Roskilde kritiserer Movia: Sætter køreplaner uden tidspunkter op - sn.dk - Forsiden - Roskilde-området - Roskilde Avis Paperboy\nBåde rute- og tidsplaner skal op igen i Roskilde, hvis det står til politikerne i Roskilde. Nu er Movia gået i tænkeboksen\nArtiklen: Roskilde kritiserer Movia: Sætter køreplaner uden tidspunkter op\nRoskilde kritiserer Movia: Sætter køreplaner uden tidspunkter op\nRoskilde Avis Paperboy - 14. marts 2019 kl. 05:49\nMovia har lovet at sætte busruterne op på standerne igen senest til sommer. Virksomheden fik dem pillet ned sammen med tidsplanerne ved årsskiftet.\nLæs også: Movia sætter trykte tidsintervaller op ved stoppesteder\nMen det er slet ikke godt nok. Tidsplanerne skal også op, mener formand for Klimaudvalget Karim Arfaoui (S).\nHan har netop været til møde med Movia og repræsentanter fra flere af landets kommuner.\nHer kom det frem, at Movia kun har tænkt sig at hænge ruterne op, så man kan se, hvor busserne kører hen, men stadig ikke en oversigt over på hvilke tidspunkter, busserne er ved stoppestederne, som politikeren troede ville ske.\n- Jeg har det indtryk, at de andre kommuner er enige med mig i, at tidsplanerne også skal op. Jeg vil i hvert fald blive ved med at presse på, siger Karim Arfaoui.\nEfter mødet har han fået det indtryk, at Movia er gået i tænkeboksen.\n- Vi vil stadig gerne bidrage med at hænge busplanerne op, men det er Movias opgave at få det gjort, siger Karim Arfaoui.\nHan vil have planer og tider op, så man kan se ruten og hvornår bussen kommer.\nBusplanerne blev taget ned på hele Sjælland, fordi Movia har besluttet at digitaliserer dem. Dermed er det udelukkende muligt at tjekke afgangstider og ruter på nettet eller ved at ringe til kundeservicen hos DOT.\n- Det går ud over de ældre og de svageste, der ikke kan bruge en smartphone, og desuden mister man overblikket over køretiderne, når man ikke kan se tiderne på busstoppestederne, siger medlem af Klimaudvalget Karsten Lorentzen (DF).\nHan mener, at køreplanerne er med til at forpligtige Movia til at overholde tiderne.\nKarim Arfaoui synes, at de manglende tidsplaner også gør livet besværligt for smartphonebrugere.\nDe skal have telefonen op ad lommen, i stedet for bare at kunne tjekke tiderne, når de kommer forbi et busstoppested.\nMovias beslutning har skabt stor debat og er også blevet kritiseret af Ældre-Sagen.\nI december måned fjernede Movia de fysiske rute- og køreplaner på omkring 450 busruter, der tilsammen kører til omtrent 14.000 busstoppesteder på Sjælland.\nHvert år koster planer af papir trafikselskabet halvanden million kroner, fordi det koster penge at vedligeholde og tage op og ned, når der er ændringer.\nÅrsagen er, at passagerne skal have liveopdaterede meldinger om busserne frem for at kigge på papirkøreplaner, der ikke altid holder stik.\nProblemet er så bare, at det er svært at planlægge sin tur.\nSpecielt hvis man står ved et af busstoppestederne, der ikke har digital tidsangivelse på.\nRundt omkring på Sjælland er der omkring 14.000 busstoppesteder.\nVed de 12.000 er der ingen skærme, og man kan derfor ikke se, hvornår bussen kommer.\nEn ommer Movia: Folk skal vide, hvornår bussen kommer\n02. april 2019 kl. 09:52 Opdateret: kl. 09:56\n16. februar 2019 kl. 06:10 Opdateret: kl. 14:24


Frequently... *pause* - Kapitel 12. Confession and A Relief! - Movellas\n14. Kapitel 12. Confession and A Relief!\n*To uger sener*\nTræt og udmattede rejste jeg mig fra sengen. I forbi farten ud mod badeværelset, tjekkede jeg kort min mobil. Op til flere sms’er var bippede ind, alle fra Bella. Men jeg kunne ikke for mig selv til at kigge på dem. Jeg følte mig forkert, efter at være sammen med hende. Godt nok havde jeg savnet hende og elsker hende stadig, men der var jo en grund til at jeg slog op med hende. Hun ville ikke kunne klare presset hvis det her blev til noget. Jeg vidste godt at det var dumt at slå op med hende af den grund – men jeg ville bare beskytte hende. Nu vidste det sig, at vi faktisk havde en chance for at vinde, men det føltes ikke så godt, som jeg ville havde det til. Jeg slentrede over til Louis’ seng.\n”Lou… Stå op” hviskede jeg, men jeg fik inden reaktion. ”Lou” sagde jeg lidt højere. Stadig ingen reaktion. ”Louis” råbte jeg. Med et chok trille han ud af sengen, og ned på gulvet.\n”Hvad er der Harry?” mumlede ham og ømmede sig.\n”Jeg bliver nød til at snakke med dig” og med det bevægede jeg mig ud på gangen, hvor jeg ventede på ham ville komme ud.\n”Hvad er der med Harry?” hørte jeg svagt Liams stemme spøger. Intet svar, men kort efter kom Louis ud.\n”Hva så?” jeg svarede ikke men gav ham bare tegn til at følge efter mig. ”Harry er du okay?”\n”Jeg ved ikke hvad jeg skal gør, Lou. Hjælpe mig!” Panikkede jeg.\n”Hvad er der sket?” Han var pludselig vågnede mere op.\n”Mig og Bella var sammen, hun bliver ved med at ringe og skrive, men jeg kan ikke få mig selv til at svare hende.” sagde jeg og lagde tryk på ’sammen’, så han vidste hvad jeg mente. Et lille smil dukkede op på hans læber, som om han prøvede at holde en latter tilbage. ”Det er ikke sjovt” sagde jeg med en seriøs stemme, og et bestemt udtryk i øjne.\n”Nej undskyld” sagde han og hostede kort for at styre sit smil. ”Hvor lang tid siden er det?”\n”2 uger siden” han svarede ikke men nikkede par, mens han kiggede ned i jorden.\n”Hjælpe mig lige her, jeg kan ikke se hvad problemet er” Jeg så opgivende på ham. Jeg havde troet han ville forstå. Men hvad kan jeg forlange, når jeg knap selv forstod det. Jeg vente mig med siden til ham, og ryggen til muren, hvorefter jeg langsomt gled ned af den. Der gik ikke lang tid før han gled ned til mig.\n”Se du… Jeg ved det ikke helt selv” svarede jeg endeligt på hans spørgsmål, med en fjollet grin, da jeg selv fandt det fjollet.\n”Så det jo ikke nemt at hjælpe dig.” han holde en kort pause, før han forsatte, ”Men ved hvem jeg tror kan hjælpe dig? Bella… ring til hende” Jeg smed stille mig hoved tilbage, så jeg nu sad med hoved op af væggen og kiggede op.\n”Det er Bella?” Hvad lavede jeg? Hvad skulle jeg dog sige til hende? ”Hallo?” Der gik en ganske kort pause før jeg endelig svarede.\n”Hej Bella, det Harry”\n”Hej Harry… Jeg har prøvet at få fat i dig”\n”Det ved jeg, og jeg undskylder for ikke at havde svaret. Skal du noget nu?”\n”Nej, hvorfor?” hun lød en smule forvirret, men dog glad.\n”Kan vi mødes?”\nVi aftalte at mødes på Starbucks og 10 minutter, så jeg skyndte mig af sted. Jeg havde inden ide om hvad jeg skulle sige til hende. Jeg elskede hende jo stadig.\n”Vi kan mødes på Starbucks om 10?” spurgte jeg.\n”Okay. Vi ses om 10 så” svarede han, hvorefter der blev lagt på.\nJeg stod ude i køkkenet og var ved at finde morgenmad. Men eftersom det var mig der havde forslået at mødes snart, måtte jeg jo heller se at komme af sted. Jeg gik ud i gangen hvor jeg fik taget mine sko på. Jeg fik kort kvalme og overvejede at løbe ud på toilettet, men eftersom det hurtigt forsvandt igen, lod jeg vær.\n”Jeg går lige en tur mor” råbte jeg, hvorefter jeg gik ud af døren, og lukkede den efter mig. Jeg satte i hurtig gang over mod Starbucks, som ikke lå andet en 5 minutters gang, her fra.\nDa jeg kom nærmere fik jeg øje på et par krøller, som ikke kunne tilhøre andre end Harry. Et smil kom op på mine læber, da han vendte sig mod mig. ”Hej” sagde jeg kort og gav ham et kram. Han krammede kort igen, før vi træk os fra hinanden.\n”Skal vi gå ind?” spurgte han. Jeg svarede ham ved at begynde at gå, hen mod døren, som ikke var langt fra os. ”To kopper varmkakao, tak” sagde han da han kom op til disken.\n”Jeg skal ikke havde nogen” sagde jeg efter at havde mærket på min lommer.\n”Hvorfor ikke?” spurgte han forvirret.\n”Jeg har glemt min pung” jeg smilede fjollet til mig, hvorefter han vente sig om, og bekræftede bestillingen på de to kopper kakao. Efter ganske kort tid, fik vi stykket kopperne i hånden, og Harry fik betalt. Vi fandt os et bord, hvor vi satte os ned. ”Hvad ville du snakke om?” spurgte jeg efter vi havde sat lidt.\n”Ikke noget specielt” svarede han med et smil på læberne.\n”Du sagde da du ville mødes.”\n”Ja jeg ville mødes, men der var ikke noget specielt jeg ville snakke om” han sendte mig et af hans charmerende smile, hvorefter han tog en tår af sin kakao.\n”Så sig mig Harry, hvorfor lød du så nedtrykt i telefonen?” Jeg sendte ham et mistænksomt blik. Han ansigtsudtryk ændrede sig, fra det charmerende smil, til et mere seriøst et.\n”Jeg ville undskylde for ikke at tage telefonen, når du ringede, og for ikke at svare på dine sms’er” han tog endnu en tog af kakaoen, og det samme gjorde jeg. ”Og så ville jeg spørger om du ville prøve igen?” nærmest viskede han… men jeg hørte det,\n”Undskyld, hvad sagde du?” spurgte jeg drillende med et smil.\n”Jeg tror ikke helt jeg forstår” sagde jeg igen drillende.\n”Bella… vil du være min kæreste igen?” han kiggede mig direkte ind i øjne, og jeg kunne se en smule nervøsitet, som lå over de ellers så selvsikrere øjne.\n”Der er nok noget jeg bør fortælle dig først” sagde jeg med en seriøst stemme. Han kiggede afvendte på mig. Jeg kunne ligeså godt fortælle ham det. Han ville finde ud af det på et tidspunkt.\n”Jeg…” mere noget jeg ikke sige før hans mobil ringede og afbrød mig.\n”Undskyld… Det er Harry?” sagde han i mobilen, men hans blik lå stadig på mig. ”okay… ja…. Nej nej… jeg kommer nu.” sagde han og lagde på, hvorefter han forsatte, ”Undskyld Bella, jeg bliver nød til at smutte, vi ses” sagde han som om han fuldstendig havde glemt at jeg var ved at fortælle ham noget vigtigt. Han rejste sig op, og lænede sig kort ned til mig for at kysse mig på panden, hvorefter han forsvandt. Jeg sukkede opgivende, hvorefter jeg tog den sidste tå af min kakao og gik hjem.\nJeg smed mig i sofaen. Jeg vidste ikke hvad jeg skulle give mig til så jeg tændte for fjernsynet, og sappede lidt rundt. ”Velkommen til X-faktor” var der en stemme inden i fjernsynet der sagde, efterfuldt af en høj lyd af skrig og klap. Jeg slukkede, da jeg ikke lige var i humør til larm. En voldsom kvalme opstod, og jeg rejste mig fra sofaen, hvor efter jeg skyndte mig ud på toilettet. Jeg mærkede en hånd på min ryg, som blidt arrede den. Da jeg følte jeg var færdig, satte jeg mig ned på gulvet, ved siden af toilettet. Jeg så til min overraskelse at det ikke var min mor der havde stået der, som jeg havde troet… det var Harry.\n”Er du okay?” spurgte han bekymret. Jeg svaret ham ikke, men nikkede bare da jeg ikke stolede på at min stemme havde kraft nok. ”Hvad er der sket?” Han lod forvirret. Hvilket jeg godt forstod, eftersom at det ikke var andet end en halv time siden vi havde set hinanden.\n”Harry, der er noget jeg på fortælle dig” sagde jeg svagt. Min øjne var begyndt at blive våde, og jeg var på nippen til at begynde at græde. Han satte sig ordenlidt ved siden af mig, og kiggede opmærksomt på mig. ”Jeg ved ikke helt hvordan jeg skal sige det… Jeg…” Jeg tog en dybindånding. Jeg kan ligeså godt få det overstået. ”Jeg er gravid” Mit blik lå i gulvet. Jeg turer ikke rigtigt at kigge op. Jeg turer ikke se hans reaktion.\n”Er, er jeg…” mere fik han ikke frem, men jeg vidste hvad han ville sige, så jeg nikkede bare. Jeg ved ikke hvad jeg forventede, men at han tog let fat i min hage, og blidt tvang mig til at se på ham, hvorefter hans hoved langsomt nærmede sit, og hans bløde læber lå op mine… må jeg indrømme jeg ikke lige havde forventet. Derfor gik der også et par sekunder, før jeg begyndte at kysse med.\n”Jeg vil ikke behold barnet” viskede jeg, da vi havde trukket os fra hinanden.\n”Er du sikker?” spurgte Harry. Jeg kunne ikke helt vurdere om han var skuffet eller bare ville tjekke at jeg rent faktisk var sikker, og ikke bare havde sagt det… eller noget. Jeg nikkede, hvorefter jeg begravede mig i brystet på ham. Jeg mærkede hans arme om mig, hvilket fik mig til at føle mig tryk.\nUndskyyyyyyld, at jeg ikke har kommet med et kapitel før. Men har haft skriveblokering, og har haft travlt med skole og sådan... Blah blah. Undskyldninger, undskyldninger. Men jeg er ked af det. Så ja :) Men håber du kunne lide det.


