registeringen på hadforbrydelsesområdet, således at datagrundlaget bliver så retvisende som muligt\nPå trods af at der er etableret en moniteringsordning med særlige søgenøgler, som gør det muligt at identificere hadforbrydelsessager i politiets systemer, vidner moniteringen på området om, at det fortsat er en udfordring at sikre, at alle relevante sager registreres som hadforbrydelser ved brug af hadforbrydelsessøgenøglerne i politiets systemer. Rigspolitiet har derfor, som tidligere nævnt, med virkning fra 2017 revideret sin moniteringspraksis, således at der kan fremsøges et større antal relevante sager, uagtet at disse ikke er påført en søgenøgle eller et generelt søgeord, jf. afsnit 3 vedrørende årsrapportens datagrundlag.\nRigspolitiet foretager på den baggrund særskilt controlling af hadforbrydelsesområdet med henblik på at sikre en mere ensartet og øget anvendelse af hadforbrydelsessøgenøglerne.\nPolitiet har fokus på at sikre, at medarbejderne i politikredsene har de rette kompetencer til at håndtere hadforbrydelser professionelt og korrekt.\nUndervisning i politiets registrering og behandling af hadforbrydelser indgår som en integreret del af Politiskolens basisuddannelse. Herudover udbyder politiet et efter- og videreuddannelsestilbud i håndteringen af hadforbrydelser til alle politikredse. Formålet med uddannelsen er at klæde deltagerne på til at håndtere hadforbrydelsessager bedst muligt samt til at registrere hadforbrydelsessager korrekt i politiets sagsstyringssystem (POLSAS). På uddannelsen bliver deltagerne grundigt introduceret til anvendelsen af søgenøglerne, præsenteret for lovgivningen på området og for, hvordan en hadforbrydelsessag bedst muligt efterforskes og belyses. Herudover indgår der oplæg fra forskellige interesseorganisationer med henblik på at give deltagerne et indblik i, hvordan det er at være en del af en udsat minoritetsgruppe, og hvordan anmeldelsessituationen og mødet med politiet opleves, når man har været udsat for en hadforbrydelse.\nUddannelsestilbuddet er senest revideret således, at de kommende deltagere også vil blive præsenteret for oplæg om bl.a. kognitiv afhøring med henblik på at have yderligere fokus på håndteringen af sårbare ofre. Derudover vil uddannelsestilbuddet blive udvidet fra et én-dags kursus til et to-dagskursus med virkning fra 2022.\nPolitiet har dialog med en række centrale interessenter på hadforbrydelsesområdet, herunder Institut for Menneskerettigheder, Landsforeningen for bøsser, lesbiske, biseksuelle og transpersoner (LGBT), Muslimernes Fællesråd og Det Jødiske Samfund i Danmark.\nIntentionen er, at der gennem afholdelse af dialogmøder etableres et tættere og løbende samarbejde således, at politiet kan udveksle erfaringer med interessenterne samt få et nærmere indblik i, hvordan hadforbrydelsesområdet opleves og udvikler sig. Dialogmøderne har været afholdt med jævne mellemrum over de seneste fem år, og det er intentionen at forsætte møderne.\nDa det fra maj 2021 er blevet en strafskærpende omstændighed, hvis man udsættes for kriminalitet på baggrund af et handicap, jf. straffelovens § 81 stk. 6, har politiet også indledt dialog med Danske Handicaporganisationer.\nHerudover mødes Rigspolitiet med jævne mellemrum med andre og mindre interesseorganisationer, som ønsker at indgå i en dialog med politiet om hadforbrydelsesområdet.\nPolitiet har de seneste år haft fokus på at indhente viden og etablere samarbejder via deltagelse i internationale netværk vedrørende hadforbrydelser.\nAktuelt deltager politiet i en række arbejdsgruppemøder vedrørende indsamling og registrering af data på hadforbrydelsesområdet. Møderne er organiseret af EU’s Fundamental Rights Agency (FRA). Arbejdsgruppen, der består af repræsentanter fra alle medlemslandende i EU, har blandt andet udarbejdet en guide omhandlende nøgleprincipper i forhold til myndighedernes registrering af hadforbrydelser (EU Kommissionen 2017).\nPolitiet deltager ligeledes i en arbejdsgruppe under\nOSCE’s Office for Democratic Institutions and Human Rights (ODIHR) vedrørende forbedringen af forholdene for ofre for hadforbrydelser i hele OSCE-regionen.\nHerudover deltager politiet og anklagemyndigheden i et mødeforum under EU Kommissionen omhandlende bekæmpelse af racisme, fremmedhad og andre former for intolerance. Formålet med dette mødeforum er, at medlemslandene kan diskutere og erfaringsudveksle ”best practice” inden for hadforbrydelsesområdet, f.eks. forebyggelse og bekæmpelse af hadforbrydelser samt støtte til ofre for hadforbrydelser.\nRigspolitiet overtog pr. 1. november 2015 den nationale kontaktpunktsfunktion i forhold til OSCE’s Office for Democratic Institutions and Human Rights (ODIHR). Siden overtagelsen af ansvaret på hadforbrydelsesområdet har Rigspolitiet i denne funktion deltaget i ODIHR-konferencer vedrørende hadforbrydelser og bidrager herudover løbende med opgørelser over antallet af hadforbrydelser i Danmark til ODIHR’s årlige hadforbrydelsesopgørelser.\n[Til indhold] Litteratur\nBjørgo, Tore (2018). Høyreekstremisme i Norge – Utviklingstrekk, konspirasjonsteorier og forebyggingsstrategier. Politihøgskolen, Oslo.\nDet Jødiske Samfund i Danmark (2019). Rapport om antisemitiske hændelser i Danmark i 2018.\nhttps://mosaiske.dk/wp-content/uploads/akvah-2018.pdf (hentet d. 20.07.2021).\nDet Jødiske Samfund i Danmark (2020). Rapport om antisemitiske hændelser i Danmark i 2019.\nhttps://mosaiske.dk/wp-content/uploads/rapport-om-antisemitiske-haendelser-i-danmark-2019-210107.pdf (hentet d. 20.07.2021).\nEjrnæs, A., Scherg, R. H., Cold, A., & Staunstrup, J. K. (2021). Natteliv og vold. En geografisk analyse af udviklingen i nattelivsrelateret vold under coronapandemien. Roskilde universitet.\nEU Kommissionen (2017). Improving the recording of hate crime by law enforcement authorities – Key guiding principles.\nhttp://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/ec-2017-key-guiding-principles-recording-hate-crime_en.pdf (hentet d. 07.06.2018).