Læger uden Grænser på Folkemødet 2019\nDato og tid: 13. juni 2019–16. juni 2019\nIgen i år tager Læger uden Grænser til Folkemødet på Bornholm for at sætte fokus på og diskutere nogle af de humanitære problemstillinger, der præger livet for vores patienter og vores arbejde i verdens brændpunkter.\nHer kan du møde Læger uden Grænser på Folkemødet:\nTidspunkt: Torsdag den 13. juni kl. 15-16\nSted: A1 – Verdensmålenes Plads\nTidspunkt: Torsdag den 13. juni kl. 17-17.45\nDræberen der tager 1,6 millioner menneskeliv om året\nTidspunkt: Torsdag den 13. juni kl. 18-19\nHvordan vinder vi over den mest dræbende infektionssygdom i verden – tuberkulose?\nSted: C5 – Enhedslisten\nAntibiotikaresistens truer verdens sundhed – hvad gør vi?\nTidspunkt: Fredag den 14. juni kl. 10.30-11.20\nFlere bakterier udvikler resistens, mens udviklingen af ny antibiotika halter, så hvem gør hvad?\nSted: G30 – Københavns Universitet\nUlighed i sundhed – hvad gør vi?\nTidspunkt: Fredag den 14. juni kl. 12-13\nPressede hospitaler og ny, dyr medicin, der kan helbrede flere: Hvordan undgår vi at vride skævt?\nSted: G23 – Tænketanken Cevea\nKasper er tømrer og udsendt med Læger uden Grænser\nTidspunkt: Fredag den 14. juni kl. 16.30-17.15\nKatastrofer og krig kræver også håndværkere – hør en tømrer fortælle om sit arbejde i felten\nSted: H2 – Erhvervsskoleskibet Athene\nNår pandemien rammer os\nTidspunkt: Fredag den 14. juni kl. 17-18\nDet er ikke vacciner, men beredskabet der afgør, om vi kan håndtere den næste pandemi\nSted: J39 – Statens Serum Institut\nLøb for livet! Morgenløb om giftige slangebid\nTidspunkt: Lørdag den 15. juni kl. 07.45-08.45\nLøbet er ca. 4 km.\nSultkatastrofer vs. fedmeepidemi\nTidspunkt: Lørdag den 15. juni kl. 10.30-11.15\nEr den paradoksale polarisering et spørgsmål om ulige fordeling eller biologiske mekanismer?\nSted: B20 – Strandvejens Debattelt\nSlangebid – faren, der lurer i græsset\nTidspunkt: Lørdag den 15. juni kl. 10.30-12.30\nKom tættere på en af de mest forsømte sundhedskriser i verdens brændpunkter – slangebid.\nSted: J99 – Pop-Up Events Kæmpestranden\nRoundtable: Ending tuberculosis in Europe in our lifetime\nTidspunkt: Lørdag den 15. juni kl. 12.00-13.00\nTuberculosis is the leading infectious disease killer. Come and hear our plan to end TB!\nTidspunkt: Lørdag den 15. juni kl. 16.30-18.30\nSted: D99 – Pop-Up Events Ved Brandstationen


Vedtagne tekster - Mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: EGF/2017/010 BE/Caterpillar - Torsdag den 3. maj 2018\nMobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: EGF/2017/010 BE/Caterpillar\nEuropa-Parlamentets beslutning af 3. maj 2018 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (ansøgning fra Belgien – EGF/2017/010 BE/Caterpillar) (COM(2018)0156 – C8-0125/2018 – 2018/2043(BUD))\n7. beklager, at arbejdstagerne på anlægget i Gosselies blev underrettet om lukningen af anlægget ved en simpel erklæring; beklager, at denne brutale beslutning ikke blev foretaget i samråd med de lokale og regionale myndigheder; beklager den totale mangel på oplysninger og respekt for arbejdstagere og fagforeningsrepræsentanter, som ikke modtog nogen oplysninger forud for lukningen af virksomheden; insisterer derfor på vigtigheden af at styrke tilvejebringelsen af information til og høring af arbejdstagere i Unionen;\n10. bemærker, at ansøgningen vedrører 2 287 arbejdstagere, der er blevet afskediget hos Caterpillar og virksomhedens fem leverandører, hvoraf de fleste er mellem 30 og 54 år; påpeger endvidere, at mere end 11 % af de afskedigede arbejdstagere er mellem 55 og 64 år med færdigheder, der er specifikke for fremstillingssektoren; understreger, at de jobsøgende i Charleroi hovedsageligt er lavtuddannede (50,6 % har ikke en uddannelse på gymnasialt niveau), og 40 % er langtidsledige (i mere end 24 måneder); beklager, at arbejdsløsheden efter disse afskedigelser ifølge den offentlige arbejdsformidling (FOREM) i Vallonien forventes at stige med 6,1 % i Hainaut-regionen; anerkender i lyset heraf vigtigheden af aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, som er medfinansieret af EGF med henblik på at forbedre chancerne for, at disse grupper kan vende tilbage til arbejdsmarkedet;\n12. bemærker, at Belgien planlægger fem typer foranstaltninger for de afskedigede arbejdstagere og NEET'ere, der er omfattet af denne ansøgning: i) individuel hjælp til jobsøgning, sagsforvaltning og generelle informationstjenester, ii) efteruddannelse og omskoling, iii) fremme af iværksætteri, iv) tilskud til virksomhedsetablering og v) godtgørelser; understreger, at det skal sikres, at den finansielle bistand er effektiv og målrettet;\n16. minder om sin beslutning af 5. oktober 2016 om behovet for en europæisk genindustrialiseringspolitik i lyset af de nylige tilfælde med Caterpillar og Alstom, som blev vedtaget med et stort flertal, og som går ud på, at Europa skal etablere en reel industripolitik, navnlig baseret på forskning og udvikling og innovation, men som også understreger vigtigheden af at beskytte Unionens industri mod illoyal handelspraksis i tredjelande;\n17. noterer sig, at de belgiske myndigheder har givet garantier for, at de foreslåede foranstaltninger ikke vil modtage økonomisk støtte fra andre af Unionens fonde eller finansieringsinstrumenter, at dobbeltfinansiering vil blive forhindret, og at de vil supplere tiltag, som finansieres af strukturfondene;\n19. understreger, at den 15. marts 2018 havde kun 591 af de afskedigede arbejdstagere fundet et job; insisterer derfor på, at der gennemføres en analyse ved udgangen af EGF’s interventionsperiode for at vurdere, hvorvidt der bør ydes yderligere støtte til reintegration; beklager, at den tidligere beslutning om mobilisering af EGF vedrørende denne virksomhed (EGF/2014/011) førte til, at en forholdsvis lille procentdel af støttemodtagerne blev genansat; håber, at det nuværende forslag vil tage hensyn til disse erfaringer;\n(4) Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2015/471 af 11. marts 2015 om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (ansøgning EGF/2014/011 BE/Caterpillar, fra Belgien) (EUT L 76 af 20.3.2015, s. 58).\n(5) Planen Catalysts for Charleroi (CATCH), Accélérer la Croissance de l'emploi dans la Région de Charleroi, september 2017, http://www.catch-charleroi.be/.\nom mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen på baggrund af en ansøgning fra Belgien – EGF/2017/010 BE/Caterpillar\n(Teksten i bilaget gengives ikke her, eftersom det svarer til den endelige retsakt, afgørelse (EU) 2018/847.)