25-årig mand, som tidligere er blevet skudt af Østjyllands Politi, efterlyses\nTilføjelse kl. 17.20: Politiet aflyser efterlysningen. Manden har selv henvendt sig på Psykiatrisk Hospital.\n25-årig mand var den 22. maj om eftermiddagen på uledsaget udgang fra Psykiatrisk Hospital i Aarhus.\nHan vendte dog aldrig tilbage som aftalt, og det har ikke været muligt for politiet at finde frem til, hvor han opholder sig.\nDerfor efterlyser Østjyllands Politi ham nu og beder samtidig offentligheden om hjælp i jagten på manden.\nEn politimand ansat hos Østjyllands Politi skriver på Twitter, at den efterlyste mand er den person, der 19. november 2018 blev skudt af politiet i Gellerup.\nDet skete efter en episode på en bus, hvor han sad med en kniv. Da politiet ankom, gik den syriske mand til angreb på to betjente, hvorfor han blev skudt i selvforsvar.\nHan blev i april kendt skyldig i grov vold og vold mod politiet samt idømt behandling på en psykiatrisk afdeling uden længstetid. Derudover blev han også dømt til udvisning af landet med indrejseforbud i seks år.\nPubliceret 06 June 2019 14:40\nVed midnat natten til torsdag blev en 17-årig mand ramt af en kniv på Granvej i Solrød Strand, oplyser Midt- og Vestsjællands Politi.\nForud for knivdramaet havde den 17-årige sammen med en kammerat kastet en valgplakat ind i en 47-årig mands hæk. Det blev opdaget af husejeren, og han var efterfølgende cyklet efter de to unge mænd medbringende en kniv, som han truede den 17-årige med. Den 17-årige afværgede truslen med kniven mod hans mave og skar sig i den forbindelse på kniven.\nKnivdrama på åben gade: 36-årig kvinde dolket i bryskassen og armen\nKlokken 03.33 anmeldte den 17-åriges pårørende sagen til politiet, som kort efter anholdt den 47-årige på hans bopæl og sigtede ham for trusler på livet.\nDen 47-årige er fortsat i politiets varetægt, indtil anklagemyndigheden har afgjort, om han skal fremstilles i grundlovsforhør eller løslades efter endt efterforskning, oplyser politiet.\nØstjyllands Politi modtog onsdag eftermiddag en anmeldelse om, at der gik en mand rundt med to store kokkeknive på Vidstskuevej i Viby.\nIfølge vidner var nogle mænd kommet i skænderi, og det endte med, at en 45-årig mand gik op i sin lejlighed og kom tilbage med to store kokkeknive.\nSituationen udartede sig dog ikke, og der var ro på, da politiet kom frem klokken 13.45 og fandt den 45-årige mand i hans lejlighed. Han forklarede, at han havde hentet knivene, fordi han følte sig truet under skænderiet med en anden mand.\nMand og hund stukket med kniv\nI lejligheden fandt betjentene tre samuraisværd, som beboeren ikke har tilladelse til. Sværdene blev derfor beslaglagt, og den 45-årige fik yderligere en sigtelse udover sigtelsen for at gå rundt med kniv på gaden.


STANDBY.dk Store krydstogtrederier kræver ansatte vaccineret - STANDBY.dk\nPosted By Henrik Baumgarten On 14. februar 2021 @ 16:39 In Krydstogt | No Comments\nBåde verdens næst- og tredjestørste krydstogtkoncerner, Royal Caribbean Group og Norwegian Cruise Line Holdings, vil stille vaccinekrav til sine besætningsmedlemmer. De skal være færdigvaccineret mod coronavirussen, før de igen kommer ombord inden skibene atter sejler med passagerer. Verdens største krydstogtkoncern er Carnival Corporation.\nAvisen USA Today skriver, at Royal Caribbean Group, moderselskab for Royal Caribbean International, Celebrity Cruises, Azamara og Silversea, sandsynligvis også vil stille krav til sine besætningsmedlemmer om, at de skal være færdigvaccineret. Det bekræfter talsmand for rederiet, Jonathon Fishman, overfor USA TODAY.\n“Vi har skrevet til besætningsmedlemmerne, at vi vil kræve de er færdigvaccineret inden de igen påmønstrer. Beslutningen er dog endnu ikke mejslet i sten,” siger han.\nI brevet til besætningsmedlemmerne skriver RCG, at flere vacciner har vist sig effektive mod COVID-19, og at vaccinerne derfor vil være hjørnesten i koncernens sundhedsforanstaltninger når skibene igen begynder at sejle. “Derfor forventer vi, at vaccinationer vil være et krav, når I vender tilbage til vores skibe,” hedder det i brevet fra RCG til besætningsmedlemmerne.\nVed endnu ikke hvor vaccinen skal komme fra\nI brevet fra RCG til står dog også, at koncernen endnu ikke ved, hvordan og hvorfra, vaccinerne skal skaffes for at kunne vaccinere besætningsmedlemmerne.\nRCG har endnu ikke et svar på, om koncernen vil stille samme krav til sine passagerer, at de skal være færdigvaccineret før de må komme ombord.\nMen, står der også i brevet, så vil andre, mindre rederier som American Queen Steamboat Company og Victory Cruise Lines, kræve COVID-19 vacciner af passagererne før de må komme ombord, og dette formentlig vil blive standarden i krydstogtindustrien.\nI midten af sidste måned meddelte britiske Saga Cruises, at man som det første i branchen vil forlange, at alle passagerer er coronavaccineret, før de kan sejle med rederiet fra starten af maj. Saga’s gæster er navnlig i plus 50-segmentet.\nSamme holdning hos NCL\nNorwegian Cruise Line Holdings, der er moderselskab for rederierne Norwegian Cruise Line, Regent Seven Seas Cruises og Oceania Cruises, siger til USA Today, at man nøje overvåger effekterne af coronavaccinerne.\nAndrea DeMarco, seniorvicepræsident for investor relations i Norwegian Cruise Line Holdings, siger: “Vi kigger på alle muligheder om vaccinering af vores besætningsmedlemmer og gæster. Det er vores hensigt, at alle besætningsmedlemmer skal være færdigvaccineret før de igen går ombord – afhængig af, hvor nemt det bliver at få adgang til vaccine.”\nNorwegian Cruise Line Holdings har indtil videre aflyst alle krydstogter til udgangen af april. I alt har de tre NCL-brands i denne tid 28 krydstogtskibe, her af 17 hos selve Norwegian, med samlet plads til næsten 60.000 passagerer. Ydermere tilgår yderligere ni skibe koncernen frem mod 2027.\nURL to article: https://standby.dk/store-krydstogtrederier-kraever-vaccinerede-ansatte/


DataTraveler SE9 G2 tilbyder nu hurtige USB 3.0 hastigheder for at spare tid, når du overfører, deler eller lagrer filer. Det holdbare, populære design med metalkabinet og en robust nøglering kan tilpasses ved at tilføje dit logo og/eller digitale filer for at fremme din virksomhed eller dit mærke.\nDataTraveler SE9 G2 leveres med en fem års garanti, gratis teknisk support og den legendariske pålidelighed fra Kingston.\nElegant og funktionelt hætteløst design\nUSB 3.0 ydelse for problemfri dataoverførsel\nGem, overfør og del 64 GB af dine foretrukne billeder, videoer, musik og meget mere med Kingstons DataTraveler SE9 G2 USB 3.0 flashdrev. Det stilfulde design uden hætte betyder, at du ikke behøver at bekymre dig om at miste hætten og det ultrakompakte format passer til enhver livsstil.\nFås med lagringskapacitet fra 8 til 128 GB\nKapaciteter: 8 GB, 16 GB, 32 GB, 64 GB, 128 GB\nHastighed: 8 GB - 16 GB\nMål: 45,00 mm x 12,2 mm x 4,6 mm


152/2000 Rådgivning om finansiering af byggesag, herunder hjemtagelse af forhåndslån. - Afgørelse - Pengeinstitutankenævnet\nRådgivning om finansiering af byggesag, herunder hjemtagelse af forhåndslån.\nAnkenævn: Peter Blok, Kåre Klein Emtoft, Bjarne Lau Pedersen, Jørn Ravn, Ole Simonsen\nLedetekst: Rådgivning om finansiering af byggesag, herunder hjemtagelse af forhåndslån.\nDenne klage vedrører spørgsmålet om, hvorvidt indklagede som følge af mangelfuld rådgivning i forbindelse med finansiering af opførelsen af en ejendom har pådraget sig et ansvar over for klagerne.\nMed henblik på opførelse af et parcelhus indhentede klagerne den 3. marts 1999 et tilbud på et lån i Realkredit Danmark. Lånetilbudet omfattede et 30-årigt 6% obligationslån på 1.659.000 kr. til en aktuel kurs på 96,35.\nIndklagede har oplyst, at man den 19. maj 1999 bevilgede klagerne et byggelån på 1.482.000 kr. til grundkøb og opførelse af parcelhus, garanti for forhåndslån på 1.659.000 kr. i Realkredit Danmark og en sikringskonto, hvorpå indeståendet forrentedes med samme rentesats som for trækket på byggelånet.\nUnder et møde hos indklagede den 21. maj 1999 underskrev klagerne en kreditaftale vedrørende byggekredit på 1.482.000 kr. med en rente- og provisionssats på henholdsvis 6,5% p.a. og 2,25% p.a. Vedrørende RD lånet underskrev klagerne en erklæring om "uigenkaldelig fuldmagt samt transport og håndpant i prioriteringsprovenu/obligationer". Endvidere underskrev klagerne en deklaration vedrørende en nyoprettet sikringskonto samt en deklaration, hvorefter indklagede fik sikkerhed i et ejerpantebrev på 1.920.000 kr. i ejendommen, indeståendet på sikringskontoen og transport i forhåndslån 1.659.000 kr. i Realkredit Danmark.\nDen 12. november 1999 hjemtog klagerne et FlexLån i Realkredit Danmark i stedet for det oprindeligt tilbudte lån. Provenuet af det hjemtagne lån, som udgjorde 1.695.150 kr., blev krediteret byggekreditten.\nDen 6. april 2000 har klagerne indbragt sagen for Ankenævnet med påstand om, at indklagede tilpligtes at refundere en del af rente- og provisionsomkostningerne på byggekreditten og at betale en kompensation for manglende kurssikring af RD lånet.\nKlagerne har anført, at indklagede fejlagtigt oplyste, at RD lånet ikke kunne hjemtages som forhåndslån i byggefasen. Da de efterfølgende konstaterede, at lånet rent faktisk kunne hjemtages som forhåndslån, og at dette var en almindelig fremgangsmåde, oplyste indklagede, at det ikke var indklagedes politik at hjemtage lån som forhåndslån, og at de jo kunne få skattemæssigt fradrag for renter og provision på byggekreditten.\nDet er ikke korrekt, at de ikke ønskede at kurssikre. De havde solgt deres hidtidige bolig pr. 1. juli 1999, og kursen på 6% obligationer var høj. De turde derfor ikke håbe på mere gunstige betingelser.\nDa RD lånet endelig kunne hjemtages, var kurserne faldet væsentligt, hvorfor de så sig nødsaget til i stedet at hjemtage et FlexLån.\nSåfremt de var blevet rådgivet korrekt, kunne de have sparet ca. 91.000 kr.\nIndklagede har anført, at klagerne under mødet den 21. maj 1999 i overensstemmelse med normal praksis blev informeret om fordelene ved kurssikring og/eller hjemtagelse af forhåndslån.\nDet bestrides, at man skulle have meddelt klagerne, at RD lånet ikke kunne hjemtages som forhåndslån i byggeperioden.\nKlagerne ønskede imidlertid hverken at kurssikre eller at hjemtage RD lånet som et forhåndslån, bl.a. fordi de ikke ønskede at betale terminsydelser på det nye lån i byggeperioden, da de også skulle betale terminer på ejendommen, som var solgt pr. 1. juli 1999, ligesom klagerne havde en klar forventning om et faldende renteniveau.\nDa renten mod klagernes forventning steg, besluttede de efter en drøftelse med Realkredit Danmark at hjemtage et FlexLån i stedet for det oprindeligt tilbudte fast forrentede 6% obligationslån.\nKlagerne har anført, at indklagede fejlagtigt meddelte, at RD lånet ikke kunne hjemtages som et forhåndslån i byggeperioden. Indklagede har bestridt dette og har anført, at klagerne undlod at hjemtage RD lånet som forhåndslån og undlod at kurssikre i forventning om et faldende renteniveau. På baggrund af disse modstridende forklaringer finder Ankenævnet, at en afgørelse af sagen forudsætter en bevisførelse i form af parts- og vidneforklaringer, som ikke kan ske for Ankenævnet, men i givet fald må finde sted for domstolene. Ankenævnet afviser derfor sagen i medfør af Ankenævnets vedtægter § 7, stk. 1.