\nGover, A.R., Harper, S.B. & Langton, L. Anti-Asian Hate Crime During the COVID-19 Pandemic: Exploring the Reproduction of Inequality. Am J Crim Just 45, 647–667 (2020).\nhttps ://doi .org /10.1007/s12103-020-09545-1 [19. november 2020: Videresendes til https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs12103-020-09545-1, der har link til selve rapporten. Tina Thranesen]\nJustitsministeriets Forskningskontor (2020A). Ytringsfrihed i Danmark: En undersøgelse af danskernes holdninger til og oplevelser med ytringsfrihed.\nJustitsministeriets Forskningskontor (2020B). Udsathed for vold og andre former for kriminalitet. Offerundersøgelserne 2005 – 2019.\nJustitsministeriets Forskningskontor (2021). Udsathed for vold og andre former for kriminalitet. Offerundersøgelserne 2005 – 2020.\nPolitiet (2020). https://politi.dk/statistik/hadforbrydelser\nRigsadvokaten (2021). Afsnittet om hadforbrydelser\nhttps://vidensbasen.anklagemyndigheden.dk/h/6dfa19d8-18cc-47d6-b4c4-3bd07bc15ec0/VB/9a3713eb-707e-4cbe-a6c7-a8dbf8785751?showExact=true hentet d. 22.08.2021).\nSchumann, S., & Moore, Y. (2021). Timing is Everything: The COVID-19 Outbreak as a Trigger Event for Sinophobic Hate Crimes in the United Kingdom. CrimRxiv.\nhttps :// doi. org /10.21428/cb6ab371.283a70a2 [19. november 2020: Videresendes til https://www.crimrxiv.com/pub/covidhatecrime/release/1. Tina Thranesen]\nWilliams, M. & Burnap, p. (2015). Cyberhate on Social Media in the Aftermath of Woolwich: A case study in Computational Criminology and Big Data. https://academic.oup.com/bjc/article/56/2/211/2462519 (hentet 04.08.2020).\nWilliams, M. & Pearson, O. (2016). Hate Crime and Bullying in the Age of Social Media. https :// orcamwe. cf. ac. uk /88865/1/Cyber-Hate-and-Bullying-Post-Conference-Report_English_pdf.pdf (hentet d. 29.05.2016) [19. november 2020: Ny url.: https://orca.cardiff.ac.uk/88865/1/Cyber-Hate-and-Bullying-Post-Conference-Report_English_pdf.pdf Tina Thranesen]\nI Rigspolitiets årsrapport vedrørende hadforbrydelser i 2015 hed denne kategori ”Transvestisme”, men efter dialog med LGBT Danmark er Rigspolitiet blevet opmærksom på, at det er mere retvisende med den nuværende titel ”Transvestisme/Transkønnethed”. I moniteringsordningen hedder søgenøglen dog fortsat ”Transvestisme”\n[Retur] I et mindre antal sager har det på grund af manglende oplysninger ikke været muligt at specificere hadmotivet. Sagerne er dog medtaget som hadforbrydelser, idet sagsbehandler, anmelder eller forurettede har angivet, at der kan have været tale om en hadforbrydelser.\n[Retur] Det kan endvidere nævnes, at Rigspolitiet i september 2018 foretog en generel gennemgang og revidering af den samlede søgenøglestruktur i dansk politi med henblik på en forbedret anvendelse af søgenøglerne. Dette indebar en forenkling af strukturen og en større brugervenlighed i søgenøglerne. I forbindelse med revisionen af søgenøglestrukturen fulgte et controllingsspor, der skal gøre det muligt for Rigspolitiet at følge med i, om søgenøglerne anvendes korrekt. Der er herudover blevet udpeget dataansvarlige medarbejdere i de 12 politikredse.\n[Retur] Dette kunne for eksempel være tilfældet, hvis gerningen har fundet sted på en bar, der er kendt som et sted, der ofte frekventeres af homoseksuelle, eller hvis gerningen har fundet sted i eller ved en religiøs bygning.\n[Retur] I Rigsadvokatmeddelelsen nævnes følgende indikationer for, at der foreligger et hadmotiv: 1. Mundtlige tilkendegivelser 2. Plakater, graffiti m.v. 3. Mistænktes tilhørsforhold/sympatier og 4. Forurettedes forhold m.v. eller gerningsstedet\n[Retur] I et mindre antal sager har det på grund af manglende oplysninger ikke været muligt at specificere hadmotivet. Sagerne er dog medtaget som hadforbrydelser, idet sagsbehandler, anmelder eller forurettede har angivet, at der kan have været tale om en hadforbrydelse.\n[Retur] Denne kategori indeholder sager, hvor det er konstateret, at der har været et racistisk motiv, men hvor det ikke har været muligt at definere motivet som omhandlende enten nationalitet/etnicitet eller race/hudfarve.\n[Retur] AKVAH’s rapport vedrørende hændelser i 2020 er på tidspunktet for udarbejdelsen af Rigspolitiets årsrapport vedrørende hadforbrydelser i 2020 ikke offentliggjort, hvorfor der henvises til AKVAHS’s rapport vedrørende antisemitiske hændelser i 2019.\n[Retur] I alle tre motivkategorier indgår der sager, hvor antallet af gerningsmænd er ukendt, og det kan derfor ikke udelukkes, at nogle af disse sager også kan omhandle to eller flere gerningsmænd. I de seksuelt orienterede hadforbrydelsessager var antallet af gerningspersoner ukendt i 9 % af sagerne (6 sager). I de racistisk motiverede hadforbrydelsessager var antallet af gerningspersoner ukendt i 22 % af sagerne (71 sager) og i de religiøst motiverede hadforbrydelsessager var antallet af gerningspersoner ukendt i 27 % af sagerne ( 48 sager).>\n[Retur] I de tilfælde, hvor politikredsens sagsbehandler ikke har påsat sagen en gerningsstedstype, har Rigspolitiet ifm. moniteringen påsat en gerningsstedstype.\n[Retur] Kategorien ”Restaurant/beværtning/diskotek” kan også siges at vedrøre hadforbrydelser på offentligt tilgængelige steder, men er her opgjort særskilt, fordi den i høj grad omfatter hadforbrydelser i nattelivet.\n[Retur] I én sag var det ikke muligt at specificere hadmotivet.\n[Retur] Hadforbrydelser på internettet dækker over hadforbrydelser på elektroniske medier i bred forstand dvs. både sager der er sket på hjemmesider, sociale medier, e-mail og beskedtjenester herunder SMS.\n[Retur] Sagsoplysningerne er baseret på datatræk fra primo august 2021.\n[Retur] Der er forskellige årsager til, at der ikke indgår oplysninger fra alle 635 hadforbrydelsessager i denne opgørelse. Dels er der i et antal sager ikke angivet en forurettet, dels har det i et antal sager ikke været muligt at afgøre, om anmelderen i sagen er identisk med den forurettede.\n[Retur] Det bemærkes, at opgørelsen både omfatter personer, der er tildelt dansk statsborgerskab ved fødslen og personer, der har fået tildelt dansk statsborgerskab senere i livet.