Idrætsjura - en selvstændig retsdisciplin? - PDF\nIdrætsjura - en selvstændig retsdisciplin?\nDownload "Idrætsjura - en selvstændig retsdisciplin?"\n1 Idrætsjura - en selvstændig retsdisciplin? Af lektor, dr.jur. Jens Evald Juridisk Institut, Afdelingen for Retslære Aarhus Universitet Forfatteren behandler forskellige problemer i tilknytning til spørgsmålet om, hvorvidt idrætsjuraen kan betragtes som en selvstændig retsdisciplin. Besvarelsen af dette spørgsmål forudsætter en nærmere fastlæggelse af, hvad der forstås ved en selvstændig retsdisciplin. Det konkluderes, at det er muligt at betragte idrætsjuraen som en selvstændig retsdisciplin. 1. Idrætsjura I den egyptiske ørkenby Sharm el-sheik blev fredstopmødet i oktober måned 2000 mellem Israel, palæstinenserne, Egypten og USA afholdt på et sportshotel. I september måned 2000 blev en superligafodboldspiller dømt for vold efter et håndgemæng i en taxa. Ingen vil sikkert mene, at der her er tale om to idrætsjuridiske eksempler eller begivenheder. Men hvad er i henseende til idrætsjura-terminologien forskellen mellem den fodboldspiller, der efter en nat i byen slår på en medpassager i en taxa, og den fodboldspiller, som under en fodboldkamp nikker en fodbolddommer en skalle? Med andre ord, på hvilke måder adskiller idrætsjuraen sig fra den almindelige jura? Nu kan man naturligvis hævde, at der alene er tale om et fremstillingsteknisk spørgsmål, eftersom der må være en formodning om, at retlige problemer løses på samme måde i og uden for idrætten. Dette ville naturligt nok betyde, at en skarp afgrænsning af idrætsjuraens interesseområde og emnekreds ikke er nødvendig. Dette - rigtige - synspunkt (idealet) tager imidlertid ikke højde for, om det praktiske retsliv (realiteten) inddrager særlige idrætspolitiske hensyn ved løsning af idrætsjuridiske spørgsmål, jf. nærmere afsnit 3. Det kan være nyttigt at erindre om det forhold, at begrebet idrætsjura er uden selvstændig betydning, og at der derfor ikke kan trækkes mere ud af dette begreb end det, man forud har lagt ind i det. Det er derfor ikke meningsfuldt at forsøge at definere begrebet idrætsjura, dvs. forsøge at beskrive begrebet som ét sæt, og kun dette sæt af elementer, som skarpt lader sig afgrænse i forhold til andre elementer. Jeg vil derfor i det følgende afstå fra at opstille en definition af begrebet idrætsjura og i stedet undersøge, hvad det er, der kendetegner idrætsjuraen, og se, om det er muligt at formulere et eller flere karakteristika for idrætsjuraen. RETTID\n2 2. Idrætsjuraens interesseområde Idrætsjuraens interesseområde er (selvsagt) idrætten, og det ligger derfor lige for at tage udgangspunkt i idrætsbegrebet, således som det er søgt fastlagt i ordbøger, idrætslitteraturen, organisationslove mv. Det viser sig imidlertid, at idrætsbegrebet langt fra er entydigt. Idrætsbegrebet defineres ikke i den danske lovgivning, men anvendes sporadisk i fx lov om eliteidrættens fremme (lov ). I Politikens Nudansk Ordbog (1993) hedder det (bl.a.): idrætsudøvelse, ved hvilken der lægges mere vægt på resultatet end på formen. Og i Danmarks Idræts-Forbunds lovregulativ I (Regler for medlemskab af Danmarks Idræts-Forbund) bestemmes i 1, stk. 2, nr. 1: Ved idrætslig karakter forstås, at den primære aktivitet, der udøves af organisationens medlemmer, udgør fysisk aktivitet af teknisk-fysisk, kraftbetonet eller konditionskrævende karakter, idet dog brug af motorkraft herved ikke nødvendigvis udelukker medlemskab. Som det fremgår, giver de forskellige idrætsbegreber ikke mange holdepunkter for, hvad idrætsjuraens interesseområde er. Selv taxa-eksemplet ovenfor synes at kunne rummes i Danmarks Idræts-Forbunds definition ( fysisk aktivitet af teknisk-fysisk, kraftbetonet eller konditionskrævende karakter ). Mere hjælp til afklaring af idrætsjuraens interesseområde får man ved at se på idrættens aktører, dvs. de personer (fysiske og juridiske), der er involveret i idrætslige aktiviteter. For det første er der udøverne. Denne gruppe består af alt - lige fra den professionelle elitesport, hvor den enkelte udøver lever af sin sport, over den organiserede foreningsbaserede idræt, hvor amatørbegrebet stadig er meningsfuldt, til den uorganiserede idræt, hvor udøveren ikke er medlem af en forening, samt supermarkedsidrætten, hvor udøveren køber eller lejer timer i et helsecenter, på en squashbane mv. For det andet er der idrætsklubberne/-organisationerne og deres ansatte. Denne gruppe består af alt lige fra den professionelle klub (børsnoterede selskaber) med fastlønnede trænere, managere, idrætsudøvere mv. og til klubber (ideelle foreninger), hvor frivilligt arbejde ikke kun er et ideal, men også en realitet. For det tredje er der publikum og nærtstående, dvs. forældre og andre, der hjælper til i klubben og i forbindelse med forskellige idrætsarrangementer. For det fjerde er der producenterne af idrætsredskaber (redskaber, tøj, mad- og drikkevarer, merchandise mv.) og TV-stationer, som lever af eller i symbiose med idrætten. Og endelig er der for det femte staten og kommunerne, der er henholdsvis bidragydere til idrætten og indehavere af idrætsanlæg mv. Til den sidste gruppe hører også EU. Det er selvsagt ikke vanskeligt at se, at det juridiske interesseområde ikke knytter sig til idrætsbegrebet, men til idrættens aktører, eller rettere til det livsområde, hvor idrættens aktører agerer. En fastlæggelse af idrætsjuraens interesseområde alene ud fra en aktør-synsvinkel indebærer imidlertid en risiko for, at næsten alle juridiske problemer lader sig indordne under idrætsjuraen, hvorved emnet bliver RETTID\n3 meningsløst og afgrænsningen umulig- eller vanskeliggjort. Det vil således være meningsløst at tale om, at der foreligger et idrætsjuridisk problem i forbindelse med betalingsrestance til det lokale helsecenter. Omvendt kan man ikke uden særlig begrundelse holde hele den uorganiserede idræt uden for idrætsjuraens interesseområde. Således belyser fx afgørelser fra Ankenævnet for Forsikring om skader forvoldt ved (uorganiseret) skiløb tilsvarende forsikrings- og erstatningsretlige problemer inden for den organiserede idræt. Konklusionen herpå er ikke overraskende den, at idrætsjuraens interesseområde ikke lader sig afgrænse entydigt, men at afgrænsningen først og fremmest må bero på et valg. Dette synspunkt bestyrkes, når man ser på den foreliggende danske idrætsjuridiske litteratur, som indtil nu består af tre bøger, nemlig Preben Stuer Lauridsen, Idrætsjura (1983), antologien Idræt & Jura (1997) og Lars Halgreen, Sportsret (2000). Stuer Lauridsen har i sin bog valgt at lægge hovedvægten på foreningsretten og i mindre omfang behandlet emner som kontraktsspillere, præmiechecks, reklamekontrakter og forholdet til de almindelige domstole. Det hedder i bogen (s. 14), at der er foretaget en gennemgang af de vigtigste hovedpunkter i de juridiske problemer, der kan knytte sig til den danske idræt. Denne danske synsvinkel er bibeholdt i antologien Idræt & Jura, hvor følgende