Bekæmpelse af udbrændthed: hvis du ikke tager en pause, vil din hjerne eller krop få dig til at skære syv | Sportskonditionering i Logan Circle, DC | Lost World\nbekæmpelse af udbrændthed: hvis du ikke tager en pause, vil din hjerne eller krop gøre dig\nmen skal jeg gå i klassen?\ntanken kommer ud af ingenting, som om en anden sagde det. Din træning, når det absolutte højdepunkt på din dag—din flugt fra e—mails, deadlines, og konferencelokaler-føles pludselig som en opgave.\nNej, jeg skal træne—ellers bliver denne dag helvede.\ndu tager fat i dine grippy sko og går mod døren og ignorerer alle blaring tegn på fysisk træthed og mental udmattelse. Som at børste tænder eller scanne overskrifterne, bliver din træning det næste felt, du skal kontrollere.\nmen når du er på græsset, finder du dig selv igennem bevægelserne. Du henter de samme 30 pund vægte, du tog op for tre måneder siden (selvom logikken fortæller dig, at du er stærkere) og jogger i samme behagelige tempo ned ad banen.\nDette er ikke dig, du tror. Du er konkurrencedygtig, drevet, og selv på din mest umotiverede dag, normalt finde dig selv snappet til handling ved råb fra dine holdkammerater. Men du afviser muligheden for, at du måske kunne bruge en fridag, overbevist om, at den eneste måde at komme igennem en hård arbejdsuge er gennem en endnu hårdere træning.\nhver eneste af os—ned til hver træner, G. O. A. T. og endda vores to ejere—kan forholde sig til denne mentale kamp. Og uanset hvad de shitty stemmer i dit hoved kan få dig til at tro, mister du ikke din kant.\ndu er bare brændt f / ck ud. Og at blive udbrændt har reelle fysiske, mentale og følelsesmæssige konsekvenser, du skal respektere.\npå de fleste måder kan STRESS være en god ting\nmen hvis du går for længe uden hvile, vil den hvile til sidst komme alligevel\nher er hvad der sker med din krop, når du OVERTRAINER\nden triste ting er, det meste af tiden bringer vi udbrændthed over os selv\nfor at forhindre udbrændthed skal du blive fortrolig med….At være komfortabel\nhvile og TOTAL opsving er på dig\ndet er godt at skubbe dig selv til grænsen, både fysisk og mentalt. Det er godt at trække lange timer, fordi du ikke kan trække dig væk fra et job, du elsker. Det er godt at blive overrasket over din fysiske styrke (og ja, vi stresser med vilje din krop inde i studiet).\nmen der er en fin linje mellem at teste dine grænser og skubbe forbi dit brudpunkt.\n“de mennesker, der brænder sig ud på arbejde, er de samme mennesker, der brænder deres kroppe ud,” siger Cut-medejer Chris. “Vi ved det, fordi den mentalitet beskriver næsten alle højtydende personer på dette motionscenter.”Masochisten i dig går i voldsom hastighed, overtraining i dine træningsprogrammer og slibning gennem 60+ timers arbejdsuger.\nog den skræmmende del er, at uanset hvor stresset du bliver, fortsætter du, fordi du for længe siden lærte dig selv at drive gennem det.\n“du har et valg,” siger Chris, “enten tager du en pause selv, eller dit sind og krop vil gøre dig. Og det er meget mindre sjovt, når en pause er tvunget på dig.”\nHvis du ikke strategisk implementerer hvile og ignorerer alle advarselsskilte om, at du har brug for en fridag, vil resten til sidst komme alligevel. Fysisk bliver du såret; mentalt bliver du vred, lukket og finder dig selv ude af stand til at nyde ting, du engang elskede (herunder dine træningsprogrammer). Og mens en fysisk skade kan lande dig på Laurens kontor, er mental udbrændthed på nogle måder værre.\nhvorfor? En skade tvinger dig til at tage en pause, mens den mentale ækvivalent er meget lettere at ignorere, fordi den ikke forårsager en halte.\nfor dem af jer, der fejlagtigt tror, at nul hvile fører til styrke, udholdenhed og kreativitet, er du meget forkert. Faktisk kan træning med høj intensitet i uger eller endda måneder i træk uden at bryde faktisk hindre dine fremskridt.\n“kroppen er et lukket system,” forklarer coach Katie, en CSCS med en kandidatgrad i træningsvidenskab. “Når du træner, fortsætter din krop med at forbrænde kalorier og nedbryde muskler. Hvis du bliver i denne’ efterbrændingstilstand ‘ for længe, begynder din krop at tro, at den aldrig vender tilbage til normal. Du bliver sløv, din hjerne føles tåget, og du mister evnen til at udføre enkle opgaver.”\nnår du træner, er din krop under en konstant tilstand af stress. Hvis du introducerer denne stress i håndterbare mængder, vil du se vækst. Men læg din krop igennem for meget stress, og det går i en tilstand af chok, næsten som en beskyttelsesmekanisme. Katie forklarer: “Når du træner, frigiver din krop anabolske hormoner. Disse hormoner – som testosteron-er ansvarlige for muskelvækst. Men det frigiver også kataboliske hormoner-som cortisol-som nedbryder musklerne.”\nsom atlet bør dit mål være at gennemgå lige nok stress i en træning, at dine anabolske (vækst) hormoner overstyrer dine kataboliske (nedbrydnings) hormoner. Men når du overtrainer, sker det nøjagtige modsatte, hvilket tvinger din krop til at tilbageholde vand, forhindre muskelvækst og kan endda skrue med dit immunsystem og mental sundhed.\nTLDR: hvis du tager fat i de samme vægte, som du gjorde for seks måneder siden, er din krop måske sur på dig for ikke at tage tid til at komme sig.\nså ofte gør vi ting, fordi vi føler, at vi ikke har noget valg. Vi føler os forpligtet til at arbejde de længste timer, gennemføre de hårdeste træningsprogrammer og se, hvor længe vi kan gå, før vi tager en pause.\ni sin bog, Lean In, Sheryl Sandberg, COO for Facebook, fortalte en historie om praktikant hos McKinsey& firma her i DC. På det tidspunkt, en af seniorpartnerne hos McKinsey fortalte Sheryl, at medarbejderne holdt op af en grund, og kun en grund—udbrændthed.\nseniorpartneren kunne forstå klagen. Her er hvad han ikke forstod: af de medarbejdere, der holdt op på grund af udbrændthed, havde 100% ubrugt ferietid.\nfortolkning: hvile, pauser og muligheder for at genoplade er tilgængelige for os. Vi vælger bare ikke at tage dem.\nmen hvorfor gør vi det? Hvad motiverer os til at træne, når vi er trætte, lad ferietiden gå ubrugt og arbejde, indtil vi næppe kan læse vores computerskærme?\n“det kommer ned på selvværd,” siger Cut-atlet Lina Salasar, sundhedstræner for Live Godt måde og en af stemmerne bag Big Life Podcast, der fokuserer på udbrændthed. “Når vi er for knyttet til at opnå perfektion, udtømmer vi os selv, fordi vores identitet og selvværd er defineret af vores professionelle succes eller hvor hårdt vi træner.”\nsom selvfølgelig beskriver enhver overpræsterende person på dette motionscenter.\nhun fortsætter, “for at forhindre udbrændthed skal du revurdere dine værdier—kompasset, der inspirerer til, hvordan du fører dit liv—og leve i tråd med dem. Du kan værdsætte din karriere, men hvis du ikke har brugt tid sammen med din familie på tre måneder, fordi du konstant arbejder, der kan være en dissonans mellem dine værdier og din livsstil.”\npå Cut Seven roser vi at blive ubehagelige og står over for din frygt. Men her er sagen om de konkurrencedygtige mennesker, der går her: for de fleste af os, det mest skræmmende, mest ubehageligt forfærdelige scenario sidder ned.\n“for de fleste af os er smerte og stress blevet det, der er behageligt,” siger Chris. “Det skræmmer os ikke at arbejde hårdt. Det skræmmer os at tro, at vi ikke bidrager. Det føles ikke godt at sidde og gøre ingenting.\n“men sagen er, at du skal være ubehagelig med at tage en pause, ellers vil den pause f/cking finde dig.”\nudfordre dig selv til at gøre det skræmmende og tage en fridag. Gå en tur med dine holdkammerater. Tag en staycation. At lære at være bevidst om bedring, ligesom at tage din første hjertedag, er noget, du har brug for for at træne dit sind og din krop til at gøre.\nde fleste af jer er bekendt med ideen om en offseason—en forsætlig ned periode efter skat sæson for en revisor eller skål spil for en fodboldspiller. Du forstår, at et span af ekstremt hårdt arbejde er (eller i det mindste bør være) efterfulgt af reparation og genopretning.\nVi kan ikke kræve obligatoriske hviledage. Og vi kan bestemt ikke lukke vores døre i en uge og tvinge jer alle til at slappe af. Hvis vi gjorde det, ville en god del af jer ringe til studiet og kræve at få din sved ind.\nog for dem af jer tænker, ” men dit navn er skåret syv! Du skal arbejde hvile i for mig!”vi er nødt til at gøre en ting helt klart:\nvores programmering, efter vores træneres bedste evne, forhindrer dig i at overtræne—men kun i et omfang. Chris kunne skrive den månedlige tidsplan perfekt, og trænerne kunne balancere dine muskelgrupper perfekt i løbet af ugen, men den ene ting, de ikke kan gøre, er at tvinge dig til at tage en hviledag (eller erstatte en træning med Rebuild). Ligesom at opbygge muskler sker fuld kropsreparation ikke natten over. Det tager tid, strategisk hvile og reparation af dine muskler før og efter træning.\nog selv da begrænser vi samtalen til fysisk hvile, kun—fuldstændig ignorerer de mentale konsekvenser.\n“Jeg kunne give dig hundreder af tip til, hvordan du kommer dig efter udbrændthed,” siger Lina, “men det betyder ikke noget, hvor mange tip jeg giver dig, det betyder noget, hvis du har viljen til at gøre det.”Vi kan tilbyde yogakurser med Aliks eller genopbygge (kommer tilbage i 2020!), men vi kan ikke tvinge dig til at lukke din bærbare computer. At give tid og plads til din krop og sind til at komme sig er på dig.\ndet er December, og langt de fleste af os tilbragte de sidste flere måneder stablet mod deadlines. Vi tog vores mentale stress ud i en lige så intens fysisk træning her på græsset, og både vores sind og kroppe kræver en pause.\ngå hjem. Vær sammen med dine familier. Få ubehageligt at se uden at rulle gennem din telefon eller åbne din bærbare computer. Træk vejret. Vi har alle brug for det.\n— dit klip syv hold\nkontakter til svære at passe øjne\nSådan identificeres ukrudt med torner