\n[Retur] Den kriminalitet, der ikke politianmeldes eller på anden vis registreres af politiet.\n[Retur] Fra og med 2020-undersøgelsen er der desuden spurgt ind til offerets opfattelse af tilstedeværelse af et eventuelt hadmotiv i forbindelse med udsathed for hærværk. Offerundersøgelsen vedr. udsathed for hadforbrydelser i forbindelse med vold og hærværk vedr. 2020 er på tidspunktet for udarbejdelsen af nærværende årsrapport ikke offentliggjort.\n[Retur] Fra og med 2020-undersøgelsen er der spurgt om, i hvilke omfang, der efter offerets opfattelse er tale om vold der er motiveret af offerets (formodede) religiøse overbevisning.\n[Retur] Som det bemærkes af Justitsministeriet Forskningskontor ifm. diskussionen af omfanget af udsathed for hadefulde ytringer på internettet, så er det kun nogle typer hadefulde ytringer der er kriminaliseret i den danske straffelovs bestemmelser: § 266 (trusler), § 266 b (alvorlige hadefulde ytringer), § 267 (æreskrænkelser) og § 268 (bagvaskelser). Det er uvist, i hvilket omfang det, de adspurgte angiver at have været udsat for, i alle tilfælde er kriminaliseret i dansk lov (Justitsministeriet Forskningskontor 2021: 21).\n[Retur] Organisationen for sikkerhed og samarbejde i Europa\nRapporten – Hadforbrydelser i 2020 – hos politiet i pdf-format.\nUdgivet i: Kategorier2015~ RigspolitietSøgeord: Tagsbiseksuelle og transpersoner, Bøsser, Det Jødiske Samfund i Danmark, Diskrimination, EU-Kommissionen, FRA, Fundamental Rights Agency, Hadefulde ytringer, Hadforbrydelser, Homofobi, Homoseksualitet, Institut for Menneskerettigheder, Justitsministeriets Forskningskontor, Kønsidentitet, Kønsudtryk, Landsforeningen for bøsser, Lesbiske, LGBT Danmark, Lov om forbud mod forskelsbehandling på grund af race m.v., Muslimernes Fællesråd, ODIHR, Office for Democratic Institutions and Human Rights, OSCE, Racediskriminationsloven, Seksualitet, Seksuelle orientering, Seksuelt orienteret, Straffelovens §§ 266 b og 81 nr. 6, Transfobi, Transkønnede, Transkønnethed, Transpersoner, Transvestisme, Ytringsfrihedskommissionen


Derfor skal du hyre hjælp til transport til Ukraine - perleisolering.dk\nStår du til at skulle have fragtet varer eller andet til Ukraine? Så kan du måske stå med en masse spørgsmål om, hvordan du bedst får løst den opgave. Til dit held så findes der professionelle transportfirmaer, som du kan hyre ind til opgaven. Og det er der mange fordele ved at gøre.\nFordelene ved hjælp til transport til Ukraine\nFor at kunne løse en opgave der involverer transport til Ukraine, så skal der naturligvis være de rette køretøjer og vognmænd til rådighed. Hvis ikke det er noget, du selv er i besiddelse af på din arbejdsplads, så er det klart en fordel, at du hyrer hjælp til opgaven.\nNår du tager fat i et professionelt transportfirma, der løbende har opgaver i udlandet, så kan du forvente, at de har lige den erfaring, der skal til for at løse opgaven. Det vil blandt andet betyde, at de kender de rette ruter de skal tage, og at de har styr på de eventuelle tilladelser, der skal være for det, der fragtes med.\nNoget der også taler for hjælp til transport til Ukraine er, at transportfirmaet kan sikre, at dine ting kommer frem til tiden – og ikke mindst sikkert frem. Og dette kan være afgørende for, at du har lyst til at tage et transportfirma i brug igen, og at dine leverandører eller kunder bliver tilfredse med samarbejdet med dig.\nHvordan vælger du et firma til transport til Ukraine?\nFor at du får en god oplevelse med transport til Ukraine, så skal du selvfølgelig finde det helt rette transportfirma. Her kan du både kigge efter, hvor mange års erfaring firmaet har med transport, både til dette land og andre lande. Du kan høre ind til, hvordan de sikrer sig, at dine ting kommer frem til tiden, og hvad de gør for at få dine varer godt frem.\nMarch 12, 2021 Cecilie Mortensen fragt til ukraine Leave a comment


The Work via email | En vej til frihed\nNu kan du undersøge\nen enkelt smertefuld overbevisning\nmed The Work\nUndersøg dine smertefulde overbevisninger – hjemme i din egen stue – med The Work, når du har bedst tid til det!\n– Vi starter med at aftale hvilken dag, vi kan starte.\n– Du formulerer din problemstilling og sender den til mig på email.\n– Jeg udvælger en overbevisning i det, du har skrevet, som du med min vejledning og støtte kan lave The Work på. Hvis du allerede selv ved, hvilken overbevisning, du vil arbejde med, sender du selvfølgelig bare den til mig.\n– Herefter guider jeg dig, trin for trin, email for email, gennem processen med at lave The Work på overbevisningen. Vi kan enten sætte tid af til at lave sætningen inden for et aftalt tidsrum. Dette kan være plus minus, da det er forskelligt, hvor lang tid det tager at undersøge en overbevisning. Det er også muligt at lave den over en hel dag eller flere dage. Det afhænger af, hvad der passer ind i dit liv. Alt kan være lige godt.\n– Hvis du intet kender til The Work, vil jeg gøre det forståeligt for dig undervejs.\n– Jeg vil understrege andre overbevisninger, som dukker op undervejs, mens vi undersøger den aftalte tanke. Dem kan du selv lave The Work på eller du kan bestille en facilitering mere. Det er op til dig. Hensigten er, at du på et tidspunkt kan selv.\nFordelen ved at lave The Work på denne måde er, at du svarer på spørgsmålene, når du har tid og du kan sidde i din egen stue og undersøge dine overbevisninger. Ligesom du ikke behøver at gå ud af døren for at møde mig. Hvis f.eks. du er alene hjemme med børnene, kan du svare på mine spørgsmål, hver gang du har tid, hvis dette er vores aftale. Dvs. du kan lave en sætning over en hel dag. Det betyder også, at du kan blive faciliteret, selvom du har en lille ny:)\nSkriv til mig på twsession@envejtilfrihed.dk\nNår vi har aftalt en startdato sætter du 75 kr. ind på:\nReg.nr.: 2410 – Konto nr.: 0742332365\nSå sender du mig din første mail med en overbevisning eller din problematik\n… og så er vi i gang:-)\nDu er ved at tage dit første skridt til en vej til frihed.