emner er behandlet: idrættens organisation, foreningsret, idrættens tvistbehandling, erstatning, straf samt kontraktsforhold og skat. I ingen af de to bøger er der givet en begrundelse for valget af emner. Lars Halgreens bog Sportsret bærer undertitlen EUretlige og kontraktsmæssige aspekter ved sportsudøvelse i Danmark, og i bogen behandles emner som den retlige regulering af dansk idræt, sport og EU, sport og den fri bevægelighed, sport og konkurrenceret, sport og immaterialret samt kontraktsforhold inden for den danske sportsverden. Halgreen peger på, at sportsretten (idrætsjuraen) er en horisontal retsdisciplin bestående af en bred vifte af traditionelle juridiske discipliner, såsom f.eks. aftaleretten, arbejdsretten, forsikringsretten, immaterialretten, konkurrenceretten, strafferetten, erstatningsretten mv., samt de mere overordnede idrætsorienterede love, såsom eliteidrætsloven, folkeoplysningsloven, og tips- og lottoloven. Halgreens beskrivelse af idrætsjuraen som en horisontal retsdisciplin synes umiddelbart at være rammende, men ved nærmere eftersyn dækker beskrivelsen kun de emner, forfatteren selv har valgt at behandle. Som bekendt er idrætten foreningsbaseret, dvs. opbygget på et system, der hviler på det private intiativ til at organisere sig, og som grundlæggende betyder, at idrætten opstiller sine egne regler. Det giver ikke god mening at betragte idrættens egne regler som horisontale, eftersom de kun har gyldighed internt (i idrætsorganisationerne) og ikke eksternt (i det øvrige samfund). Det vil derfor være mere præcist at hævde, at idrætsjuraen er kendetegnet ved et kerneområde, der består af de regler og normer, idrætten selv har fastsat, og et yderområde, der består af samfundets almindelige love mv. Som eksempel på kerneområdet kan nævnes Love for Danmarks Idræts-Forbund, hvor der er fastsat regler for bl.a. organisationen og dens opgaver, organisationens medlemmer, tvistbehandling, doping RETTID\n4 mv. Medlemmerne (specialforbundene, fx DBU og DKF) fastsætter endvidere regler for deres egen virksomhed, herunder konkurrenceregler og tvistbehandling. Idrætsjuraens kerneområde kan - alt efter temperament - betegnes som en vertikal retsdisciplin. Som det fremgår, lader dette område sig let afgrænse i forhold til andre retsområder (retsdiscipliner), det være sig i forhold til såvel aktørerne (organisationerne og deres medlemmer) som regelgrundlaget. Idrætsjuraens yderområde består - som nævnt af Halgreen - af en bred vifte af traditionelle juridiske discipliner samt idrætsorienterede love (eliteidrætsloven mv.), og det er i dette yderområde, afgrænsningsproblemerne opstår. I det følgende afsnit vil forskellige domme og afgørelser fra idrættens egne domstole blive behandlet. Formålet er bl.a. at undersøge, om man i retspraksis ved afgørelsen inddrager særlige idrætspolitiske hensyn. Besvares dette bekræftende, nødvendiggøres et behov for en nærmere afgrænsning, hvorimod dette ikke er tilfældet, hvis retspraksis ikke inddrager sådanne hensyn. 3. Idrætsjuraens retskildelære 3.1 Generelt I retskildelæren gøres der traditionelt rede for, hvad man bygger på (retskilderne), og hvordan man ræsonnerer (fortolker), når man tager stilling til konkrete retsspørgsmål. I den traditionelle retskildelære inddeles retskilderne traditionelt i fire hovedgrupper, nemlig lovgivning, retspraksis, sædvaner og forholdets natur, der i denne sammenhæng under ét betegnes som eksterne regler. Inden for idrætsjuraen suppleres de eksterne regler med idrættens egne regler (idrættens eget normsystem: reglementer, vedtægter mv.), som her betegnes interne regler. Med udgangspunkt i to retsområder (strafferetten og erstatningsretten) vil det blive undersøgt, om domstolene inddrager særlige idrætspolitiske hensyn ved løsning af idrætsjuridiske tvister, og om de interne regler slår igennem ved anvendelsen og fortolkningen af de eksterne regler. Samlet vil besvarelsen af disse spørgsmål kunne belyse dels behovet for en yderligere afgrænsning af idrætsjuraen, dels om idrætsjuraens retskildelære adskiller sig fra den traditionelle retskildelære. Der må dog være en formodning om, at idrætsjuraens retskildelære ikke adskiller sig fra den almindelige retskildelære i større udstrækning end det, der normalt er tilfældet mellem forskellige retsområder. 1 1 Jf. Heikki Halila, Vad är kännetecknande för idrottsjuridiken?, Finskt-svenskt idrottsjuridiskt seminarium, red. av Heikki Halila och Olli Rauste, 1999, s. 11. RETTID\n5 3.2 Strafferetten Der er ikke tvivl om, at idrættens udøvere strafferetligt er placeret på samme sted som samfundets øvrige medlemmer. 2 Det vil sige, at udgangspunktet er, at strafbare handlinger straffes, uden at der er udsigt til positiv særbehandling i forhold til de eksterne regler (straffeloven og særlovgivningen). Dommen UfR VLD, der vedrørte vold mod en fodbolddommer, er i flere henseender illustrerende. Det fremgår af sagen, at tiltalte, der var anfører for et fodboldhold, havde nikket kampens dommer en skalle, da dommeren ville tildele en spiller på tiltaltes hold en advarsel. Ved byrettens dom blev tiltalte straffet med fængsel i 40 dage, som blev gjort betinget med to års prøvetid. Byretsdommen var en flertalsafgørelse, og dissensen er i denne sammenhæng interessant, idet én dommer stemte for at gøre straffen ubetinget, da denne anså det for vigtigt at påpege, at der i sport i relation til vold gælder samme normer som i samfundet i øvrigt, og at det er en skærpende omstændighed, at volden er gået ud over den person, som er sat til at lede kampene. Ved landsretten blev fodboldspilleren fundet skyldig i overtrædelse af straffeloven ( 244) og idømt 20 dages hæfte med følgende begrundelse (mine fremhævelser): Ved straffastsættelsen findes på den ene side at burde lægges vægt på, at volden er begået af en spiller i forbindelse med en fodboldkamp og derfor må bedømmes med baggrund i den iver og spænding, som kan gribe spillerne. På den anden side findes der at måtte lægges vægt på voldens karakter og på, at volden ikke er begået mod en anden spiller, men mod kampens dommer uden nogen som helst rimelig anledning, og således går langt ud over, hvad der kan betragtes som led i fodboldkampens gennemførelse. Som det fremgår, tager retten udgangspunkt i det forhold, at der er tale om en idrætsbegivenhed (fodboldkamp), og lægger vægt på, at forholdet skal bedømmes på baggrund heraf. Retten synes at mene, at der er en højere tærskel for bedømmelsen af vold i idrætslivet (fodbold) end i det øvrige samfund. Hvor høj denne tærskel er, lader sig imidlertid ikke afgøre præcist, men i den konkrete sag var den overskredet. En forsigtig konklusion er derfor, at domstolene inddrager, om ikke klare idrætspolitiske hensyn, så dog hensynet til, at volden er begået i forbindelse med udøvelse af idræt ( idrætshensynet ). Medens domstolene ved bedømmelsen af straffesager inddrager idrætshensyn, synes dette hensyn ikke at spille nogen rolle for idrættens egne domstole. Som eksempel