Signe & Nikolaj » Prædiken til 24. søndag efter trinitatis\nPrædiken til 24. søndag efter trinitatis\nPosted By admin on 10. november 2013\nJairus’ datter: For Gud er intet håbløst\nPrædiken i Emdrup Kirke 24. søndag efter trinitatis 2013\nJeg kan godt lide at se film. Gode film. Sådan nogle der gør så dybt et indtryk at man bare bliver siddende i sofaen eller biografsædet og måber når filmen er slut. Den slags film findes der heldigvis mange af, og de hører som regel til genren ”drama”.\nEn film som gjorde et meget stort indtryk på mig da jeg så den første gang engang tilbage i 90’erne, hedder ”Dybet”. Den handler om nogle dykkere der arbejder for et olieselskab på en undersøisk prøveboreplatform i nærheden af en dybhavsgrav under den kolde krig. Da en atombevæbnet militær ubåd havarerer tæt på hvor de opholder sig, bliver de tvangsindskrevet til at hjælpe den amerikanske flåde med at bjærge den før russerne når frem. Det viser sig imidlertid at der foregår særdeles mystiske ting inde i vraget, og før de ved af det, er de stakkels borebisser involveret i sager der er endnu mere alvorlige end atomkapløbet – samtidig med at selv er i overhængende livsfare fordi en orkan har revet det kabel løs som forbandt dem til deres moderskib oppe på havoverfladen, så de er på nippet til at dratte ned i den dybe grav. I en af de stærkeste scener i filmen drukner den kvindelige hovedperson, spillet af Mary Elizabeth Mastrantonio, og den øvrige besætning på boreplatformen forsøger at genoplive hende mens hendes mand, spillet af Ed Harris, fortvivlet ser til. På et tidspunkt må de fortælle den stakkels ægtemand de tunge nyheder at det er håbløst at fortsætte med genoplivningsforsøgene. I første omgang bryder han hulkende sammen, men så råber han pludselig ”No! No! No!” og begynder selv desperat at give hende hjertemassage og kunstigt åndedræt uden at lade sig anfægte af at de andre blidt prøver at forklare ham at det er håbløst. Om det lykkes ham, vil jeg ikke røbe her; I kan selv se filmen. 😉\nFølelsen af at noget er håbløst, tror jeg vi alle sammen har prøvet en eller flere gange, om ikke andet så på det helt uskyldige plan hvor man sidder og ser en fodboldkamp, og der er 2 minutter tilbage, og Danmark er bagud med to mål. Men de fleste af os har også prøvet at miste en person vi holdt af, måske til cancer eller en anden dødelig sygdom, og dén triste vej går ofte via en erkendelse af at nu er der ikke mere at gøre – nu er det håbløst. Mange af os har også erfaringer med ulykkelige forelskelser eller brudte parforhold, og når vi oplever den slags, er vi også på et tidspunkt nødt til at opgive håbet.\nVender vi blikket udad mod den store verden, er der mange ting der virker håbløse. Tag for eksempel Nordkorea, verdens mest lukkede land. Siden 1948 har dette land været regeret af Kim-dynastiet begyndende med Kim Il-Sung, derefter Kim Jong-Il, og nu Kim Jong-Un. Der er tale om absolut enevælde hvor alle har pligt til at øje sig ærbødigt for billeder og statuer af lederen og hans far og farfar, og hvor ingen form for kritik af styret tolereres. Et fintmasket net af agenter og stikkere holder befolkningen i et jerngreb af frygt og mistænksomhed der bedst kan sammenlignes med forholdene i det tidligere DDR, blot endnu værre. Når man ser bort fra den korrupte elite er der en katastrofal mangel på fødevarer, men den stramme statslige kontrol med alle medier tjener til at fastholde befolkningen i en illusion om at sulten er endnu værre uden for Nordkorea, og at de kan takke deres ”kære leder” for at de får lidt at spise bare en gang imellem – eller også hævder propagandamaskinen at hungersnøden skyldes at de onde stater USA og Sydkorea har ødelagt afgrøderne. Kristendom er strengt forbudt – alene det at være i besiddelse af en bibel er nok til at man ender som en af de mere end 50.000 internerede i landets koncentrationslejre, der ikke lader nazisterne noget tilbage at høre. Da Kim Il-Sung døde tilbage i 1994, og igen da Kim Jong-Il døde i 2011, håbede mange at der ville begynde at blæse mildere vinde, men håbet blev gjort til skamme. Kim Jong-Un lader til at være mindst lige så kynisk og hjerteløs som sin far og farfar, og årtiers internationalt pres lader ikke til at have gjort det mindste for at ændre på situationen. Nordkorea ligner virkelig et håbløst tilfælde.\nDanmark ligner på mange punkter også et håbløst tilfælde, i hvert fald åndeligt set. Folkekirkens medlemstal falder så hurtigt at det stigende antal danskere med anden etnisk baggrund (og dermed som regel også anden religiøs baggrund) ikke er tilstrækkeligt til at forklare det, og så den fremgang som den katolske kirke og visse frikirker oplever, ikke er tilstrækkeligt til at opveje det. Samtidig er såvel den militante ateisme som islam og new age i hastig fremgang. Den åndelige kraft der findes i vores kirker er heller ikke noget at råbe højt hurra for i forhold til hvad der er standarden på andre kontinenter hvor der meldes om store vækkelser og mirakler i hobetal. Socialt ser det heller ikke for godt ud i gamle Danmark hvor stofmisbrug og bandekriminalitet hører til gadens uorden, der er stigende arbejdsløshed, og alt for mange familier går i stykker. Og på det mentale plan lader det til at de værdier som Jesus forkyndte, så som ydmyghed, taknemmelighed, næstekærlighed, forsoning og omsorg for de svage, fører en stadig mere hensygnende tilværelse til fordel for pengedyrkelse, aggressivitet, egoisme og sig-selv-nok-mentalitet.\nOgså mange enkeltpersoner står i livssituationer der synes håbløse. Rigtig mange mennesker oplever en personlig deroute af den ene eller den anden art som tilsyneladende ikke levner meget håb om at de kan få deres liv på ret køl igen.\nI dagens bibeltekster møder vi flere håbløse situationer. Tag for eksempel den kvinde der i tolv år havde lidt af blødninger. Tolv år! Forestil dig at have døjet med den samme invaliderende sygdom i 12 år og have forsøgt alt hvad lægekunsten har at byde ind med, som Markusevangeliet fortæller os at kvinden havde gjort, men alt sammen forgæves. Så kan man da tale om håbløshed!\nEller tag den døde pige hvis far desperat henvender sig til Jesus. Når man først er død, så er der som regel ikke ret meget at gøre, og slet ikke dengang hjertemassage og elektriske hjertestartere ikke var opfundet endnu. De mennesker der står udenfor og sørger, er så overbeviste om at alt håb er ude, at de trods de alvorlige omstændigheder ikke har andet end latter til overs for Jesus da han bringer håbet på banen. Men Jesus gør deres skepsis til skamme ved at vække pigen til live igen.\nI den første læsning vi hørte, møder vi en om muligt endnu mere håbløs situation. Her er personerne ikke blot døde, men deres knogler er hel indtørrede og spredt ud over en dal. Selv med vore dages medicinske teknologi ville det ikke have været muligt så meget som at forsøge en genoplivning, og det kommer det nok heller ikke nogensinde til at blive. Derfor virker det som et retorisk spørgsmål når Gud spørger Ezekiel: ”Menneske, kan disse ben blive levende?” Men Ezekiel giver ikke det svar som de fleste af os nok ville have givet. I stedet siger han: ”Gud Herre, det ved kun du!” Og Gud befaler ham at profetere over benene så de samler sig til skeletter og bliver overtrukket med sener, kød og hud, og derefter om livsånden så de kommer til live.\nJesus oprejste 3 personer fra de døde i løbet af de år han gik på jorden, medmindre der var flere som evangelierne blot ikke nævner. I forhold til at der sikkert var adskillige tusinde mennesker i Israel der døde i den periode, er det en dråbe i havet. Alligevel gav det anledning til stor opstandelse (undskyld ordspillet) at Jesus gjorde nogle få af dem levende, for det var et ”statement”, som det hedder på nudansk – et vidnesbyrd om at for Gud er intet håbløst! Hans kærligheds magt er stærkere end alle andre magter i verden, døden inklusive!\nHvad angår Ezekiels syn om de indtørrede knogler, så gør sammenhængen det klart at det skal forstås symbolsk: Knoglerne er et billede på Israel, som på Ezekiels tid var en nation der lå i ruiner: Kong Nebukadnezar af Babylon havde erobret deres land, ført en meget stor del af befolkningen i eksil (deriblandt alle lederne) og jævnet Jerusalem med jorden. Det virkede som om det var lige så sandsynligt at det folk ville blive genrejst som at en flok indtørrede knogler ville blive til en sprællevende hær. Men Gud gjorde det klart for Ezekiel at for ham er intet håbløst! Og 400 år senere var Israel igen en selvstændig nation. Det varede ganske vist kun indtil romerne indtog landet og senere gentog Nebukadnezars ødelæggelse af Jerusalem, men i dag er der som bekendt igen en stat der hedder Israel – uanset hvad man mener om den politik som dens ledere fører.\nHvad betyder alt det her så for os? Det betyder at vi aldrig må betragte en situation som håbløs! Situationen i Nordkorea ser håbløs ud set med menneskelige øjne, men det samme gjorde situationen i Østeuropa i mange år før Berlinmurens fald, og situationen i Sydafrika under apartheid. Derfor må vi ikke holde op med at bede for Nordkorea – vi må aldrig forfalde til at tro at håbet er ude. Ligesom Ed Harris’ figur i ”Dybet” må vi råbe ”No! No! No!” og fortsætte med at råbe til Gud om at gøre en ende på undertrykkelsen.\nVi må aldrig opgive et medmenneske, uanset hvor håbløs vedkommendes situation ser ud. Her tænker jeg ikke først og fremmest på mennesker der er fysisk syge, selvom jeg bestemt tror på at Gud kan helbrede selv de mest håbløst syge mennesker – mange af jer her i Emdrup Kirke kender jo for eksempel Werner Olsen, der for en årrække siden var opgivet af lægerne efter en kraftig hjerneblødning, men som blev rask efter at han blev salvet i Jesu navn, så lægerne ikke havde andet valg end at skrive ”mirakuløs bedring” i hans journal. Men selvom vi må takke og prise Gud når den slags sker, og selvom vi naturligvis må blive ved med frimodigt at bede om helbredelse når vores kære bliver syge, medmindre Gud gør det klart for os at den tid nu er kommet hvor de skal forfremmes til herligheden, så er det endnu vigtigere at vi gør os klart at selv det som vi kalder ”døden”, ikke betyder at håbet er ude, for Gud har lovet at enhver som dør i troen på Jesus, kan se frem til at blive genoprejst til et evigt liv i glæde når Jesus vender tilbage.\nNej, det jeg tænker på, er mennesker hvis liv er så ødelagte af had eller vrede eller misbrug eller mismod at vi tænker at der ikke er noget håb for dem. Sådan må vi aldrig tænke! Jeg er urokkeligt overbevist om at der ikke lever et menneske på denne jord som er håbløst fortabt set med Guds øjne. Som jeg sagde for lidt siden: Guds kærligheds magt er stærkere end alle andre magter i verden. Og såvel Bibelen som adskillige eksempler fra nutiden viser os at det er sandt.\nTag for eksempel Raul Ries. Hans livshistorie skildres i filmen ”Fury to Freedom” fra 1985, som på dansk har været udgivet under to forskellige titler, nemlig ”Fra had til håb” og ”I blindt raseri”. Det er en lavbudgetfilm, og det bærer den tydeligt præg af, men til gengæld er det en sand historie. Raul Ries er født i 1947. Som ung blev han involveret i en voldeligt slagsmål, og dommeren gav ham valget mellem at komme i fængsel eller tage til Vietnam som soldat. Han valgte det sidstnævnte, og det blev en dybt traumatiserende oplevelse som hjemsøgte ham i adskillige år. Efter at han kom hjem, begyndte han at dyrke kampsporten Kung Fu på højt plan og fik stor succes både som udøver og som instruktør. Han fik også en smuk kone og to dejlige børn, men traumerne fra Vietnam drev ham ud i et alkoholmisbrug og forpestede hans familieliv hvor han gentagne gange udsatte sin hustru for vold og trusler indtil hun til sidst besluttede at forlade ham. Hun pakkede sine ting, men lod kufferterne ligge i huset mens hun hentede sine børn. I mellemtiden kom hendes mand hjem, og da han så de pakkede kufferter, og det gik op for ham hvad der var ved at ske, fandt han sin riffel frem med den hensigt at skyde konen og børnene når de kom hjem, og derefter gøre en ende på sit eget elendige liv. Mens han gik rastløst rundt og ventede, ramte riffelkolben On-knappen på hans tv, der tilfældigvis var indstillet på en kristen kanal hvor præsten Chuck Smith var i færd med at forkynde evangeliet. De ord prædikanten sagde, ramte den desperate Raul så skarpt at han overgav sit liv til Jesus på stedet, og da hans hustru kom hjem for at hente kufferterne, mødte han hende ikke med et riffelløb, men med åbne arme, en uforbeholden undskyldning og et løfte om at tingene ville blive anderledes fra nu af. Den slags løfter havde hun naturligvis hørt før, men hun kunne fornemme at der virkelig var sket noget med ham denne gang. Og det var der: Det var nu endegyldigt slut med både alkoholmisbrug og vold, og Raul begyndte at holde bibelstudier i sine Kung Fu-lokaler efter træning. Det udviklede sig efterhånden til en kirke, og Raul Ries har nu gennem adskillige årtier viet sit liv til at forkynde budskabet om at for Gud er intet håbløst!\nDet var en meget dramatisk beretning fra USA. I denne lille bog [BikerBibel] kan I læse en lang række andre beretninger om tilsyneladende håbløse liv der er blevet forvandlet. De fleste af dem er knap så spektakulære som Raul Ries’ historie, men det gør dem ikke mindre fantastiske. Og så er mange af dem her fra Danmark!\nMisforstå mig ikke – der kan bestemt være situationer hvor det er klogest at holde afstand til en person der eksempelvis er voldelig og/eller har et misbrug. Vi må aldrig lade vores egen lykke være afhængig af at andres liv bliver forvandlet, og vi må ikke forfalde til at tro at en forvandling i et andet menneskes liv er vores ansvar eller i det hele taget noget vi er i stand til at skabe. Den indstilling kaldes medafhængighed, og den er meget usund. Nej, det jeg mener, er at vi aldrig må tænke at et andet menneske er uden for Guds rækkevidde. Vi må altid håbe og bede om at Gud kan føre sine planer igennem med vedkommende, også selvom det måske ikke kommer til at smitte af på den pågældendes relation til os. Gud ser altid på ethvert menneske med tro, håb og kærlighed, og det må vi også gøre.\nTags: Matthæusevangeliet 9.18-26\n« Prædiken til 20. søndag efter trinitatis Prædiken til 25. søndag efter trinitatis »