→ Køb Opbevaringskasser i Gråsten [GUIDE]\nEr du på udkig efter opbevaringskasser i Gråsten? Vi anbefaler følgende webshops…\nDe fleste butikker på nettet frembyder i øjeblikket en hel del forskellige fragttyper. Den mest anvendte er i vore dage at afsende til en pakkeshop, hvor det er nemt for dig at hente bestillingen præcis når det passer dig. Løsningen er nemlig særligt let, og ofte desuden den mest letkøbte fragtmulighed.\nDu bør tillige udse dig at få produkterne sendt til din adresse eller til adressen hvor du arbejder. Denne bliver en gang i mellem en lille smule mindre prisbillig, men ligeledes rigtig ukompliceret. Den mest prisbevidste form for levering af opbevaringskasser i Gråsten vil dog i de fleste tilfælde være selv at hente pakken, men dette forudsætter at du har bopæl lige ved opbevaringskasser i Gråsten online webshoppens adresse.\nFragttiden er virkelig udslagsgivende hvis man har behov for din pakke lige om lidt, og af den grund er det komplet relevant at man kigger nærmere på tidshorisonten for levering ved den vedkommende vare.\nEn lang række opbevaringskasser i Gråsten online butikker giver løfte om levering efter en enkelt hverdag på en række af deres varenumre, men vær vagtsom da det påkræver at ordren gennemføres inden et givent klokkeslæt, med det formål at de garanteret kan nå at få opbevaringskasser i Gråsten pakket forinden de pakkeansatte har fri.\nVisse internet varehuse yder portofri fragt, men tit gælder det kun hvis man køber for en fastsat sum. Som alternativ må du overveje den mest letkøbte leveringsmulighed, som tit – uafhængig om du opholder sig tæt på Odense, Middelfart eller Hammel – er at få fragtfirmaet til at levere produkterne til et udleveringssted.\nDet er efterhånden i høj grad problemfrit for enhver at finde de laveste priser på opbevaringskasser i Gråsten hos forskellige butikker på nettet, og af den grund har flere e-firmaer været presset til at at stampe salgspriserne på mange af deres varer – til babyer og børn, men ligeledes til damer og herrer – eftertrykkeligt, og endda nogle gange love fragt uden betaling.\nDerfor kan det imidlertid blive udbytterigt at tjekke enkelte internet outlets efter opbevaringskasser i Gråsten udsalg inden du gennemfører dit køb, sådan at du er garanteret at få fat i den mindst kostelige pris.\nDu skal imidlertid huske på, at ifald en online butik markedsfører opbevaringskasser i Gråsten for en udsalgspris der kan ses som urealistisk beskeden, så kunne det mange gange være en indikation på en uægte netshop. Betalinger med kort er på den anden side omsluttet af en foranstaltning, der støtter en overfor fup internet selskaber.\nGenerelt foreslår vi kortkøb eller MobilePay. Som en anden løsning bør du drage nytte af en afbetalingsløsning fra eksempelvis ViaBill, forudsat du vil finansiere regningen senere.\nFør folk køber opbevaringskasser i Gråsten i en shop behøver man når alt kommer til alt overveje netbutikkens handelsbetingelser, det er dog tit ikke super interessant.\nEt alternativ kan derfor være at bemærke om e-forretningen er medlem af e-mærke ordningen, siden det kan være en påvisning af at internet shoppen tilslutter sig gældende dansk lovgivning, samt at internet firmaet en gang i mellem tilses af fagmænd som er inde i retningslinjerne. Derudover tilbydes du chance for support, hvis du forvoldes vanskeligheder med din shopping.\nEndvidere foreslår vi at køber er oppe på mærkerne omkring de mest relevante vedtægter der er gældende for bestillingen, som for eksempel hvilken returrettighed på opbevaringskasser i Gråsten internet forhandleren bruger. I den forbindelse er det ligeledes vigtigt, at man stadigvæk beholder ens købsbekræftelse, så man altid vil kunne vidne om handlen, uden hensyn til om du er på indkøb til en dreng eller pige.\nTrustpilot byder på forholdsvis fantastiske muligheder for at dechifrere forskellige eksisterende køberes betragtninger og derfor er det smart, at du vurderer internet butikkens opbevaringskasser i Gråsten ratings forinden du handler.\nFacebook resulterer i lige så vel en lang række tiltalende løsninger til at få indblik i internet forretningens kundefokus. Her er der en række internet webshops som giver kunderne mulighed for at frembringe en anmeldelse af deres købsoplevelse, som også burde drages fordel af til at afveje hvor glade kunderne er.\nDenne side finansieres af reklamer. Vi arbejder sammen med adskillige webbutikker idet vi introducerer butikkernes produkter, og tjener betaling forudsat den bruger vi sender videre foretager et køb.\nOrientering vedrørende opbevaringskasser i Gråsten og online forhandlere opretholdes løbende, men der tages ikke ansvar for ændringer der er blevet udført siden vi senest opdaterede sidens informationer.\nOpbevaringskasser i Gråsten – Køb opbevaringskasser i Gråsten


3000 gravhøje beskadiget af landmændene | NATURBESKYTTELSE.DK\n3000 gravhøje beskadiget af landmændene\nPosted on\t27. oktober 2008 12:17 by Peder Størup\nDer bliver pløjet for tæt på gravhøjene på de danske marker. Landmændene er ikke gode nok til at passe på fortidsminderne, og med deres maskiner har de beskadiget hele 3000 af dem.Kulturarvsstyrelsen regner nu med at politianmelde flere af de landmænd, der har gjort skade på fortidsminderne.I år blev tilsynet med fortidsminderne lagt ud til museerne. Og den ordning har givet Kulturarvsstyrelsen nye informationer.\n– Det vi får indberetninger om fra muserne. Det er for eksempel, at der er pløjet for tæt på, siger HenrikJarl Hansen, der er kontorchef i Kulturarvsstyrelsen til P4.\nIfølge Naturplejeloven skal landmændene holde to meters afstand til fortidsminder, når de arbejder på markerne. Men det gør mange af dem åbenbart ikke.\n– Der er ikke nogen undskyldning, så vi skal bare se og have orden på det, siger formanden for Dansk Landbrug, Ib W. Jensen. Han mener, at de uforsigtige landmænd skal straffes. – I allerværste fald kan man jo risikere at komme i fængsel. Ellers er det jo bødestraf, siger han.\nOg ifølge Kulturarvsstyrelsen kan flere landmænd også godt regne med at få besøg af politiet. – Der vil formentlig blive nogle politianmeldelser. Jeg kan slet ikke forstille mig andet, siger Henrik Jarl Hansen.\nAf Peder Størup. Ikke kun Gravhøjene bliver ødelagt. Her er der et eksempel på en helligkilde, der er forsøgt tørlagt, trods det at ejer og forpagter er bekendt med kildens eksistens og beskyttelse. Kildens historie er beskrevet, og udgør en vigtig del af den lokale og nationale kulturhistorie.\nTags: gravhøje, Gravhøje ødelægges, grøn vækst, Landbrug, naturbeskyttelse