kan nævnes den såkaldte Hirsbro-sag, som vedrører dopingmisbrug. Ved en dopingkontrol i september 1996 i Rieti i Italien blev den danske løber Claus Hirsbro testet positiv for det forbudte stof stanozolol. Selv om det var uomtvistet, at der ved prøveudtagningen var sket brud på den foreskrevne procedure, valgte Amatør- og Ordensudvalget (nu Appeludvalget) at give Hirsbro karantæne i to år. Udvalget lagde vægt på, at Hirsbro ved sin underskrift havde godkendt, at dopingkontrollen fandt 2 Jf. Bjørn Graae i Idræt & Jura, Kbh. 1997, s. 92. RETTID\n6 sted på forsvarlig måde. Forståelsen (og fortolkningen) af 6 i dopingkontrolregulativet gav anledning til en principiel stillingtagen fra udvalgets side. Det bestemmes således i 6: En aktivitetsudøver, der findes skyldig i doping, udelukkes fra alle trænings- og konkurrenceaktiviteter... Denne bestemmelse måtte efter Hirsbros (advokats) opfattelse efter almindelig juridisk sprogbrug [udelukke] objektivt ansvar. Det hedder i udvalgets afgørelse: Hvad endelig angår spørgsmålet om skyld, fortolker udvalget 6... således, at når analysen har vist, at en idrætsudøver har indtaget forbudte stoffer, er det idrætsudøveren, der skal bevise, at tilstedeværelsen af stoffet ikke kan tilregnes ham. Afgørelsen er principiel alene af den grund, at den er den første, der klart tager stilling til bevisbyrdespørgsmålet. Lidt forenklet synes afgørelsen også at illustrere den omstændighed, at udvalget - i denne situation - prioriterer hensynet til en effektiv dopingbekæmpelse højere end retssikkerheden. Selvom udvalget anfører, at den fortolker 6, er der ikke tale om en traditionel fortolkning, dvs. udlægning af en tekst med flere betydningsmuligheder. Der er snarere tale om, at udvalget afgør et (bevisbyrde-)spørgsmål på baggrund af traditionelle bevisbyrdeovervejelser, således som de forekommer inden for beslægtede retsområder - in casu spirituskørsel. Hvis de to eksempler er udtryk for en tendens hos henholdsvis domstolene og idrættens appelinstans, kan man (forsigtigt) konkludere, at domstolene ved anvendelse og fortolkning af eksterne regler inddrager idrætshensyn, medens idrættens appelinstans ved anvendelse og fortolkning af interne regler orienterer sig mod de eksterne regler. 3.3 Erstatningsretten Inden for erstatningsretten gives enkelte eksempler på, hvilken betydning de interne regler har ved anvendelsen og forståelsen af de eksterne regler. Et eksempel på dette er dommen UfR HD. 3 Under en træningskamp, der blev spillet efter reglerne i Love for Association-fodbold, erobrede en angrebsspiller på det ene hold bolden i nærheden af sit eget mål, driblede forbi et par modspillere og løb videre med bolden op mod modstandernes banehalvdel. En modspiller, der med høj hastighed kom løbende skråt bagfra, forsøgte at få bolden fra angrebsspilleren ved at føre sin højre fod foran denne, men i samme øjeblik sparkede spilleren til bolden. Herved ramte spillerens ben og modspillerens fod hinanden med voldsom kraft og med et så kompliceret benbrud til følge, at spillerens underben senere måtte amputeres. Skadelidte anlagde sag mod skadevolderen, der blev frifundet af landsretten og senere af Højesteret (7-2). Det hedder i landsrettens afgørelse om forholdet mellem de interne og de eksterne regler (mine fremhævelser): 3 Jf. Jørgen Verner i Idræt & Jura, op.cit., s. 60 f. RETTID\n7 Efter hele fodboldspillets karakter og formål, må spillerne antages at være berettigede til under udfoldelse af en vis voldsomhed, der hyppigt indeholder et vist faremoment for modspillerne, at søge at standse en modspiller og tage bolden fra ham. Fodboldlovene giver næmere regler for, hvilke fremgangsmåder der ikke kan tillades, og hvilke forholdsregler der af dommeren iværksættes, når overtrædelser finder sted. Det må efter det oplyste anses godtgjort, at sagsøgte ved sin adfærd over for skadelidte har overtrådt de nævnte loves 12 II h, der omhandler uforsætligt farligt spil. Heraf følger imidlertid ikke ubetinget, at han ifalder ansvar for den skade, der forvoldes ved en sådan overtrædelse. De hastigt skiftende situationer og spillets fart, der kun levner kort tid for en spiller til at træffe beslutninger og til at overveje et angrebs farlighed for en modspiller, findes at måtte medføre, at uforsætligt tilføjet skade, på hvis indtræden enhver af de deltagende spillere efter det foran bemærkede må være forberedt, uanset om der foreligger en overtrædelse af fodboldlovene. Det er her interessant at konstatere, at retten fortolker en intern regel ( 12 II h, i Love for Association-fodbold ), idet retten finder det godtgjort, at sagsøgte ved sin adfærd har overtrådt de nævnte loves 12 II h. Fortolkningen af den interne regel danner udgangspunkt for fortolkningen af den eksterne regel (culpabedømmelsen). Havde fodboldspilleren således ikke overtrådt den interne regel, ville domstolen ikke have haft den fornødne anledning til at efterprøve den eksterne regel. Dommen illustrerer samtidig det forhold, at der tilsyneladende er en højere tærskel for culpabedømmelsen i idræt ( idrætshensynet ), idet det med Jørgen Verners 4 ord må være så godt som udelukket for en tilskadekommen idrætsudøver at få gennemført et erstatningskrav ved domstolene mod andre skadevoldende idrætsudøvere, også selv om disse har gjort sig skyldige i selv grove overtrædelser af de interne regler. 4. Sammenfatning og konklusioner Gennemgangen i afsnit 3 tegner kun enkelte konturer af idrætsjuraens retskildelære. Som det er fremgået, inddrager domstolene ved anvendelsen af eksterne regler idrætshensynet, der viser, at der inden for idrætten er en højere tærskel (videre rammer) med hensyn til vold og skadegørende handlinger. Det fremgår endvidere, at idrættens egne domstole ved anvendelse og fortolkning af interne regler orienterer sig mod eksterne regler (almindelige retsprincipper). Konklusionen er derfor den, at de eksterne og de interne regler lever i en symbiose, hvor de gensidigt påvirker hinanden. Hermed er også sagt, at der ikke er vandtætte skodder mellem de eksterne og de interne regler. Hvad angår den nærmere afgrænsning af idrætsjuraen, bliver idrætshensynet en vigtig faktor. Med idrætshensyn menes hensyn, som med udgangspunkt i idrætsaktiviteten kan begrunde en præciserende, indskrænkende eller udvidende fortolkning af de relevante eksterne regler. Ser man på taxa-eksemplet, er der ingen særlige idræts- 4 Jf. Jørgen Verner i Idræt & Jura, op.cit., s. 60. RETTID\n8 hensyn til stede, eftersom idrætsudøverens (fodboldspillerens) voldelige adfærd ikke er knyttet til en idrætsaktivitet (fodboldkamp). Konklusionen er derfor, at idrætsjuraen som retsområde ikke lader sig afgrænse nærmere, men at visse typer af retlige problemer kan identificeres som idrætsjuridiske. Hermed er vi også kommet til vejs ende, og tilbage er nu kun at besvare spørgsmålet om, hvorvidt idrætsjuraen er en selvstændig retsdisciplin. Hvis man med selvstændig retsdisciplin mener et fag, som (kun) lader sig indordne under sine egne faste regler og principper, må svaret være nej. Hvis man derimod med selvstændig retsdisciplin mener et retsområde, som i lighed med landbrugsretten, arbejdsretten og forsikringsretten både har visse særegne karakteristika og indeholder almindelige/traditionelle juridiske problemstillinger, er svaret ja. RETTID\nIDRÆTSJURISTEN. Årsskrift for foreningen Idrætsjura\nIDRÆTSJURISTEN Årsskrift for foreningen Idrætsjura 2000 Indholdsfortegnelse Idrætsjuristen Af Jens Bertel Rasmussen... 1 Nordisk idrottsjuridisk gemenskap Af Krister Malmsten... 3 Idrætsjura en selvstændig