Palliation og rehabilitering; begrebslige og praktiske forskelle og ligheder - PDF\nDownload "Palliation og rehabilitering; begrebslige og praktiske forskelle og ligheder"\n1 Jette Thuesen og Helle Timm Palliation og rehabilitering; begrebslige og praktiske forskelle og ligheder Palliation, rehabilitering, begreber, praksis Jette Thuesen, Videnskabelig assistent, PAVI, Videncenter for Rehabilitering og Palliation, Syddansk Universitet i København. Ph.d., master i humanistisk sundhedsvidenskab og ergoterapeut. Helle Timm, Centerleder, professor, PAVI, Videncenter for Rehabilitering og Palliation, Syddansk Universitet i København. Ph.d. i sundhedsvidenskab og magister i kultursociologi. I Danmark er der fokus på sammenhænge mellem palliation og rehabilitering i indsatsen til mennesker med livstruende sygdom. Med afsæt i gældende definitioner, et forløbsprogram og en interviewundersøgelse præsenteres i artiklen forskelle og ligheder mellem palliation og rehabilitering. Både begrebsligt og i praksis er der overlap, og det er vanskeligt at afgrænse og definere forskellene entydigt. Vi foreslår, at forskelle og overlap blandt andet kan forklares ved en stadig tidligere introduktion af palliativ indsats og af generelle velfærdspolitiske forskydninger. Baggrund Lindring og omsorg er en del af indsatsen i hele sundhedsvæsenet. Palliation er defineret som lindring til mennesker ramt af livstruende sygdom. Men der kan være tvivl om grænsefladerne mellem forskellige begreber henholdsvis forskellige praksisformer. Hvor begynder og hvor ender»det palliative felt«? Det gælder også grænseflader til beslægtede områder som»understøttende behandling«og rehabilitering. I Danmark (DK) er der for tiden en del fokus på især sammenhængen mellem rehabilitering og palliation. I 2012 udgav Sundhedsstyrelsen i Danmark et»forløbsprogram for rehabilitering og palliation i forbindelse med kræft«(1). Programmet forsøges i disse år omsat til praksis i regioner og kommuner og er et af flere tiltag, der sætter fokus på udviklingen af både rehabilitering og palliation i praksis og til dels i sammenhæng. Teoretisk/begrebslig afklaring er en for- 30\n2 Palliation og rehabilitering; begrebslige og praktiske forskelle og ligheder udsætning for at udvikle praksis; formål, målgruppe, indsats, fagligheder og organisation. Hvad er det, vi gerne vil, og hvordan gør vi det bedst? Men oftest udledes teori og begreber af praksis af det, vi allerede ved og gør. For at kortlægge et felt er det derfor nødvendigt både at se på gældende begreber/definitioner og på forståelser og handlinger i praksis. I PAVI har vi gennemført en første eksplorativ kortlægning af forholdet mellem rehabilitering og palliation i DK, både i forhold til begreber og i forhold til praksisformer. Det er hensigten efterfølgende at gennemføre en mere bred og beskrivende kortlægning. Med afsæt i gældende definitioner, Sundhedsstyrelsens forløbsprogram og kortlægning ser vi i denne artikel nærmere på forskelle og ligheder mellem de to områder. Rehabiliteringsbegrebet Sundhedsstyrelsen har i forløbsprogrammet (1) valgt at lægge sig op af WHOs definitioner af såvel rehabilitering som palliation. WHOs definition af palliation (1, side 13) vil være læserne af Omsorg bekendt, mens rehabiliteringsdefinitionen måske er knap så velkendt for alle. Den lyder: Rehabilitering af mennesker med nedsat funktionsevne er en række af indsatser, som har til formål at sætte den enkelte i stand til at opnå og vedligeholde den bedst mulige fysiske, sansemæssige, intellektuelle, psykologiske og sociale funktionsevne. Rehabilitering giver mennesker er i risiko for at få betydelige begrænsninger i sin fysiske, psykiske og/eller sociale funktionsevne, opnår et selvstændigt og meningsfuldt liv. Rehabilitering baseres på borgerens hele livssituation og beslutninger består af en koordineret, sammenhængende og vidensbaseret indsats (2, side 16).»For at kortlægge et felt er det ( ) nødvendigt både at se på gældende begreber/definitioner og på forståelser og handlinger i praksis.«med nedsat funktionsevne de redskaber, der er nødvendige for at opnå uafhængighed og selvbestemmelse (1, side 11). Til trods for, at sundhedsmyndighederne har udpeget WHOs definition som den autoritative, henviser aktører fra rehabiliteringsområdet i DK ofte til»hvidbogens definition«(2): Rehabilitering er en målrettet og tidsbestemt samarbejdsproces mellem en borger, pårørende og fagfolk. Formålet er, at borgeren, som har eller Hvidbogens definition bygger på et samarbejde mellem sundhedsfaglige, socialfaglige og brugeraktører (i artiklen anvender vi ordet»bruger«som fælles betegnelse for»patienter«og»borgere«) og søger at integrere den»paradigmatiske kompleksitet«, der er definerende for rehabilitering (3, 4). Den kan sammenfattes i WHOs ICF-model, der som oftest definerer funktionsevne i rehabiliteringssammenhæng (5). ICF, International Classification of Functioning, Disability and Health integrerer en medicinsk og en social helbredsmodel. Den medicinske model anskuer funktionsevnenedsættelse som et helbredsproblem, som kræver individuel behandling, mens funktionsevne ifølge den sociale model fremmes gennem livsbetingelser, som kan sikre mennesker fuld deltagelse i alle områder af det sociale liv. I praksis er rehabilitering oftest domineret af den medicinske model (3). Hverken palliation eller rehabilitering er i Danmark medicinske specialer, men har udviklet sig inden for andre specialer. Mens palliation i overvejende grad har relateret til kræftområdet har rehabilitering en lang historie især inden for socialmedicin, neurologi og geriatri. Også på andre måder adskiller udviklingen af rehabiliteringsfeltet sig radikalt fra udviklingen af det palliative felt. Rehabilitering etablerede sig i begyndelsen af forrige århundrede som teknologier, der skulle tilpasse en krigsskadet befolkning til arbejdsmarkedets behov. Fokus var derfor fra starten på funktionsevne i forhold til omgivelsesmæssige krav og standarder (6, 7). I anden halvdel af århundredet kom der større fokus på individuelle standarder for funktionsevne og det gode liv, samt på hverdagsliv, aktivitet og deltagelse (8). Op mod årtusindskiftet ses en ny bevægelse, hvor rehabilitering defineres mere sygdoms- og diagnoseorienteret (KOL-rehabilitering, hjerterehabilitering, kræftrehabilitering). Men parallelt hermed opstår også nye varianter som for eksem- 31\n3 pel hverdagsrehabilitering (9) og spirituel rehabilitering (10). sygdom, så eksisterer lignende ikke på rehabiliteringsområdet ifølge forløbsprogrammet. Sundhedsstyrelsen skelner mellem sygdomsspecifik og generel rehabilitering og palliation (1, side 15). Litteraturstudie og interviews med danske aktører Formålet med PAVIs kortlægning er at undersøge dokumenteret viden om og konkret erfaring med forholdet mellem rehabilitering og palliation. Undersøgelsen omfatter dels et litteratur-review og dels kvalitative interviews med 16 informanter. Informanterne er forskere og fagprofessionelle med forskellig baggrund, der repræsenterer fire områder (neurologiske lidelser, kræft, KOL, multimorbiditet i høj alder) og både palliation og rehabilitering. Informanterne har enten konkrete erfaringer med at koordinere rehabilitering og palliation, har overvejelser om at gøre det eller har erfaring med rehabilitering af mennesker med livstruende lidelser. I det følgende præsenterer vi nogle overordnede tendenser i materialet. Forskelle og ligheder set fra danske informanters side Ifølge informanterne er der i praksis store overlap mellem palliation og rehabilitering, og en går endda så langt som til at sige, at det er meningsløst at forsøge at definere dem som særskilte praksisformer. Andre peger på nogle væsentlige forskelle, men disse varierer, afhængig af hvor der tales fra. Eksempelvis»Det øgede fokus på aktivitet og selvstændighed er ifølge en informant konsekvens af, at palliation sættes ind tidligt i forløbet.«ligheder og forskelle mellem palliation og rehabilitering ifølge Sundhedsstyrelsen I Sundhedsstyrelsens forløbsprogram (1) beskrives en række ligheder mellem palliation og rehabilitering: Det angives, at der for begge felters vedkommende er tale om helhedsorienterede tilgange til menneskers problemer, der fordrer tværfagligt og tværsektorielt organiserede og differentierede indsatser. Begge anlægger et helhedsperspektiv på patientens og pårørendes ressourcer og behov. Begge iværksættes (ideelt set) tidligt i forløbet evt. allerede ved diagnosetidspunktet, når det gælder livstruende sygdom. Sundhedsstyrelsen skriver endvidere, at der i den tidlige fase er særligt stort overlap mellem palliativ og rehabiliterende indsats, idet sigtet med begge typer af indsatser er at vedligeholde eller forbedre nedsat funktionsevne samt forebygge reduktion af denne mhp., at patienten beholder størst mulig uafhængighed og livskvalitet. Dette opnås blandt andet ved at lindre evt. symptomer/problemer (1, side 15). Sundhedsstyrelsen udpeger også det at arbejde med målsætning som et fælles træk mål, der er fælles for det tværfaglige team og udarbejdet i samarbejde med patient og pårørende. Dette kan dog ifølge Sundhedsstyrelsen være udfordrende i de tilfælde, hvor patienten måske er meget passiv og modtagende (1, side 25). I programmet udpeges desuden nogle særlige forskelle mellem palliation og rehabilitering. Den ene er sigtet med indsatserne, hvilket igen kan have at gøre med tidsperspektivet. Prognosen kan således have betydning for indsatsens sigte, og samme indsats kan have forskelligt sigte. F.eks. kan fysisk træning have til formål, at patienten genvinder sine kræfter for at mestre sit hverdagsliv, men kan også have det formål at lindre symptomer/problemer og øge patientens livskvalitet i den sene og terminale palliative fase (1, side 15). En anden angivet forskel er den eksisterende specialisering og organisering. Med dette menes formentlig, at mens man på det palliative område differentierer mellem specialiseret og basal indsats, hvor den basale palliative indsats skal kunne varetages af alle, der har at gøre med mennesker med livstruende betegner en informant fra det palliative felt palliation som holistisk orienteret, mens rehabilitering retter sig mod mere afgrænsede problemstillinger (i1)*. Og omvendt siger en informant fra rehabiliteringsfeltet, at rehabiliteringen er bredere, mens palliation retter sig mod mere afgrænsede behov (i2). Men under alle omstændigheder taler informanterne om, at rehabilitering og palliation nærmer sig hinanden som samtidige tilgange i konkrete menneskers forløb, og i praksis kan ses som hinandens forudsætninger (i5, i6, i7) eller som det modsatte, for der er også eksempler på, at brugere påføres lidelse, når rehabiliteringen er for krævende (i3), ligesom der er eksempler på patienter, der for hurtigt opgives i rehabiliteringen og dermed påføres lidelse (i4). Det sidste følger en logik, 32\n4 Palliation og rehabilitering; begrebslige og praktiske forskelle og ligheder som går igen hos flere informanter: at rehabilitering kobles til håb og nærer håb (i3, i4, i7), mens man er mere tøvende over for at tale med brugerne om palliation og særligt varsomme med at introducere en snak om terminalerklæring, fordi man er bange for dermed at»slukke«håbet (i1, i7). Målrettet samarbejde eller situationsbestemt omsorg? Af både centrale definitioner og informantinterview fortolker vi en forskel mellem rehabilitering og palliation sådan, at mens rehabilitering forstås som forandring og målrettet praksis med brugeren som aktør, så forstås palliation om situationsbestemt omsorg, rettet mod en mere passiv brugerfigur. I informantinterviewene er disse forskelle dog langt fra entydige. Rehabilitering beskrives i materialet hyppigt som målrettet praksis med brugeren som aktør. Nogle taler om rehabilitering som det at»få klædt patienten på til selv at kunne gøre nogle ting«(i6), at»hæve overliggeren«(i8), at»få nye redskaber«og»sætte små mål, som man får en succes ud af at opnå«(i9), og andre taler om rehabilitering som»empowerment«(i2,i5), mens brugeren den næste dag kan det meste selv (i2, i7, i8, i10). En informant siger: Jeg tror ikke, man er enten-eller. Jeg tror også man kan skifte fra dag til dag at der er dage, hvor det hele kører i olie, hvor de bare kan det hele, vejret er godt og de kan komme ud og gå tur og så kan de næste dag ingenting. Der giver det jo mening at snakke om, at netop den dag, hvor det er helt elendigt det hele, så er det jeg tager skraldespanden med ned uden at tage dig med. Så derfor bliver palliation og rehabilitering integreret i hinanden (i7). Rehabilitering kan ifølge informanter også indebære at lære at forlige sig og leve med blivende problematikker og tab; man remodellerer sine værdibegreber og forestillinger om det gode liv (i11,i8). Det kan eksempelvis være at acceptere at tage imod hjælp og give afkald på selvhjulpenhed, hvis denne indebærer, at man bruger alle kræfter på for eksempel at tage tøj på. Dette er dog ikke altid muligt i praksis, hvor kommunale»og så indsnævres mulighederne for legitimt at være passivt modtagende eller for at være både aktivt deltagende og passivt modtagende.«som det at styrke patienten i»selv at tage handling«og»lære at rejse sin stemme«(i2). Det er vigtigt, at syge mennesker skal»indse, at de selv kan gøre noget«(i8) og har»lyst til at arbejde med sig selv både fysisk, psykisk og socialt«(i2). Nogle steder er dette en forudsætning for at deltage i rehabiliteringstilbuddet, og her ligger ifølge nogen en differentiering mellem palliation og rehabilitering; mens palliationens bruger kan (og må) være passiv og modtagende (i2), forventes rehabiliteringens bruger ifølge en del af informanterne at have lyst til og være motiveret for at deltage i interventionerne. Det kan illustreres ved, at rehabiliteringscentre ikke må opfattes som rekreation, men brugerne skal sætte forandringsmål og forfølge dem (i9, i10). Andre taler om aktivitet i mere snæver betydning: at være fysisk aktiv og så selvhjulpen som muligt, hvilket betegnes som rehabilitering. Når brugeren bliver mere afkræftet, ophører man med at stille krav og tager mere over, hvilket betegnes som et skift mod en mere palliativ orientering (i10). Nogle informanter taler om dette som en balancering i hverdagen, hvor fagpersonen den ene dag skal hjælpe meget, ydelsesstandarder kan stå i vejen (i8, i7). En informant fortæller, at først når brugeren bliver terminalerklæret, åbnes muligheder for denne slags hensyn (i7). Mens nogle informanter fra rehabiliteringsfeltet taler om palliation som en praksis, hvor man som bruger kan være mere passivt modtagende, så er der omvendt informanter fra det palliative felt, der taler om aktivitet og selvstændighed som et formål også med palliation. Det øgede fokus på aktivitet og selvstændighed er ifølge en informant konsekvens af, at palliation sættes ind tidligt i forløbet og indebærer overlap mellem palliation og rehabilitering (i5). En anden informant fortæller om et tilbud, der integrerer palliation og rehabilitering, der er organiseret som en form for patientskole. Også her italesættes brugeren som en aktør, der skal lære at håndtere sine problemer, eksempelvis fatigue, på nye måder (i1). Diskussion Ifølge materialet er hverken rehabilitering eller palliation entydigt definerede, klart afgrænsede begreber og praksisformer. I Sundhedsstyrelsens forløbsprogram 33\n5 (1) er der formuleringer, der peger på skred i fortolkningen af palliationsbegrebet, og som måske gør, at palliation og rehabilitering i praksis nærmer sig hinanden, som også nogle af informanterne giver udtryk for. For det første omtales sigtet med såvel rehabilitering som palliation som værende vedligeholdelse eller forbedring af nedsat funktionsevne og/eller forebyggelse af funktionsevnetab. For det andet omtales arbejdet med mål som værende fælles for rehabilitering og palliation. Begge dele risikerer imidlertid at fjerne fokus fra den konkrete situation og fordringen på omsorg og lindring som centrale dimensioner i palliation. Ved at fokusere på at forebygge, vedligeholde eller forbedre funktionsevne sættes palliativ praksis ind i en tidslig struktur, som trækker fokus væk fra væren (eksistentielt og relationelt) i den konkrete situation. Når man samtidig taler om at sætte mål, forstærkes yderligere bevægelsen væk fra den konkrete situation, idet man orienterer sig mod fremtiden og mod en flerhed af muligheder. Vi tolker denne bevægelse både i lyset af nogle generelle velfærdspolitiske neoliberale forandringer og i lyset af Sundhedsstyrelsens egen dagsorden med at tale om palliation allerede fra diagnosetidspunktet (1). Det neoliberale samfund har den individuelle, aktive forbruger i fokus. Borgeren anerkendes for og tilskyndes til stadighed i at være aktiv og sætte mål for sin egen forandring og udvikling ikke mindst i forhold til sundhed og forebyggelse af sygdom (og død) (11, 12). Dette er ikke en kritik af rehabiliteringens fokus på aktivitet og deltagelse og på målet om selvstændighed og uafhængighed. Men med samfundets neoliberale orientering og fokus på individuel ansvarliggørelse er der en risiko for, at aktivitet og deltagelse, selvstændighed og uafhængighed kobles til et større politisk projekt og transformeres, så disse fænomener ikke bare er rettigheder og efterstræbelsesværdige mål og værdier, men også bliver en borgerpligt, man som borger forventes at leve op til. Og så indsnævres mulighederne for legitimt at være»passivt modtagende«eller for at være både aktivt deltagende og passivt modtagende, som informanterne taler om. Så er det (stadigvæk) først med terminalerklæringen, det bliver samfundsmæssigt legitimt at være passiv og afhængig. Konklusion og betydning for praksis Vi har i artiklen præsenteret og diskuteret forskellige måder at definere rehabilitering og palliation på og forskelle mellem disse. Vi ser nogle væsentlige overlap, og vi ser brydninger og forskydninger i de måder, man taler om palliation og rehabilitering på. Men for begge begrebers vedkommende synes der at være definitoriske forskydninger i retning af et større fokus på den syge som aktiv deltager, som peger i retning af det neoliberale projekts ansvarliggørelse af borgeren. Dette er et samfundsmæssigt vilkår for både palliation og rehabilitering, som trækker nye grænser og sætter nye standarder for, hvordan man legitimt kan agere som bruger og som fagperson, for den sags skyld. Derfor er det for os at se vigtigt, at vi teoretisk fortsætter med at definere forskelle og overlap mellem palliation og rehabilitering også mere analytiske forskelle og at vi i praksis fortsætter samtalen mellem og organiserer palliation og rehabilitering som samtidige og komplementære praksisformer, som giver både fagpersoner og syge mennesker en bredere fortolkningsramme for at forstå og håndtere de problemer og den lidelse, som livstruende sygdom fører med sig, end praksisformerne kan hver for sig. Referencer * Informantreferencer angives ved»i«og et tal for pågældende informant. 1. Forløbsprogram for rehabilitering og palliation i forbindelse med kræft: del af samlet forløbsprogram for kræft. København: Sundhedsstyrelsen; Lokaliseringsdato: 1. maj dk/publ/publ2012/syb/kraeft/ RehabPalliationForloebsprog.pdf 2. Rehabilitering i Danmark: hvidbog om rehabiliteringsbegrebet. Århus: Rehabiliteringsforum Danmark, Marselisborgcenteret; Borg, T., Jensen, U.J. Paradigmer og praksisformer i rehabilitering: en analytisk tilgang. Arbejdspapir fremstillet i forbindelse med diskussion af begrebet neurorehabilitering på Hammel Neurocenter. U-publiceret arbejdspapir Thuesen, J. Gammel og svækket i nye omgivelser: narrativt arbejde i brugerorienterede rehabiliteringsforløb: [Ph.d.-afhandling]. Roskilde: Forskerskolen for Livslang Læring, Roskilde Universitet; Lange, L. ICF den danske vejledning og eksempler fra praksis: international klassifikation af funktionsevne, funktionsevnenedsættelse og helbredstilstand. København: Sundhedsstyrelsen; SESI/ICFvejl/ICFvejl.pdf 34