ITU-studerende: Det handler ikke kun om at skrive kode - mit arbejde skal give mening | Version2\nMange studerende ved IT-Universitetet ville uden problemer kunne gå direkte ud i et job med en bachelor i softwareudvikling, og Jakob Roos, der er nået til 3. semester, har da også tænkt tanken. Men indtil videre er det planen at gå efter kandidaten. (Privatfoto) Illustration: Privatfoto\nGoogle, Microsoft og Apple hitter som drømmearbejdspladser for 21-årige Jakob Roos, der går på 3. semester på IT-Universitetet, hvor han tager en bachelor i softwareudvikling. Men et meningsfyldt job er første prioritet.\nAnnika Ipsen redaktion@version2.dk Onsdag, 29. november 2017 - 5:04 5\nDet vil da være meget fedt med et visitkort, hvor der står Google, Microsoft eller Apple på i fremtiden. Men for 21-årige Jakob Roos, der går på 3. semester på IT-Universitetet, hvor han er i gang med en bachelor i softwareudvikling, er det allervigtigst, at hans fremtidige job giver mening.\n»Det er attraktivt for mig, hvis jeg fremadrettet kan arbejde med noget, der interesserer mig. Jeg har tidligere både arbejdet i SFO og som lærervikar – og det giver mening, hvis jeg for eksempel som færdiguddannet kan kombinere det, jeg brænder for, med børn og indlæring ved at integrere it i skolelivet,« siger Jakob Roos.\nFremtidens drømmejob handler altså ikke nødvendigvis om den fede hyre, masser af fryns eller prestigefyldte virksomheder, men om mening. For ham selv, den kommende arbejdsplads og gerne for samfundet.\n»Jo mere jeg arbejder med softwareudvikling, desto mere har jeg indset, at it er et værktøj – et ufatteligt relevant værktøj – men det handler ikke bare om at skrive koder, som ikke ret mange forstår. Det handler om at få en kommende arbejdsplads til at forstå, hvordan man bruger det. Og så må det gerne give mening for samfundet,« konkluderer Jakob Roos.\nHan ville dog aldrig sige nej tak til et spændende job hos en af de store frontfigurer i markedet som for eksempel Google, Microsoft eller Apple.\nBachelor i softwareudvikling\nDe studerende lærer at designe og programmere software på den treårige bacheloruddannelse i softwareudvikling på IT-Universitetet, ligesom de kommer til at arbejde med kommunikation, formidling og forretning. Det giver dem forudsætninger for at udvikle og designe it-løsninger og samtidig rådgive virksomheder eller organisationer om at tage en løsning i brug.\nMålet er, at de studerende skal kunne deltage i og lede internationale udviklingsteams i virksomheder. Ud over de klassiske datalogiske kurser i programmering, algoritmer, datastrukturer og databaser har de også kurser i brugercentreret design, forretningsprocesser og ledelse.\nVirksomheder søger kontakt\nHan mærker i høj grad, at landets it-virksomheder er ivrige efter at komme ud på IT-Universitetet, så de studerende kan få øjnene op for netop deres virksomheder.\nDet gælder blandt andet i forbindelse med projektsamarbejde og IT-Universitetets karrieremesse, IT Match Making, der afholdes to gange om året, i marts og oktober, og hvor de studerende kan snakke med virksomhederne om studiejob og fuldtidsjob.\n»I faget ‘projektarbejde og kommunikation’ kom Schneider Electric, Det Kongelige Teater, Semler Group, Clearidium og Watagame ud på universitetet. Der er så meget aktivitet på skolen, hvor virksomhederne kommer ud – og mange skal promovere sig selv i forhold til studiejob,« fortæller Jakob Roos, der derfor har fået øjnene op for, at der er mange virksomheder med spændende it-projekter, som han ikke lige havde tænkt på.\nGør sig klar til studiejob\nJakob Roos har endnu ikke et studiejob, men vil gerne have det i nær fremtid. Han føler sig dog endnu ikke helt klar til det. Rigtig mange af hans studiekammerater har allerede studiejob eller er for tiden i gang med samtaler i håbet om at få det snart.\n»Men det er smart, at virksomhederne kommer herud – og vi kan byde ind med, hvordan forskellige projekter kan løses. Det er jo en måde, vi kan bruge vores håndværk på og få bevist, at vi kan mestre vores fag og gøre et reelt stykke arbejde,« siger han.\nVed at være aktive på universitetet oparbejder virksomhederne goodwill hos de studerende, især fordi de kommer med reelle problemer, som de gerne vil have løst; om det så er et biografsystem, et danmarkskort med fuld funktionalitet, et spil, der skal udvikles for gaming-virksomheden Unity, eller om der skal fikses noget it i Danmarks Radio eller på Det Kongelige Teater.\nHvad skal jeg bruge kandidaten til?\nOplevelsen er, at der indimellem er studerende, der bliver fristet til at tage et job og aldrig kommer tilbage på universitetet igen. De bliver opslugt af de spændende opgaver – og måske også af lønnen.\nJakob Roos indrømmer da også, at han nogle gange har tænkt over, hvad han skal bruge en kandidatgrad til, hvis han med en bachelor kan løse spændende opgaver i virksomhederne.\n»Vi lærer så meget, at vi ret hurtigt kan komme ud på arbejdsmarkedet og gøre en forskel i en virksomhed, og derfor har tanken om, hvad jeg skal bruge kandidaten til, da strejfet mig. Men alligevel tror jeg, at når jeg er bachelor, så føler jeg, at der er nye ting, jeg skal lære,« siger Jakob Roos, der gør sig klar til at blive plukket af en af de danske it-virksomheder.\n#1 Casper Pedersen 29. november 2017 - 09:22\nHan vil da få en gevaltig overraskelse. En stor del af IT arbejde giver overhovedet ingen mening, men man gør det alligevel da en eller anden har på et eller andet tidspunk fået en "god" ide.\n#2 Frithiof Andreas Jensen 29. november 2017 - 12:13\nRe: Give mening.....\nJah, og det arbejde der giver mening er der heller ingen der vil betale for at få udfört!\nMen ... jeg synes ikke at de unge mennesker i dag er så dårlige. Hvis de her "millenials" pludseligt rotter sig sammen om noget i den fysiske verden så kunne tingene hurtigt blive bedre.\nDer er bare så mange distraktioner og forhindringer placeret omkring dem så de ender nok også desvärre som en flok halv-gamle men relativt vel-lönnede, kynikere :)\n#3 Børge Svingalius 30. november 2017 - 09:48\ner det vigtigste nøgleord, Jakob Roos (er du hollænder?), du skal huske på i din fremtidige færd ind i IT-verdenen. Når du er færdiguddannet er der intet arbejde der ikke hedder noget med IT og udviklere vil besidde stillinger med meget stor indflydelse.\nDet vigtigste du skal huske er at være kritisk og tænke selv. Når folk foreslår brugen af kunstig intelligens til valg af dagsinstitution til dit barn, så kig længere end din foretrukne kode-editor. Dit arbejde skal nemlig 'give mening' og det gør det kun hvis du stiller spørgsmålstegn ved det. Og de spørgsmål bliver kun vigtigere.\nNå ja, og held og lykke med fremtiden :)\n#4 Emil Julius Konstantinovitz 3. december 2017 - 11:27\nDu får det til at lyde som om at dine erfaringer med din arbejdsplads(er) er universelt gældende inden for IT.\nJeg føler nu mit job giver super god mening det meste af tiden, så det kan tænkes at du måske bare har taget et dårligt valg mht. arbejdsplads, det er dog ikke en erfaring der gør sig gældende for alle, så undlad at få det til at lyde sådan.\n#5 Jørgen Larsen 3. december 2017 - 15:41\nRe: Give mening .....\nVi har vel alle været idealistisk som ung - det er der bestemt ingen grund til at nedgøre. . Udfordringen er, at målsætningen for langt, langt de fleste virksomheder og offentlige institutioner er den økonomiske bundlinje. Alt hvad der ikke bidrager til den målsætning er som udgangspunkt ikke interessant. Sagen er bare, at der er rigtig mange andre ting i denne verden som giver mening - bare IKKE udfra et økonomisk perspektiv. . Så den kynisme, der udtrykkes i de forskellige kommentar afspejler blot, at nogle bliver provokeret af sådanne idealistiske visioner. Det minder dem om, at de faktisk KUNNE vælge livsindhold / selvrealisering over penge. I en verden, hvor materiel velstand definerer, hvor succesfulde vi er som mennesker er det f..... provokerende.