Politikere glæder sig over udvidelse af Næstved Storcenter: - Centret har en vigtig position | TV2 ØST\nDaniel Lillerøi (S) glæder sig over, at Næstved Storcenter har fået grønt lys til at udvide. Foto: TV ØST\nEt flertal i byrådet har nu givet Næstved Storcenter lov til at udvide stort. Men Enhedslisten frygter, at udvidelsen vil ramme de mindre butikker.\n21. nov 2018, kl. 11:02\n- Så vil jeg bare sige tillykke til dem. De kan udvide storcenteret.\nSådan lød det fra Daniel Lillerøi (S), formand for Plan- og Erhvervsudvalget i Næstved Kommune, da der tirsdag aften blev givet grønt lys til, at Næstved Storcenter kunne udvide stort.\nPå byrådsmødet stemte alle partier, undtagen Enhedslisten, nemlig for en ny lokalplan, og det var vigtigt at give storcentret lov til det, mener Daniel Lillerøi.\nStorcentret har haft en stor betydning for Næstved, lige siden det blev bygget tilbage i slut 1980erne\nDaniel Lillerøi (S), formand for Plan- og Erhvervsudvalget i Næstved Kommune\n- Storcentret har haft en stor betydning for Næstved, lige siden det blev bygget tilbage i slut 1980erne. Og det vil det også have fremover. Centret har en vigtig position i hele den store handel, der er på Sjælland. Derfor er det kun godt, at vi får udvidelsen af storcentret, siger han.\nKan udvide med 19.000 kvadratmeter\nMed vedtagelsen af en ny lokalplan kan Næstved Storcenter nu udvide sit areal betydeligt. I dag har centret en størrelse på omkring 43.000 kvadratmeter med 75 specialbutikker og varehuset Bilka.\nMen nu får den amerikanske kapitalkæde BlackRock, som ejer centret, mulighed for at udvide det med yderligere 19.000 kvadratmeter. Så i fremtiden bliver butiksarealet udvidet med 10.000 kvadratmeter, som kunderne kan boltre sig på.\nLæs også Storcenter får grønt lys til at udvide - modstandere frygter butiksdød\nIkke alle var nu lige glade for udvidelsen. Enhedslistens Thor Temte havde gerne set, at planerne var blevet bremset på tirsdagens byrådsmøde.\nSådan vil det fremtidige center se ud fra oven. De blå områder viser de nye bygninger.\nHan stemte imod forslaget om at ændre lokalplanen.\n- Vi havde jo håbet at man kunne stoppe udvidelsen, sådan så vi ikke risikerede, at de små butikker ude på landet begynder at lukke, fordi konkurrencen bliver for hård, siger Thor Temte (EL), som er medlem af Plan og Erhvervsudvalget.\nAllerede tilbage i juni sagde økonomiudvalget god for udvidelsen. Dengang gav Næstveds borgmester denne forklaring på, hvorfor han bakkede op om projektet.\n- Hvis vi siger nej til det, frygter jeg, at centret ligger i en anden by tættere på København, sagde Carsten Rasmussen (S), borgmester og formand for økonomiudvalget.\nAndre kommuner bekymret for konkurrencen\nI de omkringliggende kommuner har planerne om en udvidelse af Næstved Storcenter skabt bekymring.\nI Faxe Kommune er man bange for, at de nye forretninger i storcentret vil koste butikkerne i Haslev og Faxe penge.\nOg I Næstved Cityforening frygter de, at de mindre forretninger i bymidten bliver ramt af konkurrencen.\nNæstved Storcenter kan nu se frem til at udvide centret med godt 19.000 kvadratmeter. Foto: Næstved Storcenter\nMen spørger man Danniel Lillerøi, så har de lyttet til protesterne.\n- Der er selvfølgelig en konkurrence. Og den synes jeg vi skal tage seriøst. Derfor har vi også lyttet til de elementer, vore lokale cityforening påpegede. Blandt andet til udeserveringen, som var et af de parametre vi havde med til at starte med. Det har vi så politisk sagt fuldstændig nej til, siger han.\n- Samtidig har vi også i et enigt byråd afsat 25 millioner kroner over de kommende ti år til at understøtte udviklingen af Næstved Bymidte. Så på den måde mener jeg, at vi har en difference mellem det, der er en city, og det der er et storcenter.\nLæs også Kommune godkender stor udvidelse af Næstved Storcenter: Det risikerer at ramme hele regionen\nHos Enhedslisten tror man ikke, at nyheden om udvidelsen vil blive vel modtaget i de andre nabokommuner.\n- Jeg synes ikke, det er særligt pænt over for de andre omkringliggende kommuner. Vi kunne godt sige, at vi vil have en balanceret udvikling i Sydsjælland. Og derfor lader vi være med at udvide. Vi har rigelig handel i Næstved, som det er, siger Thor Temte.


En havetraktor har en større klippebredde end en almindelig plæneklipper, og netop klippebredden er også ét af de parametre, som adskiller de forskellige havetraktorer. Jo større klippebredde, des hurtigere får du slået græsset. Prof-Shoppen fører havetraktorer fra blandt andet amerikanske Cub Cadet, tyske Stihl og de svenske mærker Husqvarna og STIGA.\nCastelgarden XD150 HD Powered by STIGA - 98 cm klippebredde - inkl. fri levering, klargøring og opstart\nKlippebredde98 cm - klipper i syv trin fra 25 til 80 mm i højden\nKlippeaggregatTo knive med sideudkast\nTransmissionHydrostatisk transmission med pedalstyring\nCastelgarden XD150 Powered by STIGA - 98 cm klippebredde - Inkl. fri levering, klargøring og opstart\nKontantpris15.995,00 13.995,00 DKK\nKlippebredde98 cm - klipper i syv niveauer fra 25 til 80 mm\nKlippeaggregatTo blade med sideudkast\nTransmissionMekanisk med styrestænger\nCastelgarden XDL210 HD Havetraktor Powered by STIGA - 108 cm klippebredde - Inkl. fri levering, klargøring og opstart\nKontantpris24.995,00 18.995,00 DKK\nKlippeaggregatTo knive med sideudkast.\nMotorBenzin, 2-cylindret V-Twin STIGA ST550 Twin, 586 cm³\nTransmissionHydrostatisk med pedalbetjening\nMotorBenzin, 1-cylindret Husqvarna, 452 cm³\nTransmissionHydrostatisk, styret med håndtag\nDiverseBioclip kan tilkøbes\nHvad skal du overveje før køb af en havetraktor?\nOg mindst lige så vigtigt som en stærk motor, er klippebredden. Havetraktorer findes med et væld af forskellige bredder i klippeborde, men det er ikke ligegyldigt, om du skal slå græs i en stor, åben have, eller om det er et mere kompliceret layout med mange kanter, man skal runde.\nEr du ved sidstnævnte, er en traktor med en smallere klipper og dermed mere manøvredygtighed måske værd at overveje.\nTilbehør og de mange muligheder\nÉn af de store fordele ved en havetraktor er, at den kan hjælpe dig med alt. Uanset om du vælger en traktor fra Cub Cadet, Castelgarden, Husqvarna, Stihl eller STIGA, så får du en havetraktor, som kan kombineres med et kæmpe udvalg af tilbehør og maskiner. Og uanset om du skal rydde sne, rive gårdspladsen eller flytte haveaffald, så har vi lige maskinen til dig.