Prominente navne stævnes efter milliardkonkurs | Berlingske Business\nProminente navne stævnes efter milliardkonkurs\nMandag d. 12. januar 2009, kl. 08.47 - Opdateret 17. maj 2012\nEn række prominente navne inden for dansk shipping er blevet stævnet for over en halv milliard kroner i forbindelse med konkursen i rederiet Britannia Bulk. Men alt tyder på, at det er det kuldsejlede selskabs direktør, der på kort tid har gamblet aktionærernes penge væk med risikable satsninger, der har kostet rederiet og investorerne dyrt. (Opdateres)\nEn række velklingende navne inden for dansk shipping er blevet stævnet for over en halv millard kroner i forbindelse med et af sidste års største konkurser inden for det blå erhverv.\nDet drejer sig blandt andet om tidligere Clipper-chef Søren Halsted og forhenværende finansdirektør i Norden Jens Fehrn-Christen, der begge sammen med resten af ledelsen er blevet stævnet i forbindelse med konkursen i det Svenborg-baserede rederi, Britannia Bulk.\nRederiet, der har Nordea som primær bankforbindelse og hovedsæde i Svendborg, blev begæret konkurs i november måned - angiveligt af Nordea selv, selv om det dansk-engelske rederi få måneder før havde rejst over en halv milliard kroner på børsen i forbindelse med selskabets børsnotering.\nOg det er netop den børsnotering, som nu har fået en række utilfredse aktionærer til at stævne rederi-ledelsen i det dansk-engelske tørlastrederi , fordi de mener, at de er blevet opfordret til at tegne aktier i det kuldsejlede selskab ud fra falske forudsætninger.\nAlt tyder dog på, at skylden for rederiets dramatiske nedtur, der kulminerede i en konkurs med en gæld på over en milliard dollars til følge, skal placeres hos en mand, nemlig selskabets direktør og bestyrelsesformand Arvid Tage.\nIfølge en række kilder tæt på sagen, som Business.dk har talt med, samt tidligere udsendte meddelelser fra det børsnoterede rederi, har selvsamme Arvid Tage nemlig i løbet af efteråret fortaget en række spekulative investeringer i blandt andet olie samt såkaldte FFA’s, der er en betegnelse for aftaler, hvor rederier laver en fremtidig fragtratesikringsaftale.\nBusiness.dk følger sagen og forsøger at få kommentarer fra de involverede parter hurtigst muligt.


Skal man købe firmajulegaver i 2018? - Fart i blodet\nSkal man købe firmajulegaver i 2018?\nVi nærmer os med hastige skridt julen. Om 2 dage er der præcis 4 måneder til juleaften. Med andre ord, så skal firmajulegaverne snart være klar. Det er meget forskelligt fra virksomhed til virksomhed, hvordan man griber firmajulegaver an. Nogle virksomheder bruger store summer på den årlige firmajulegave, hvorimod andre springer over hvor gærdet er lavest. Det kommer selvfølgelig også an på budget etc. Nogle virksomheder giver ikke firmajulegaver af principielle årsager, hvilket jeg er stor modstander af. Firmajulegaven er et symbol på taknemmelighed, det er et indirekte skulderklap fra chefen til hans/hendes medarbejdere. En firmajulegave kan komme i mange former og størrelser, men det er den symbolske værdi der tæller. Om det er en lille kurv med chokolade, et gavekort eller en firmarejse, så tjener de alle det samme formål, at sige tak for det forgangne år.\nJeg synes det er, at gøre grin med sine medarbejdere ikke, at give den en firmajulegave. Jeg kan forstå man kan være udfordret på budget og i visse ekstreme tilfælde kan det derfor være i orden ikke, at give en firmajulegave. Men som udgangspunkt er jeg modstander af, ikke at give en julegave til sine medarbejdere. Hvis man som virksomhed er presset på de likvide beholdninger så køb en mindre gave. Jeg gider ikke høre på de virksomheder som vælger ikke at købe en firmajulegave fordi de ikke har råd til, at købe en “ordentlig” gave. Hellere købe en mindre gave end slet ikke at købe noget, igen tænk på den symbolske værdi. Det sender simpelthen et forkert signal det andet.\nFirmajulegaver efter vælg selv princippet\nFirmajulegaver kommer i mange forskellige former. Der er også mange faktorer der spiller en rolle i forhold til, hvilken type julegave det er. Det kan f.eks. være virksomheds størrelse, branche, økonomi, lokation etc. En firmajulegave afspejler ofte, hvor godt et regnskabsår det har været. Derfor kan det også ses som en form for gulerod for de ansatte. Hvis det har været et godt år, set på bundlinjen, så får de ansatte også en gave derefter. Men der er en helt bestemt type firmajulegave som er blevet en favorit blandt mange, det er vælg selv julegaven.\nVælg selv gaven er typisk en form for gavekort, hvor de ansatte kan bruge det på række forskellige gaver efter eget valg. Vælg selv princippet er når de ansatte selv kan vælge deres firmajulegave, ud fra en masse forskellige ting. Det er specielt en populær løsning i større virksomheder, hvor det kan være svært at finde en gave, som alle vil blive glade for. Den problemstilling løser vælg selv princippet.\nVirksomheden PromotionMakers sælger bl.a. firmajulegaver. De oplever også en øget interesse omkring vælg selv gaverne. De har lavet en hel shop for dem som ønsker denne løsning. Virksomheder kan købe et gavekort hos Promotionmakers, som de ansatte kan bruge i firmajulegave shoppen. Shoppen er opdelt i 4 forskellige priskategorier. På den måde kan virksomheder selv styre, hvor meget de skal give for til deres medarbejdere.\nForrige indlægForrige Hvordan får jeg min mand i alkoholafvænning?\nNæste indlægNæste Jeg sender Far af sted på singlerejser!\nDe smukkeste pendel lamper\nFind vielsesringe til dit sommerbryllup 2020\nEr du også træt af grimme kattebakker?\nBotox bekæmper rynker – og meget mere!\n4 gode grunde til at vælge bambus som materiale til dit tøj