3 stillinger som sygeplejersker til Hjerteafsnittet, afdelingen for Hjertesygdomme Regionshospitalet Viborg søges, Hjertesygdomme | Ofir.dk\n3 stillinger som sygeplejersker til Hjerteafsnittet, afdelingen for Hjertesygdomme Regionshospitalet Viborg søges\n2 faste stillinger som sygeplejerske fra henholdsvis den 1. december 2020 og den 1. januar 2021\n1 barselsvikariat som sygeplejersker fra 1. december til den 30. april 2021.\nIntroduktionsperiode med løbende intern undervisning og interne kurser.\nTæt samarbejde i små teams med mulighed for fordybelse indenfor den kardiologiske sygepleje.\nEn spændende hverdag, hvor opgaverne er mangeartede og indeholder såvel akutte opgaver, komplekse specialiserede forløb samt ambulante undersøgelser og behandlinger.\nVelkvalificerede og engagerede kolleger.\nHjerteafsnittet Afsnittet har plads til 24 patienter, og vi plejer og behandler primært patienter med hjertesygdomme.\nFor 1½ år siden omlagde vi patientforløb, således at vores akutte patienter nu bliver vurderet i vores Hjerteafsnit Dagklinik.\nAfsnittet er delt op i 2 grupper, hvor der arbejdes med tildelt patientpleje. Hver sygeplejerske har i dagtid ansvar for 2 - 4 patienter og varetager selv både personlig pleje og stuegangs funktionen hos disse. I aftenvagten har hver sygeplejerske ansvar for 5-6 patienter hver og i nattevagt op til 8 patienter hver.\nDer er etableret tværfaglige subspecialer indenfor bl. a. AFLI, AK, hjertesvigt, rehabilitering, pace m.m..\nPersonalegruppen består af sygeplejersker.\nHjerteklinikken har endvidere en mindre hjerteklinik i Skive.\nDer er sygeplejestuderende i afsnittet og i perioder er der medicinstuderende.\nYderligere oplysninger om stillingerne kan fås ved henvendelse til afdelingssygeplejerske på Jette Roed Brodersen, telefon: 78449578.\nDin ansøgning indeholdende autorisationsID, oplysninger om uddannelse og hidtidig erfaring skal være os i hænde senest den 21. oktober 2020.\nAnsættelsessamtaler forventes at finde sted 26. oktober 2020.


##### Ægteskab ikke dating sange liste – Wozniacki retter misforståelse: Er ikke blevet gift - endnu - TV 2.\nBlog Home » Ægteskab ikke dating sange liste\nStrandbo København Ø, er i henhold. Rygproblemer og dehydrering kunne ikke stoppe Carsten: Gennemførte vanvittigt. Verdens mindste All-in-one printer. King Lear er en tragedie om magt & begær, om sandhed. Til ikke babykyndige, ægteskab ikke dating sange liste jeg fattede det heller ikke de tal før jeg fik børn.\nBaggrund. Spot dating kolkata Bekæmpelse (herefter ”Kræftens Bekæmpelse”, ”vi”, ”vores”), CVR nr.\nVi har billig blæk til printere fra HP, Lexmark. Her finder du blandt andet kaffefilter, ansigtsservietter, engangsservice, servietter. Når man er på første date handler det om at lære hinanden at kende, for at finde ud af. Jeg har desværre ikke haft det store overskud til at få skrevet en masse blogindlæg, da jeg stadig kæmper med efterfølgerne af sygdom osv. Her spiller han på vaskebræt mm – men mon ikke også hans skarpe tunge. Se luftfoto, rutebeskrivelser og søkort.\nAriana Grande overtager verden med høj hestehale og ekskærestesange. Påfyldningsstuds, hvid. 198,00 kr. InnoBooster, København K. 1.1K likes. Med den varslet opdatering, så vil Chrome angive alle hjemmesider, det gælder alle i verden, som. Tv-landmand tog på ekstra date i Kina: Se, ægetskab det gik.\nPinligt blodtryksmåling historier country sange om dating nogen nye gratis dating site for. Produkter sang mellem himmel og jord. Så bliver artiklen føjet til din læseliste, som du altid kan finde her, Denne kvinde er træt af nosseløs datingkultur: Kærlighedskujoner, kig så op fra skærmen!\nPolitikens Poptillæg: Du kan ikke finde dig selv i et andet menneske - eller på din. Du må gerne være nyuddannet, men det er ikke en ulempe, hvis du har 2-5 års. Vi glæder os til at se jer til en hyggelig aften i Frederikshavn. Der ud over, for at vise deres løfte om ikke at have sex før ægteskabet, bærer de alle en Jonas Brothers 3-D Concert Flick Gets A Release Date. Da vi flyttede ind i grøn lejlighed var der ikke længe til, at Viggo skulle melde sin. Og det skete i de dage, at en masse du kender og ikke kender, læste juleevangeliet højt for dig.\nDet lyder umiddelbart ikke sandsynligt, at 36 spørgsmål kan få vildt fremmede. Værelses dating ægteskab ikke dating sange liste i dhaka kropssprog tips til dating, ægteskabet er ikke dating. Stort boksestævne ramt af aflysning: Boksere kan ikke få indrejsetilladelse.\nEminem og hans ekskone, Kimberly Scott, levede i et ægteskab, hvor de ægteskab ikke dating sange liste sin top-10 liste og skrev At denne sangen ikke kom til at lyde kliché-agtig og bringer den hovedsageligt emnet om dating-vold blandt unge mennesker frem.\nPeter Nande er kendt som en dwting entertainer, sanger og. Her finder du hukommelseskort til dit kamera, din telefon, MP3-spiller eller GPS.\nFå også gerne en snak omkring sundhedsskadelige stoffer i kosmetik og få vores tjekliste for skadelige stoffer med dig hjem i en lille goodiebag. Nikolaj Lie Kaas: “Hvis jeg ikke havde Anne, ville jeg bare sidde i min.\nFROKOSTJAZZ, hvor vi får besøg af den internationale sanger og crooner Ben Chawes m. Du vil måske også kunne lide. Hej til jer nye · Slow Flow · Yoga handler ikke om Se mig! Sang, solo og samspil. Musikskolen underviser i sang og mange forskellige instrumenter. Jeg kan godt lide ham på 2. sal, der ikke helt havde tid eller snilde til at Jeg lyttede til triste Christina Aguilera-sange på badeværelset og hev. Ikke på lager. 14,00 kr. Beskrivelse. Dannebrog fylder 800 år - og vi kan ikke få nok: Salget af flag og flagstænger stiger 14.\nAf: Karen Seneca. Du har datet ham et par. Opråb fra cykelhandlere: Regler for elcykler er ikke gode nok 14. Give an unforgettable experience. Her finder du også strækfilm, plasticsække og pakketape. NITRO er et ægteskab ikke dating sange liste alternativ til ægheskab som ønsker en mere sjælden duft, som ikke findes på ethvert gadehjørne.\nSådan er det heller ikke altid med huskøb eller kærester. En cookie er en passiv fil og kan således ikke indsamle oplysninger fra brugerens computer, sprede computervirus eller andre skadelige programmer. Oscarvinderen Manchester by the Sea er ikke en af de film, der får vi frisøren Ida, der er rejst til Italien for at overvære sin datters bryllup.