Hvad skal vi med de tandløse konkurrencemyndigheder? - Debat - Forside\nHvad skal vi med de tandløse konkurrencemyndigheder?\nHvem skal redde forbrugerne fra fordyrende monopoler? Det bliver næppe myndighederne, viser et par nylige afgørelser\n09.11.2018 kl. 05:50\n17.04 Den detroniserede Falck-boss, erhvervslivets lobbyfallit og succesfuld ejendomsmægler på slap line\n17.04 Pengepolitikken er død - politikerne bør have kriseplanen klar\n11.04 Vestas-boss på guldjagt, skandaler rammer jysk elkonge og pandadiplomatiet indtager Danmark\n10.04 Alle dem, der elsker kapitalismen, må gerne rejse sig op\n04.04 Mærsk-formand øger presset, Nykredit-formand slås for eftermælet og Løkke kaster valgbombe\nDansk færgefart. Det er næppe et emne, som rydder sendefladen i TV-avisen eller får politikerne på Christiansborg til at kræve ministeren i samråd. Men det burde markedet for færgefart måske...


Arbejde og beskæftigelsespolitik - Det Konservative Folkeparti\nVores beskæftigelsespolitik handler om at sikre, at det altid kan betale sig at tage et arbejde og gøre en ekstra indsats. Vi vil give ansvaret tilbage til danskerne – og flere skal i fremtiden kunne forsørge sig selv og deres familier.\nEn øget økonomisk gevinst ved at tage et arbejde. I dag kan det ikke betale sig at arbejde for tusindvis af danskere.\nFlere muligheder for at gøre en ekstra indsats, flere fordele ved at tage et arbejde og bedre adgang for vores virksomheder til den nødvendige arbejdskraft.\nEn gevinst på minimum 3.000 kroner om måneden for alle, eller en ekstra timeløn på 20 kroner, ved at gå fra offentlig forsørgelse til at være i beskæftigelse.\nDet skal kunne betale sig at arbejde, at deltage aktivt på arbejdsmarkedet og tage en uddannelse frem for at være på passiv offentligt forsørgelse. Det er et personligt ansvar at kunne forsørge sig selv og sine nærmeste.\nDet offentlige skal sikre et grundlæggende sikkerhedsnet, der holder hånden under dem, der er midlertidigt ledige, og dem der er mere permanent ledige på grund af alvorlig sygdom. Men sikkerhedsnettet må aldrig blive en sovepude. Det er hverken til gavn for den ledige eller for samfundet. Derfor skal ydelser som dagpenge og kontanthjælp fortsat modsvares af et håndfast krav om at stå til rådighed for arbejdsmarkedet. Samtidig skal vi sikre, at ydelserne har et niveau, så det altid kan betale sig at arbejde. Udgangspunktet må være, at alle danskere skal have en gevinst på minimum 3.000 kroner om måneden ved at tage et normalt fuldtidsarbejde i forhold til at stå udenfor arbejdsmarkedet.\nVi vil have resultater frem for proces\nEt konservativt beskæftigelsessystem har fokus på resultater frem for proces og sigter mod at styrke det frie initiativ og sætte systemet i anden række. Sådan et system har vi desværre ikke i dag, hvor socialrådgivere i landets jobcentre bruger mere end 80 procent af deres arbejdstid på bureaukrati. Samtidig bruger Danmark næsten tre gange så mange penge på den aktive beskæftigelsespolitik som gennemsnittet i OECD, mens intet tyder på, at den danske beskæftigelsesindsats er tilsvarende bedre til at få ledige i job.\nVi skal tilbage til kernen, hvor jobcentrene fokuserer deres kræfter på kontakten med de potentielle arbejdsgivere. Desuden bør man afskaffe lediges krav på 6 ugers uddannelse og indføre skrappere sanktioner, hvis den ledige ikke står til rådighed for arbejdsmarkedet.\nFlere skal ind på arbejdsmarkedet\nDe kommende år vil Danmark komme til at mangle arbejdskraft. Der bliver flere, der skal på pension og færre til at tage over. Hver gang fem forlader arbejdsmarkedet, er der kun fire, der står klar til at tage over. Der bliver altså flere til at bruge pengene og færre til at tjene dem.\nDerfor skal vi arbejde for, at flere i den arbejdsdygtige alder kommer ind på arbejdsmarkedet. Konkret bør efterlønnen afskaffes helt og man bør se på om niveauet for kontanthjælp og dagpenge for nogle grupper skal justeres, så de får større tilskyndelse til at komme i beskæftigelse.\nRT @SorenPape: Godt, at man i Holbæk er glade for bandepakken og nu lukker den lokale rockerborg i foreløbig tre måneder 👍✌ #dkpol #dkkrim… 27 minutter siden


falcone's Italian Restaurant, Leland - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nAlle restauranter i Leland Restauranter i nærheden af falcone's Italian Restaurant\nFra middelhavsområdet restauranter i Leland\nGrillmad restauranter i Leland\nAlle aktiviteter i Leland Aktiviteter i nærheden af falcone's Italian Restaurant\nSøg USA›North Carolina (NC)›North Carolina Coast›Leland›Restauranter i Leland›falcone's Italian Restaurant\nNr. 9 af 41 Restauranter i Leland $$ - $$$\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning 2013 Olde Regent Way, Leland, NC 28451-4193 +1 910-371-3442\nLeland, North Carolina Coast Alle hoteller i Leland\nRyd alle Begynd din anmeldelse af falcone's Italian Restaurant Klik her for at vurdere\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på falcone's Italian Restaurant, kiggede også på\nLeland, North Carolina Coast Alle restauranter I Leland (53)\nHar du været i falcone's Italian Restaurant? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\n2013 Olde Regent Way, Leland, NC 28451-4193 Placering:\nHar du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på falcone's Italian Restaurant og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Er der mulighed for retter uden gluten? Er der krav til påklædning? Er hunde tilladte på den udendørs terrasse? I nærheden af falcone's Italian Restaurant Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 72 anmeldelser Cape Fear National at Brunswick Forest\n2.597 anmeldelser Battleship NORTH CAROLINA\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 118 anmeldelser Gusto Grille\n44 anmeldelser Smithfield's Chicken 'N Bar-B-Q\n23 anmeldelser Jersey Mikes's


Vestsjællands Vinduer og Døre er Månedens Medlem i marts 2015.\nHvem er Vestsjællands Vinduer og Døre?\nAlle vores leverandører leverer DVC og CE mærkede vinduer/døre og i de flestes tilfælde også med 10 års garanti. Vi er selvfølgelig også medlem af Byg Garanti. Alt dette, så du kan være sikker på et godt produkt, leveret på korrekte vilkår og monteret ordenligt.\nHos os køber du ikke kun et vindue. Vi rådgiver og vejleder gerne omkring type, form og kvalitet, så dit næste køb bliver en sikker og holdbar løsning, der matcher dig og dit hus bedst. Vores montører er faguddannede håndværkere, der sikrer dig en fagligt korrekt og veludført montage. Ligeledes rydder vi pænt op efter os.\nNiels Sørensen, der ejer og leder Vestsjællands Vinduer og Døre, har 35 års erfaring fra den danske byggebranche bl.a. fra Nordan Vinduer og P.C. Vinduer og Døre. Kvalitet er nøgleordet i virksomheden - det betaler sig altid bedst i længden.\nHvorfor er Vestsjællands Vinduer og Døre medlem af InnoBYG?\nVi ønsker at deltage i netværket og finde nye sparringspartnere.\nGode råd fra Vestsjællands Vinduer og Døre om energiforbedringer af boligen\nDer er stort fokus på energibesparelser og hvordan man i hver enkelt husstand kan opnå denne. Fordi der er så mange, der tilbyder rådgivning, har det i nogle situationer skabt mere forvirring end rådgivning.\nVi syntes energivejleder uddannelse er en rigtig god løsning, den dækker langt de flestes behov for rådgivning.\nFor 70' huse er der jo ikke så mange muligheder, isolering på loft og vægge, varmeinstallation og vinduer/døre. Alternativt kræver det en så omfattende renovering, at det i de fleste tilfælde bedre betaler sig at rive ned og bygge et nyt hus.