Køb Kontinentalseng i Odder [GUIDE]\nEr du på udkig efter kontinentalseng i Odder? Vi anbefaler følgende webshops…\nEn hel del online selskaber giver i vore dage et stort udvalg af leveringsløsninger. Førstevalget hos mange er for nærværende at få leveret til en pakkeshop, hvor du så nemt kan hente dine nye varer når du har mulighed for det. Leveringstypen er altså ekstremt uproblematisk, og typisk endda den prisbilligste slags levering.\nDu kunne omvendt tænke over at få leveret hjem til din privatadresse eller til adressen hvor du arbejder. Metoden er uheldigvis en anelse mindre prisbillig, men på den anden side ualmindeligt overkommelig. Den mindst kostelige slags levering af kontinentalseng i Odder kan ikke modsiges at være at du selv henter varerne, hvilket dog betinges af at du har bopæl nærved kontinentalseng i Odder e-handlens adresse.\nLeveringshastigheden kan vise sig at være yderst aktuel såfremt vi har brug for produktet om få sekunder, og med det formål er det temmelig aktuelt at man ser nærmere på det estimerede leveringstidspunkt ved den aktuelle vare.\nFlere kontinentalseng i Odder firmaer på nettet udlover 1 dags levering på utallige varenumre, som antager at orden realiseres tidligere end et fastslået tidspunkt, således at de kan nå at få kontinentalseng i Odder ekspederet forud for at de pakkeansatte drager hjemad.\nIndtil flere e-forhandlere frembyder levering uden gebyr, men for det meste kun ifald du køber for et bestemt beløb. Desuden kunne du vælge den mest letkøbte leveringsmanér, som typisk – uafhængig om man er i Silkeborg, Svendborg eller Hundested – vil være at få fragtfirmaet til at køre dine produkter til en pakkeshop.\nDet har vist sig at være i høj grad hensigtsmæssigt for alle og enhver at søge information om priser på kontinentalseng i Odder hos diverse online webshops, og med det motiv har mange firmaer på nettet fundet det uundgåeligt at formindske salgsværdien på specielt deres bedst i test produkter – til børn og babyer, og ligeledes til damer og herrer – en hel del, og endda nogle gange sikre fragt uden beregning.\nDet kan imidlertid vise sig fordelagtigt at efterse et par e-handler efter kontinentalseng i Odder rabatkoder forinden du gennemfører din bestilling, så man er sikker på at indhente den skarpeste pris.\nDu må dog ikke glemme, at i tilfælde af at en internet virksomhed udbyder kontinentalseng i Odder for en pris som virker grænseløst fremragende, så kan det undertiden være en indikation på en uærlig internet webshop. Bestillinger med kort er imidlertid inkluderet i en orden, hvilket skærmer dig imod uærlige online forretninger.\nVi slår generelt et slag for handler med kort eller betalinger med mobilen. Som en anden løsning bør du anvende en løsning fra eksempelvis ViaBill, for så vidt du vil afbetale beløbet i flere bidder.\nForud for at folk bestiller kontinentalseng i Odder hos en internet virksomhed kan man for at være sikker se på webbutikkens forretningsvilkår, dog er det i mange tilfælde et tidskrævende projekt.\nEn nem løsning kan derfor være at se nærmere på hvorvidt online butikken er e-mærke godkendt, eftersom det generelt er en tilkendegivelse af at e-shoppen forstår de danske love, foruden at internet shoppen af og til overvåges af jurister der er indført i de gældende regler. Dette er desuden en god mulighed for opbakning, såfremt du oplever problemstillinger i forbindelse med din shopping.\nLigeledes støtter vi at du er sat ind i de mest aktuelle regler der har indvirkning på ordren, som fx den returneringsret på kontinentalseng i Odder internet forretningen anvender. I den relation er det også relevant, at man når som helst sikrer ens ordrekvittering, så man til enhver tid kan eftervise handlen, hvad end du søger en vare til en voksen eller et barn.\nTrustpilot byder på tilpas belejlige chancer for at bese en længere række eksisterende kunders oplevelser og af den grund er det en hjælp, at du betragter webbutikkens kontinentalseng i Odder omtaler forud for at du lægger din bestilling.\nFacebook bringer dig lignende fuldkommen stabile metoder til at få indtryk af e-butikkens troværdighed. Derudover ses mange online outlets som giver kunderne mulighed for at meddele en anmeldelse af ordreforløbet, som desuden kan tages i brug til at fornemme hvor glade kunderne er.\nHjemmesiden finansieres af annonceindtægter. Vi hjælper diverse webbutikker og publicerer virksomhedernes varer, og indkasserer kommission forudsat vores besøgende fuldfører en bestilling.\nInformationer angående kontinentalseng i Odder og internet outlets ajourføres tit, men vi kan ikke give garantier imod rettelser der er lavet siden sidste opdatering af hjemmesidens oplysninger.\nKontinentalseng i Odder – Køb kontinentalseng i Odder


Amel Bajagilovic-Viuff – Side 2 – Brenderup IF\nForside / Artikler udgivet afAmel Bajagilovic-Viuff ( Side2 )\nNy sæson i BIF Gymnastik\nForældre- /Barn Gymnastik Kænguruerne (1-3 år)\nVi synger og leger, kravler, ruller og peger—Vi bruger vores kroppe og vi er ikke til at stoppe.\nHvis du er mellem 1 og 3 år, så tag din mor eller far med til gymnastik i BIF.\nTidspunkt: Torsdag 16.30-17.15 Sted: Hal 1, Brenderup Aktivitetscenter\nInstruktør: Jeanette Bisgaard Sørensen og Lissa Boje\nBetal kontingent ved at klikke på logo:\nBørnegymnastik Pirater & Prinsesser (3 – 5 år)\nKom og vær med til gymnastik. Vi skal lege, danse, hoppe og springe til god musik.\nFor os gælder det nemlig om at have det sjovt, mens vi træner vores motorik og vores krop.\nTidspunkt: Tirsdag 16.30 – 17.30 Sted: Hal 1, Brenderup Aktivitetscenter\nPris: 550,- (inkl. opvisnings T-shirt)\nNYHED Familieyoga Forældre + børn 0.-4.klasse\nKom og hav en dejlig time sammen som familie, hvor vi leger og bevæger os med inspiration fra yogaens verden. Alle niveauer kan være med.\nTidspunkt: – følger –\nSted: Multisalen, Anna Trolles Skole\nInstruktør: Jeanette Bisgaard Sørensen\nPris: – følger-\nCirkeltræning er et træningsprogram der sikrer en afbalanceret træning af hele kroppen.\nI løbet af timen skal man gennemføre forskellige øvelser. Et minut af hver øvelse, hvor man prøver at udføre så mange som muligt.\nMålet er at få så meget som muligt ud at træningen. Træningen kan foregå stille og roligt alt efter temperament. Der er opvarmning 10-15 min. samt udstrækning til sidst.\nTidspunkt: Mandag 18.30 –19.30\nSted: OBS Hallen på Brenderup og Omegns Realskole\nFlere holds tilmelding\nVed tilmelding på flg. hold: Cirkeltræning, CrossGym og ’Dans dig i form’ kan du frit skifte mellem holdene, dog max. 1 x træning/uge eller gå på to hold for 900,-\nCrossGym® – for både mænd og kvinder\nCrossGym® gør dig stærk. Det er funktionel styrke- og konditionstræning med smæk på. Det er højintens træning for hele kroppen.\nVi laver simple, men udfordrende og varierede øvelser, der presser deltagerne på både udholdenhed og styrke. CrossGym® er et sammensat træningskoncept udviklet af DGI.\nDet er for udøvere, der ønsker at komme i god form på den mest effektive måde. Her giver CrossGym® de bedste muligheder for sundhed nu og i fremtiden.\nDenne unikke træningsform er for alle uanset alder, køn og fysik. Vi kæmper mod os selv og for os selv. Det giver hurtigt resultater, der både kan ses og mærkes.\nTidspunkt: Tirsdag 18.30—19.30 Sted: Hal 1, Brenderup Aktivitetscenter\nInstruktør: Pernille og Rasmus Lundhus\nHver tirsdag er der gratis motion for alle. Ruten er på 2,5 km til både løb og gang. Vil man ud på 5 km er det bare to gange rundt.\nGoRun breder sig over hele Danmark, Brenderup var de første på Fyn! Kom og vær med.\nTidspunkt: Tirsdag 18.00 –18.30\nSted: Brenderup Aktivitetscenter\nMavedans er for dig der har lyst til at komme i form og danse til glade rytmer. Den orientalske dans er en hyldest til kvindeligheden og glæden.\nMavedans er for kvinder i alle aldre og størrelser. Vi skal arbejde med teknik, trinkombinationer, rytme og koreografier.\nTidspunkt: Tirsdag kl. 18.30—20.00\nInstruktør: Pia Stella\n’Dans dig i form’ er ikke bare en almindelig forbrændingstime. Der er taget udgangspunkt i musikken og den dansestil som var fremme på det givne tidspunkt.\nKoreografierne er simple og de bliver derfor ikke gennemgået først, man følger blot instruktøren. En ’Dans dig i form’ time er for alle aldre og alle niveauer, da der vil være musik og trin for enhver smag.\nSå glæd dig til en super varm og lærerig dansetime, hvor både pulsen og humøret ryger helt i top…. – det kan ikke undgås!!\nTidspunkt: Torsdag 19.00—20.00\nInstruktør: Britt Holmegaard og Kristina Bjørnskov\nNYHED Jumping Fitness ®\nJumping Fitness er en ny og anderledes træningsform, hvor man hopper og laver forskellige øvelser i varieret tempo på hver sin trampolin.\nDet gøres til nyt og tempofuldt musik og super godt humør.\nInstruktør: Camilla Samberg Dahl\nNy sæson i BIF Håndbold – træningstider og trænere\nVELKOMMEN TIL BRENDERUP IF HÅNDBOLD SÆSON 2018 / 2019\nI uge 33/34 starter den nye håndboldsæson op i Brenderup Aktivitetscenter J\nTrille Trolle håndbold, årgang 2012 -> 2016 – sjov og leg\nTræner fredag kl. 16:00 – 16:45 i hal 1\nTrænere: Pia Soelberg\nHjælpetræner: Dorte Johansen\nOpstart fredag d. 17. August (uge 33)\nBetal kontingent ved at klikke på NemTilmeld logo:\nU8 mix = piger og drenge årgang 2010 + 2011\nTræner mandag kl. 15:30 – 16:30 i hal 1\nTrænere: Mads-Emil Møller Hansen & Nicklas Jensen\nOpstart mandag d. 20. August (uge 34)\nU10 mix = piger og drenge årgang 2008 + 2009\nTræner onsdag kl. 16:30 – 18:00 i hal 1\nTrænere: Søren Dalhoff Kristensen, Kent Sejdelin & Nick Christensen + hjælpetrænere\nOpstart onsdag d. 15. August (uge 33)\nU12 drenge – årgang 2006 + 2007\nTræner mandag kl. 16:30 – 18:00 og onsdag kl. 19:00 – 20:00 – begge dage i hal 1\nTræner: Mette Johansen & Mette Wortmann Hjælpetræner : René Nielsen\nOpstart mandag d. 13. August (uge 33)\nU14 piger – 2004 + 2005 + 2006\nTræner onsdag kl. 18:00 – 19:00 og fredag kl. 17:00 – 18:30 – begge dage i hal 1\nTrænere: Simone Christophersen og Karina Sundahl\nU14 drenge – årgang 2004 + 2005\nTræner mandag kl. 18:00 – 19:30 og Onsdag kl. 20:00 – 21:00 – begge dage i hal 1\nTrænere: Christina og Claus Fly\nVi glæder os til at se ”gamle” som nye spillere