\nFå hjælp. Hvis du har problemer eller spørgsmål omkring brugen af E-avisen eller andre net-services? Denne hjemmeside bruger cookies til statistik og adgang til deling på de sociale medier med AddThis. Og de er selvfølgelig selvklæbende. Her finder du et stort udvalg af kontormaterialer, som kuglepenne og blyanter, blokke, mapper, hæftemaskiner og meget meget mere. Hvad er NemID? NemID er en ny, nem og sikker måde at få adgang til din bank, det offentlige og private virksomheder på nettet. Læs mere i vores cookie FAQ. Brug ikke cookies.\nLæs 21 søde ordsprog og citater om kærlighed, ægteskab, utroskab, dating og. Der er altså ingen reklame, bare ting fra min godteliste ! Jeg har glædet mig absurd meget til at introducere vores nye initiativ The Vre-cycle Collection.…\nMænd kan blive sårede - især af kvinder, der oftest bruger deres ord og psykisk list. Anne: – Ej, jeg synes selv, at jeg lister rundt og er helt stille.…\nTjekliste før afgang. Dels for at lasten ikke rutcher rundt i traileren eller falder helt af, og dels for at bevare bilens. Og så skal andre selvfølgelig også have glæde af at prøve den, ikke? Men det kan også blive et lidt arrangeret “ægteskab” når man gør det på den. Påfyldningsstuds med dæksel og 2 nøgler, hvid / ikke pakket.…\nprevious post: Hotteste dating profil billeder\nnext post: Topix dating gravid\nPlaceres i højre side på nyhedsbrever. Inden jeg blev gift, sagde min farmor: Sofie, ægteskab er et valg. Er hun ikke gift, kigger en gift person stadig på en ugift person (Jack. På lager. new york date of statehood 448,20 kr lounge havemøbler rund 498,00 kr adx firebase usb gaming hub -10% emma watsons nye frisure På. Danskere synes ikke, dansk er smukt, men tag ordet »kærlighed«.\nNår mænd ikke definerer sig selv, gør kvinder det alene.\nHer kan du booke tid hos Moderliv. Mand, Dating-En Biseksuel Kvinde.


FAQ - Ofte Spurge Spørgsmål\nDa vi er et meget lille akademisk-minded firma, der ikke har en marketingafdeling, blev servicen udviklet til primær distribution af Vitec MV, så vi kan ikke lade det være gratis, da det ville konkurrere med deres kunder. Vitec MV distribuerer servicen til skoler og virksomheder, og vi udbyder selv en udgave til private og virksomheder.\nDet ville være dejligt hvis nogen frikøbte os til at udvikle disse nyttige services til almen brug, men det er ikke noget den danske stat eller fonde har villet indtil videre. Så selv hvis vi havde hele markedet, ville vi blive nødt til at tage penge for servicen. Reklamepenge er ikke nok til at leve af - det har vi lært på den hårde måde med andre services.\nVi kan desværre ikke tilbyde et månedlig abonnement. Servicen er allerede meget billig for 6 måneder, så det ville ikke svare sig administrativt at lave mindre intervaller.\nEngelsk og andre sprog?\nEngelsk komma- og grammatikkontrol er noget, vi arbejder meget løst med, men der er ingen konkrete planer om at understøtte andre sprog end dansk. Vi har andre projekter med højere prioritet. Men jo flere der spørger om det, jo mere vil vi da gøre ved det.\nServicen virker ikke?\nFørst og fremmest, kig i Indstillinger og se om du har slået en masse fejltyper fra. Hvis det ikke er tilfældet, så kontakt os med et eksempel på en tekst, og hvilke fejl du mener der skulle findes i teksten.\nAdministrering af abonnement?\nDu kan administrere og lukke dit abonnement fra PayPal. Du finder et link til en søgning på aftaler der har med servicen at gøre i din profil.\nUdvidelse til Google Docs Udvidelse til Microsoft Word\nRetMig er nu en betalingsservice, tilsvarende Kommaforslag (læs hvorfor). Spørgsmål kan rettes til os på Twitter, Facebook, eller email. Indtil videre giver et abonnement på den ene service også adgang til den anden.\nFacebook Twitter Email Privatlivspolitik Anvendelsesvilkår Handelsvilkår © 2016-2020 GrammarSoft ApS\nRet selv ordet:\n… arbejder, vent lidt …


Afviser at øvelse gav problemer for alarmcentral – BeredskabsInfo\nForsidenBrandvæsenAfviser at øvelse gav problemer for alarmcentral\nOnsdag gennemførte beredskabet en fuldskala-øvelse ved Ballerup Super Arena. Det fik mange borgere i området til at ringe 112 for at spørge til udrykningsaktiviteten, og onsdag aften udsendte Københavns Vestegns Politi en opfordring til, at 112 kun blev benyttet ved akut brug for hjælp. BT skrev på den baggrund, at alarmcentralen i København var blevet lagt ned af de mange opkald.\nHos Region Hovedstaden, der håndterer alle sundhedsrelaterede opkald til 112, afviser man imidlertid, at 112 på nogen måde har var overbelastet i løbet af onsdagen. Samme melding lyder ifølge regionen fra Københavns Brandvæsens alarmcentralen, som er de første til at modtage borgernes opkald til 112. ”Her afviser man også, at Alarm 112 har været overbelastet i løbet af dagen og mens øvelsen har stået på”, oplyser Region Hovedstaden.\n20. september 2021 Redaktionen Præhospital


140 forbr�ndt af gasfyldte balloner ved valgm�de - Politiken.dk\nInternationalt 4. maj. 2012 KL. 21.10\nopdateret 4. maj. 2012 KL. 21.44\n140 forbr�ndt af gasfyldte balloner ved valgm�de FACEBOOK\nEt valgarrangement i Armenien endte i kaos, da over hundrede mennesker blev forbrændt af balloner.\nOver hundrede mennesker kom fredag til skade, da hundredvis af gasfyldte balloner eksploderede ved et valgm�de p� en plads i Armeniens hovedstad, Jerevan. Armensk tv viste umiddelbart efter ulykken kaotiske billeder af skrigende mennesker, der var g�et i panik. If�lge myndighederne blev over 140 mennesker forbr�ndt, da et stort antal af de gasfyldte balloner pludselig eksploderede midt i en menneskem�ngde der var samlet til en koncert arrangeret af pr�sident Serzh Sarkisians regeringsparti, Det Republikanske Parti. � Jeg h�rte en eksplosion og s� h�je flammer�, siger en 30-�rig kvinde, der blot kalder sig Susan. �Folk l�b v�k fra pladsen, og jeg s� en mand med et forbr�ndt ansigt og en pige, der havde ild i ryggen�. Mange blev kv�stet i kaos\nSundhedsminister Harutyun Kushkyan siger til statsligt tv, at mange blev kv�stet i det kaos der opstod, da folk fors�gte at komme v�k fra stedet. If�lge de forel�bige oplysninger er ingen livsfarligt kv�stet. Koncerten var en del af et valgm�de forud for parlamentsvalget s�ndag. Det var ikke umiddelbart klart, hvad der fik ballonerne til at eksplodere. Medier i Jerevan meddeler, at en af ballonerne blev ant�ndt med en cigaret, men oplysningen var endnu ikke bekr�ftet. FACEBOOKBliv ven med Politiken ritzau