Bedste Muuto Spisebord ▷ Bedste webshops\nEn række outlets på nettet frembyder i vore dage flere fragtløsninger. En der er meget almindelig er for nærværende afhentningssteder, hvor det er muligt at hente dine varer lige når det passer dig. Metoden er jo meget simpel, og i mange tilfælde endvidere den mest betalelige leveringsmodel ved køb af Muuto Spisebord.\nDu kunne alternativt vælge at bestille ordren til levering til dit hus eller til din arbejdsplads. Fragtformen er godt nok en sjat mindre prisbillig, men også ualmindeligt ligetil. Den mest prisbevidste metode til levering er utvivlsomt selv at hente ordren, som jo kræver at du bor i nærheden af e-butikkens bopæl.\nLeveringstiden på er naturligvis ret så essentiel hvis du har behov for dine nye produkter inden for kort tid, så i det øjemed er det selvfølgelig afgørende at du besigtiger den forventede leveringstid for den vedkommende vare.\nMasser af e-forhandlere tilsiger 1 dags fragt på en lang række af deres varenumre, eksempelvis Muuto Spisebord, men vær opmærksom på at det regnes ud fra at handlen laves inden et givent klokkeslæt, sådan at de kan nå at få de nye varer fikset forud for at pakkemedarbejderne tager hjem.\nNogle få butikker på nettet byder på levering uden omkostninger, men typisk er det forudsat at du aftager for en konkret pris. Ellers burde man vælge den mindst kostelige fragtmetode, hvilket i de fleste tilfælde – uden hensyn til om du bor ved Aarhus, Frederikshavn eller Hadsten – er at få fragtfirmaet til at bringe varerne til et afhentningssted.\nDet er usædvanlig gnidningsløst for købere at lave prissammenligning hos diverse internet selskaber, og ergo har en lang række online butikker været tvunget til at sænke prisniveauet på produkterne – til juniorer, og ligeledes også til kvinder og mænd – drastisk, og endda nogle gange love gratis levering.\nTil gengæld kan det trods alt vise sig profitabelt at checke nogle enkelte online outlets efter udsalg på Muuto Spisebord inden du færdiggør din shopping, således at man er skudsikker på at få fat i den prisbilligste pris.\nDu skal alligevel være klar over, at hvis en butik på nettet udlover et produkt til salg for en udsalgspris som kan virke uhørt fordelagtig, så er det ofte være et tegn på en falsk netshop. Handler med kort er på den anden side dækket ind under en lov, hvilket redder dig som køber overfor svindlende internet forhandlere.\nVi anbefaler generelt handler med kort eller mobilbetaling. Alternativt burde du udnytte et afdragstilbud som for eksempel ViaBill, ifald du har til hensigt at afbetale pengene senere.\nFør folk køber i en forretning på nettet bør de sådan set gennemse virksomhedens forretningsbetingelser, men det er naturligvis en tidskrævende opgave.\nEt nemt alternativ kunne måske være at granske om internet virksomheden er e-mærket medlem, som kan være et sympol på at webbutikken understøtter de danske love, foruden at internet webshoppen løbende overvåges af fagmænd som har den nødvendige knowhow om retningslinjerne. Dette er desuden en god lejlighed til at blive hjulpet, for så vidt du får problemstillinger i processen med din shopping.\nTilsvarende anbefaler vi at køberen er opmærksom på de mest essentielle vedtægter der kan have indvirkning på transaktionen, som fx hvilken returrettighed online webshoppen kører med. På grund af dette er det desuden relevant, at man når som helst opbevarer ens købsbekræftelse, så man altid kan påvise ordren af Muuto Spisebord, ligegyldigt om man søger et produkt til en voksen eller et barn.\nTrustpilot indebærer nogle gode løsninger til at eftersøge en stor portion forhenværende forbrugeres domme og herved kan det anbefales, at du beser internet webshoppens ratings af Muuto Spisebord inden du placerer din ordre.\nFacebook tilbyder ligeledes fuldstændig strålende chancer for at få en idé om e-forretningens kundefokus. I øvrigt ses faktisk netbutikker hvor folk kan frembringe en vurdering af købsoplevelsen, som på samme måde burde drages fordel af til at danne dig et indtryk af hvor glade kunderne er.\nDette website er finansieret af reklamer. Vi arbejder sammen med en stribe e-shops da vi annoncerer butikkernes produkter, og opnår provision om en af vores brugere fuldfører en transaktion.\nAnvisninger omkring tilbud og online outlets værnes om hyppigt, men vi kan ikke garantere imod rettelser der eventuelt er foretaget siden vi nyligst opdaterede vores informationer.