##### I hvilken alder skal du prøve online dating – Firstdate.dk anmeldelse 2019 - test af portalen med kontaktannoncer.\nDating Hatte Etiketter Internationale dating apps\nMissionær dating konvertere\nTypiske speed dating spørgsmål\nDating sites gratis uae\nDating en registreret sex lovovertræder\nDating profiler, der fungerer eksempler\nSøde dating kærlighedssange\nRussellville er dating\nMin ven holder dating guys\nDating en læge vittigheder\nFreakshow morgue og asia dating\nDating din kæreste spil\nSex dating og relationer hiestand\nListe over de bedste uk dating sites\nHome I hvilken alder skal du prøve online dating\nI hvilken alder skal du prøve online dating\nMan prøver ikke at skjule dating processen for børnene men modsat har man ikke lyst til at. Jeg har efterhånden prøvet lidt forskelligt i mine to år som single.\nOver 427 mio. brugere søger kærligheden på Badoo! Seriøse, eller i hvert fald fornuftige, onlinedatere holder øje med Den slags mennesker lider enten af vrangforestillinger eller har det skidt med deres alder. Firstdate er et datingsite, hvor du kan møde singler fra hele norden.\nDating på nettet bliver mere og mere udbredt, og det sker i takt med de. Du lærer, hvilke sider, der er bedst i alderen 50 og over, og også nogle generelle råd til at få succes i den spændende, online dating-verden. Vi viser vej til Dating med modne kvinder online. Onlinedating er altså blevet ekstremt populært over en kort periode, og man har i eksempelvis alder, som ens fremtidige partner skal kunne leve op til. Dating på nettet er mere og mere interessant for ældre singler der er over 40 år. Med alderen er du blevet klar over, hvem du er, hvad du gerne vil have, og i en yngre mands øjne. Jeg havde prøvet en del forskellige skjorter, inden jeg cyklede hjemmefra. Face-to-Face er offline dating i stedet for online ✓ I løbet af 1 aften følges du med din. Heldigvis kan du som kvinde selv være med til at bestemme, hvilken kasse du helst vil ned i. Det er godt at prøve siden af, så du er sikker på, at den er noget for dig.\nHar du prøvet online dating har du sikkert også stiftet bekendtskab med et. Vær opmærksom på, at der optræder affiliate-links på siden, hvilket betyder, at vi modtager Man skal nemlig minimum signering og dating dokumenter 50 år for at oprette en profil her. Du kan ikke uden besvær snyde med din alder og navn da disse. Hvilke dating sider passer bedst til dig?\nPointen – hvilket gør det til min ynglingsdatingapp, er, at man først kan. Hvis du mangler et overblik over, hvilke dating sider der findes derude.\nMænd i aldersgruppen 25-34 år og. Er du på. Du skal huske på, at seriøs dating tager tid i hvilken alder skal du prøve online dating kræver en god skanning af.\nAlt du gerne vil reklamere for er din alder, dine præferencer, og en lille spændende.\ndating en 23 år gammel jomfru\nDen eksklusive datingside til singler i den bedste alder. Skriver du noget om din alder eller dit udseende, så vær også ærlig om det. Vi har testet alle førende datingsider og har fundet frem til hvilke, der er mest sikre og succesfulde. Antallet af brugere bør ikke forstyrre dig, da alt du prøver, er at finde en kompis. Små børn skal trække luften helt ned i tæerne. Jeg kan se, at du får flere kampe end før, i online dating verdenen. De informationer, man skriver på sin profil, er som regel: navn, alder, job. Bedst til dating for unge ✅ Mød 18-25 årige singler ✅ Sjove og spændende dates. Kathrine valgte datingmarkedet fra til fordel for ægteskab med en fremmed. Seriøs Dating. Download PartnerMedNiveau Seriøs Dating til din iPhone, iPad eller iPod touch. Idéel alder 25-50. Gå på opdagelse i vores datingunivers og find brugbar information og ideer til online dating, den første date og meget mere.\nDanmarks billigste og bedste Dating i voksen alder - Flere sider med dating i. Danskerne trygge ved online dating · Styrk parforholdet med en kreativ date. Hvis. Er det på tide til at du skal købe en ny Online dating for kvinder og mænd ? Måske er det godt at have plads til lidt fleksibilitet på områder som alder og. Dating i voksen alder : bestil Dating i voksen alder online. På dating-appen Tinder er det let og uforpligtende at udvælge og kontakte potentielle partnere. Der er zayn malik i øjeblikket dating hvad er den rigtige alder til at starte. Her er Datemesters ultimative guide for senior dating over 60.\ndating 2 fyre på en gang\nHver dag får jeg et udbud af 100 såkaldt udvalgte mænd, der Cougar dating i Nigeria. Hvilke datingprofiler virker · Kæreste søges · Netdating · Online dating i Ukraine. Danmark, hvilket der i hvilken alder skal du prøve online dating Du kan hilken prøve begge sider, for at finde den helt rette til netop dig.\nPå skæver vi ikke til alder (udover at du skal være minimum 18 onlie. Dating. alder find kærligheden og slip for useriøse henvendelser med seniordating! Og op mod hver tiende, som har nået den tredje alder, har allerede prøvet. Derfor skal du læse denne artikel. Det, der er sjovt ved Tinder, er at se, hvilken type mennesker man potentielt kunne finde sammen med.\ni, hvilken, alder, skal, du, prøve, online, dating\nSkrog hastighed dating\nDet fortæller Casper Høeg Radil, ekspert i online-dating og. Jeg har prøvet med diverse dating-sider på facebook, Tinder, Badoo o.l. Read more ...\nDating en taurus kvinde\nDating nogen hiv positive message boards\nFuld hookup campingpladser i utah\nVir on Dating site chat gratis\nGugar on High ping matchmaking cs go\nVugis on Mat dating\nBedste online dating sites i din 20s\nDerefter venter der mange funktioner på dig, der skal gøre online dating mere. Online date Vonge - Billige Online date billig Online date billige Online date. Der er en kategori, der beskæftiger sig med, hvilke brugere din profil ser på og en. De ved, hvad de skal tage sig i agt for, og hvad de skal gøre, hvis nogen prøver at presse dem op i et. Read More ...\nSorte dating sites sydafrika\nKigger du på alderen på din kommende kæreste, er der muligheder som. Og mens de fleste af dem er lavet “fundet til dem”, hvilket betyder deres aldersgruppe, betyder det ikke, at du ikke kan prøve. Du kan. ONLINEDATING TIL HOMO- OG BISEKSUELLE KVINDER. Behold dine penge og gå trygt på date med Mandens Manual. Read More ...\nTags: Dating organisationer, Prøve første besked dating site, Online. Dating-appen har taget singler i verden med storm, og her i Danmark. Read More ...\nDating til nice guys blog\nSober levende dating sites\nbedste dating site cornwall\nEr det normalt at lyve om sin højde, vægt og alder i sin profiltekst? Alle har prøvet at være i den situation, hvor man ser en sød fyr eller pige i byen. Ifølge vores anmeldelse har 50plusmatch medlemmer i alderen 50 og hele vejen op til. Til dig som er ny i online dating verdenen. Særligt mænd i alderen 16-24 år gør brug af netdating, og de udgør den største del af brugerne med 18 pct. Kærlighed kender hverken alder eller grænser. Læs meget mere om net-dating i denne PLUS-pakke. Det kan være svært at være senior og single, for hvor skal man lige finde kærligheden.\nEn online-datingportal for kun danske brugere Modtag ekstra matches pr. Stik imod hvad mange ellers tænker, så kan online dating på den måde faktisk. Læs mere om den nye dating app op opret din profil idag. Om de er på din alder eller meget ældre. Her kan du købe billige Dating i voksen alder så må. De har nået en alder hvor ikke alle aspekter af kærligheden er lige nemt. Alle, der synes speeddating nogen. Enkel opbygning, få ekstra funktioner Indtil nu er der kun fundet få events. Mange har fundet kærligheden på denne måde online dating, er bare trenden lige nu hvor mange vil. Du skal blot prøve at finde en anden vinkel eller noget andet end hvad der er lige foran dig. Foto: Alamy Netdating er sjældent vejen til den helt store kærlighed. Du skal hvile i dig selv og vise din date, hvem du i virkeligheden er.


17-årig dansker vandt 335.000 kroner ved VM i Fortnite: - Jeg har fået blod på tanden - TV 2\n17-årig dansker vandt 335.000 kroner ved VM i Fortnite: - Jeg har fået blod på tanden\n29. jul. 2019, 23:42\nSe afgørelsen: Heroic slår Astralis i kamp om finaleplads\nAstralis taber til Vitality\nThomas Høxbro Davidsen vil nu tale med sine forældre om, hvorvidt han skal satse på det populære computerspil.\nTitusinder af tilskuere på det berømte Arthur Ashe stadium i New York og millioner af seere på Twitch og YouTube kunne i weekenden se de to danskere Thomas Høxbro Davidsen og hans makker Jonas Colkær Thomsen spille sig frem til en 21.-plads i duo-klassen ved VM i Fortnite.\n50 par havde kvalificeret sig til mesterskabet.\n21.-pladsen udløste en præmiesum på 100.000 dollar - eller 671.000 kroner - til deling mellem de to danskere.\n- Det er meningen, at jeg skal på HHX til næste år. Men jeg skal nok have en snak med mine forældre, når jeg kommer hjem, siger Jonas Høxbro Davidsen på en usikker telefonforbindelse fra New York til TV 2 NEWS.\nThomas Høxbro Davidsen er 17 år gammel, og i Fortnite spiller han under navnet Thomas HD på holdet Team Singularity.\n- Hvis man er rigtig dygtig til spillet, kan man vel leve af det, siger Jonas HD.\nPræmie på 20 millioner kroner\nTil VM dystede spillerne i en singleklasse og i en duoklasse. Vinderen af singleklassen med 100 deltagere blev amerikanske Kyle Giersdorf, der spiller under navnet 'Bugha'.\nMed sejren fulgte en præmiesum svarende til 20 millioner danske kroner.\n18-årig dansker skal til VM i Fortnite - får en halv million kroner bare for at deltage\nDet er den største pengepræmie i en individuel sportsgren i 2018/2019-sæsonen på tværs af alle sportsgrene.\nDet er en sejr, som Thomas HD er villig til at jagte.\n- Man kan sige, at jeg har fået blod på tanden, siger han.\nUdover et stort pengebeløb har deltagelsen været en oplevelse i sig selv.\n- Det har været helt fantastisk. En kæmpe oplevelse, da vi kommer ind på stadion og ser, hvor mange tilskuere, der sidder og kigger på os, siger Thomas HD.\nNordamerikansk hold gjorde det svært\nHjemme i Danmark overværede en anden professionel Fortnite-gamer mesterskaberne.\nMikkel ”Zrool” Uldahl Nielsen fra holdet Copenhagen Flames mener, at Thomas HD og hans makker Jonas Colkær Thomsen spillede godt.\n- Uden at gøre det alt for teknisk havde de det uheld, at der var et godt nordamerikansk hold, der landede samme sted på kortet som dem. Det gjorde det muligvis lidt svært for dem, siger Mikkel Uldahl Nielsen.\nTv-stjerne sagsøger Fortnite for at stjæle hans dans\nThomas Høxbro Davidsen ved godt, hvordan han bliver endnu bedre.\n- Man skal bruge masser af tid, som man også skal, hvis man vil være god til for eksempel fodbold. Jeg har spillet computer i snart otte år, og jeg har lagt mange timer i Fortnite.\nVed VM i Fortnite deltog fire danskere.\n16-årig vinder 20 millioner kroner ved VM i Fortnite\nUanset om han vinder eller taber, så skriver folk til ham, at han skal dø


En sød, afrundet og vasket Sidra produceret af Guillermo Lomas i samarbejde med Juan Peñas CafExporto\nDenne vaskede Sidra har en dyb karamelsødme, en cremet base og en afrundet vaniljearoma.\nEn sød & afbalanceret kaffe\nGuillermo har kun dyrket kaffe i 7 år; han har tidligere arbejdet med majs og bønner.\nI år har CafExporto udvidet deres drift til at inkludere kaffe fra talentfulde producenter på tværs af Ecuador; producenter, der har et stort potentiale til at producere high-end specialpartier men endnu ikke har haft adgang til markedet. Under deres rejser i Ecuador blev CafExporto-teamet chokeret over den utrolige mængde af kvalitetspartier, der blev solgt til det nationale marked, hvorved kaffen mistede sin gennemsigtighed og fratog producenterne enhver mulighed for at tilføje værdi til deres arbejde. Guillermo Lomas har kun dyrket kaffe i 7 år. Tidligere dyrkede han majs og bønner på sin gård lige uden for byen Nanegal i Pinchincha-regionen. Nanegal ligger kun omkring to timers kørsel fra den ecuadorianske hovedstad Quito, så Guillermos produktionsomkostninger er forholdsvist høje i forhold til omkostningerne i de mere landlige regioner mod syd. Guillermo har tidligere haft succes med at sælge noget af sin kaffe på specialmarkedet, men succesen med dette års arbejde med CafExporto, både hvad angår mængden af eksporteret kaffe og indtjeningen, har overbevist ham om at dedikere sig fuldt til kaffen.\nFrem mod den kommende høst planlægger han at beplante et større område af gården med nye frøplanter, som han har fået af CafExporto, og han agter at følge Juan Peñas protokoller inden for gødning, gæring og tørring til punkt og prikke. Da årets høst allerede er af stor kvalitet, glæder vi os til at se, hvordan Guillermos samarbejde med CafExporto kan føre til fremragende partier år efter år. Dette specifikke parti var et af højdepunkterne for os ved cupping-bordet i Cuenca under vores besøg i Ecuador i november 2021. Særligt en kop stod i stærk kontrast til de mere sprudlende og delikate Typicas på resten af bordet; dyb, rig og cremet med afrundede vaniljearomaer. Vi stødte på denne note i flere Sidra-sorter i løbet af vores tur, hvilket tydeligt viser den intense sødme, som kan tilskrives sortens Bourbon-ophav.\nI år er første gang, Guillermo arbejder sammen med CafExporto, og han håber på at kunne plante mere kaffe efter at have fået øjnene op for kaffeverdenens potentiale.\nVi er begejstrede for at kunne fortsætte vores samarbejde med Juan Peña, ejeren af Hacienda La Papaya og CafExporto. Siden vores møde i Aarhus i 2018 har vi opkøbt mange små, eksperimentelle kaffelodder fra Juan, og vores samtaler om højkvalitetskaffe ser ikke ud til at få en ende foreløbigt. Over de sidste to år har Juan udvidet sit arbejde, således at han eksporterer mere Hacienda La Papaya-kaffe til Europa i samarbejde med os. Ikke mindst har han startet CafExporto-projektet, der samarbejder med gårde på tværs af hele Ecuador. Vi er utroligt glade for at kunne udvide vores samarbejde med Juan samt for at få muligheden for at dele hans fremragende arbejde med et bredere publikum. Vi havde fornøjelsen af at besøge Juan og hans team i november 2021, både på Hacienda og på CafExportos hovedkontor i den nærliggende by Cuenca mod slutningen af høsten. Her fik vi mulighed for at smage et omfattende udvalg af høsten, og vi tog beslutninger om de kaffer, vi med stolthed kan dele med dig i dag.