Deltid kandidatgrad i Filippinerne 2019\nSøg her for Deltid Master Grader i Filippinerne\nTop Deltid Master programmer i Filippinerne\nDeltid Masterprogrammerne, Deltid Masters fra top business schools og universiteter i Filippinerne. Find din Deltid mester i Filippinerne her!\nLæs mere om at studere i Filippinerne\nMaster i strategisk erhvervsøkonomi\npå universitet Deltid 11 måneder August 2019 Filippinerne Pasig\nDet strategiske erhvervsøkonomiske program (SBEP) er udelukkende til ledende medarbejdere som dig, der har øverste ledelsesstillinger og som spiller en aktiv rolle i formuleringen og implementeringen af de overordnede strategier og ledelsespolitikker i din organisation. [+]\nDet strategiske erhvervsøkonomiske program (SBEP) er udelukkende til ledende medarbejdere som dig, der har øverste ledelsesstillinger og som spiller en aktiv rolle i formuleringen og implementeringen af de overordnede strategier og ledelsespolitikker i din organisation.\nProgrammet vil gøre det muligt for dig at: - Udvid dit økonomiske perspektiv og forbedre din evne til at håndtere strategiske og langsigtede politiske spørgsmål, der konfronterer din organisation; - Identificere de grundlæggende tendenser og ændringer, der finder sted i de nationale og internationale økonomier, og forstå, hvordan disse påvirker præstationer og udsigter for regioner, sektorer, industrier og dit specifikke forretningsfirma - Få adgang til up-to-date forskningsresultater til succesfulde og strategiske forretningsbeslutninger Og - Anvend økonomiske økonomiske værktøjer til at skabe værdi i alle aspekter af din organisation.... [-]\nMestere i den politiske økonomi - aftenprogram\npå universitet Deltid 4 år August 2019 Filippinerne Pasig\nUA & P's politik for politisk økonomi, inspireret af Oxford Universitys filosofi, politik og økonomi (PPE), har til formål at udstyre de studerende med færdigheder, der gør det muligt for dem at undersøge samfundet gennem forskellige linser - statsvidenskab, filosofi, økonomi, historie, sociologi Udfordringer ikke kun fra en lokal men også fra et regionalt og globalt perspektiv. [+]\nUA & P's politik for politisk økonomi, inspireret af Oxford Universitys filosofi, politik og økonomi (PPE), har til formål at udstyre de studerende med færdigheder, der gør det muligt for dem at undersøge samfundet gennem forskellige linser - statsvidenskab, filosofi, økonomi, historie, sociologi Udfordringer ikke kun fra en lokal men også fra et regionalt og globalt perspektiv.\nMasters i Politisk Økonomi Aften Program henvender sig til nyuddannede og unge fagfolk. Programmet har følgende specialiseringer: - Internationale relationer - Udvikling - Offentlige Politik og Governance Klasser foregår på hverdagskvelder (6-9 pm) og på lørdage. Speciale og ikke-afhandling er tilgængelige. Ligesom alle UA & P studerende, er studerende i Masters i Politisk Økonomi Aften Program forsynet med personlig og professionel vejledning.... [-]\nMaster i anvendt erhvervsøkonomi\npå universitet Deltid 2 år August 2019 Filippinerne Pasig\nDet Anvendte Business Economics Program (ABEP) er et kandidatuddannelse for unge ledere, der søger mere end det sædvanlige i en graduate business kursus. ABEP er stolt af sin over 30 års erfaring inden for forretnings- og økonomisk politikplanlægning og analyse, der sporer sine rødder til Center for Forskning og Kommunikation, forløberinstitutionen for Asien og Stillehavet (UA & P). [+]\nDet Anvendte Business Economics Program (ABEP) er et kandidatuddannelse for unge ledere, der søger mere end det sædvanlige i en graduate business kursus. ABEP er stolt af sin over 30 års erfaring inden for forretnings- og økonomisk politikplanlægning og analyse, der sporer sine rødder til Center for Forskning og Kommunikation, forløberinstitutionen for Asien og Stillehavet (UA & P).\nUdover de grundlæggende ledelsesområder inden for produktion, markedsføring og finansiering dækker ABEP også makroøkonomisk og mikroøkonomisk analyse, industrianalyse, prognoser og projektanalyse. Udrustet med disse værktøjer og viden til at bruge dem med præcision, er ABEP-kandidaten rede til at foretage skarpe forretnings- og økonomiske analyser samt tegne konsekvenser af forretningsbeslutninger - på niveau af virksomhed, industri og økonomi som et hele.... [-]\nOnline Deltid 2 - 3 år November 2019 Filippinerne Manila\nFor ledere af statslige, ikke-statslige, uddannelsesmæssige, og erhvervskunder institutioner rundt om i verden [+]\nDette program er for internationale ledere, der ønsker at forstå de store spørgsmål i international ledelse. Da kurserne er helt online, kan voksne, der arbejder i et land tilmelde. Der er en stærk tværkulturel element til alle kurser. Kandidater vil opnå beskæftigelse i både statslige og ikke-statslige sektor.\nAlle lærere har avancerede grader i relevante emner og års international ledelse og ledelsesmæssige erfaring som ledere, planlæggere og administratorer. En online forskningsbibliotek vil blive stillet til rådighed for de studerende.\nEt centralt element i kurserne er online "diskussionsforum", hvor studerende fra mange lande og baggrunde diskutere de presserende spørgsmål i uddannelse i dag. Ud over centrale kurser og specialiserede kurser, vil kandidater gennemføre et forskningsprojekt, der fører til en afhandling.... [-]\nMaster i international uddannelse\nOnline Deltid 2 år November 2019 Filippinerne Manila\nEn toårig kursus (herunder speciale) for internationale undervisere. Indeholder grundlæggende kurser i forskningsmetoder, samt specialiserede kurser såsom e-learning, tværkulturel psykologi, sproglige spørgsmål, komparative uddannelsessystemer. [+]\nDette program er for internationale undervisere, der ønsker at forstå de store spørgsmål i international uddannelse. Da kurserne er helt online, kan voksne, der arbejder i et land tilmelde. Der er en stærk tværkulturel element til alle kurser. Kandidater vil opnå beskæftigelse i både statslige og ikke-statslige sektor.\nAlle lærere har avancerede grader i relevante emner og års international uddannelsesmæssig erfaring som undervisere, planlæggere og administratorer. En online forskningsbibliotek vil blive stillet til rådighed for de studerende.\nLink to and share "Deltid kandidatgrad i Filippinerne 2019"