Rødovre Kommune: Borgerstyret personlig assistance\nForsideBorgerSocialserviceKvalitetsstandarder for socialserviceStøtte i eget hjemBorgerstyret personlig assistance\nLov om Socialservice § 95 også kaldet Borgerstyret personlig assistance (BPA).\nAt borgere med et omfattende og ganske særligt behov for pleje, får mulighed for at bo i egen bolig og leve så selvstændigt en tilværelse som muligt.\nAt borgere med behov for hjælp til personlig pleje og praktisk hjælp i hjemmet, der ikke kan dækkes af §§ 83 og 84, kan modtage et kontant tilskud til at få udført personlig pleje og praktisk bistand svarende til tildeling ved §§ 83 og 84.\nAt borgerne selv kan udvælge og ansætte de personer, der skal udføre opgaverne inden for personlig pleje og praktisk bistand.\nMed udgangspunkt i en helhedsvurdering af borgerens behov for personlige pleje, praktisk bistand og afløsning i hjemmet bregnes et timetal til ordningen. Udmålingen af timeantallet fastsættes efter en konkret og individuel vurdering af den enkelte borgers behov for hjælp på baggrund af retningslinjerne i kommunens indsatskataloger for personlig pleje og praktisk bistand og afløsning i hjemmet. Udmålingen indeholder:\nUdmåling af timer til personlig pleje og praktisk bistand samt afløsning i hjemmet\nUdmåling af timer til personalemøder svarende til 1,5 timer pr. hjælper til 4 møder årligt\nUdmåling af timer i forbindelse med ferie\nI forbindelse med ferie bevares den sædvanlige bevilling. Med den sædvanlige bevilling, står det frit for den enkelte at holde ferie i Danmark. Der kan kun i særlige tilfælde og efter konkret vurdering ydes ekstra hjælpertimer i forbindelse med ferie.\nDet er en betingelse, at der vælges egnede feriemål, således at der ikke på forhånd er oplagte hindringer, der betinger ekstra timer eller ekstra hjælper. Borgere, der har en BPA-ordning efter § 95, kan ikke tage bevillingen med til udlandet.\nDer gives ikke diæter til hjælperne, der er med på ferie.\nLedsagelse uden for hjemmet\nSocial pædagogisk bistand\nVaretagelse arbejdsopgaver og –ansvar i forbindelse med lønudbetaling, når kommunen vælges til lønadministration m.v.\nBorgere, hvor kommunen ikke kan stille den nødvendige hjælp til rådighed, eller hvor der er behov for mere end 20 timers hjælp ugentligt.\nBorgere, der har:\nBehov for hjælp til personlig pleje og praktisk hjælp samt\nBegrænset behov for hjælp uden for hjemmet\nBorger er over 18 år\nMindre omfattende behov for hjælp en i BPA-ordning § 96\nFor at kunne modtage hjælp efter denne bestemmelse, er der i loven fastlagt følgende betingelser;\nEfter § 95 stk. 1-2 skal borger kunne fungere som arbejdsleder, men kan overdrage arbejdsgiveransvaret til nærtstående, en forening eller privat virksomhed jævnfør reglerne om BPA.\nEfter § 95 stk. 1 kan der udbetales tilskud til hjælpen, som borger selv antager, hvis kommunen ikke kan stille den nødvendige hjælp til rådighed.\nEfter § 95 stk. 2 kan der udbetales tilskud til hjælpen, som borger selv antager, ved behov for hjælp mere end 20 timer ugentligt.\nSærligt om § 95 stk. 3: Hvis en borger, hverken kan fungere som arbejdsleder eller arbejdsgiver, kan kommunen i særlige tilfælde bestemme, at hjælpen efter stk. 2 fortsat skal gives som naturalhjælp eller udbetale tilskud til nærtstående person, som helt eller delvist passer den pågældende. Som nærtstående anses ægtefælle. Samlever, søskende, voksne børn samt andre, der har et nært forhold til borgeren. Det er en forudsætning, at både borger og den nærtstående ønsker, at den nærtstående udfører opgaven. Det er en forudsætning, at kommunen, efter en nøje vurdering af den pågældendes situation, herunder vurdering af borgerens mulighed for selvstændig livsførelse, boligforhold, netværksressourcer m.v., finder det er hensigtsmæssigt, at det er den nærtstående, der varetager denne opgave.\nHvad indgår i arbejdsleder og -giveransvaret\nVisitationen i Sundhedsfremme og Visitation udmåler timer til det kontante tilskud, rådgiver og vejleder om BPA- ordningen.\nSundhedsfremme og Visitationsafdelingen visiterer til BPA efter Servicelovens § 95.\nTildeling af støtte sker på baggrund af en konkret, individuel vurdering af hjælp i relation til de opgaver og funktioner, som den enkelte ikke selv kan klare. Borgerens samlede situation, herunder også familie og øvrige netværk, sammenholdt med borgerens ressourcer, ønsker og behov inddrages i den konkrete vurdering af behovet for støtte. Princippet for visitationen er, at der skal tilbydes den mindst indgribende foranstaltning, der løser borgerens behov samt, at borger skal være deltagende i opgavevaretagelsen i den udstrækning det er muligt.\nHvis borgeren er tilkendt bistands- og plejetillæg indgår dette helt eller delvist i tilskudsudmålingen.\nDe direkte hjælperrelaterede merudgifter i forbindelse med aktiviteter og i husholdningen, dækkes af Rødovre Kommune. Beløbsgrænsen er årligt kr. 9.600,- beregnet ud fra, at der er bevilget hjælp 24 timer i døgnet.\nOmkostninger til lønadministration, såfremt borger lader en forening/privat virksomhed stå for lønadministration, dækkes med max. årligt kr. 1765- pr. hjælper.\nBorgere, der er tilkendt pension før 1. januar 2003, kan have et bistandstillæg eller et plejetillæg. Det skal i hvert enkelt tilfælde vurderes, i hvilket omfang dette indregnes.\nBorgere, der er tilkendt pension før 1. januar 2003, kan have et bistandstillæg eller et plejetillæg. Det skal i hvert enkelt tilfælde vurderes, i hvilket omfang et tilkendt bistands- eller plejetillæg skal indgå i udmåling af hjælpen udmålingen af hjælpen. Hensigten er at sikre, at borgeren ikke modtager dobbeltkompensation for det samme behov.


Vejledning er vejen for lægelig videreuddannelse\nForside Om OUH Direktion og stabe Direktion nyheder Vejledning er vejen for lægelig videreuddannelse\nHvordan kan OUH blive bedre til både at vejlede yngre læger under uddannelsen og hjælpe dem til at træffe det rigtige specialevalg? Det spørgsmål var den røde tråd på den årlige temadag om lægelig videreuddannelse på OUH, der fandt sted den 30. januar.\nStrategien for den lægelige videreuddannelse siger det klart og tydeligt: ”Målet er at blive et af Danmarks bedste hospitaler for videreuddannelse af læger – det hospital, yngre læger anbefaler som videreuddannelsessted.”\n– Så langt så godt, for der skal masser af handling, holdningsændring og samarbejdsvilje til, før strategien bliver til virkelighed, fastslår overlæge og PUF lektor Bente Sørensen fra Onkologisk Afdeling R. Hun var tovholder og blandt oplægsholderne på temadagen.\nI sit oplæg tog hun udgangspunkt i en del af de problematikker, som vejledere og uddannelsesansvarlige overlæger møder i arbejdet med at lære de yngre læger at blive læger.\nPUF – den Pædagogisk Udviklende Funktion\nOpgaven for Bente Sørensen, der selv er hovedvejleder for flere yngre læger, og OUH’s øvrige PUF lektorer er at udvikle den pædagogiske kunnen i regionens hospitaler.\n– Vi skal klæde vejledere og uddannelsesansvarlige overlæger på til at klare opgaverne i afdelingerne. At modtage en yngre læge og dernæst sørge for, at han eller hun vejledes korrekt, kræver hårdt arbejde af alle parter. Et er at være færdig på universitetet, noget helt andet er at være tæt på patienter og arbejde i teams med forskellige faggrupper. De nyuddannede kommer fra et beskyttet miljø, hvor de selv er i centrum, til en arbejdsplads, hvor de skal fungere og samarbejde, og hvor der stilles høje krav til selvstændighed, faglighed og ikke mindst til de personlige egenskaber, siger hun.\nPUF lektorerne er en slags omrejsende problemknusere, der går ind og hjælper vejlederne og den uddannelsesansvarlige overlæge med de såkaldte uhensigtsmæssige forløb.\n– Der kan være afdelinger, hvor det viser sig, at den yngre læge ikke opnår de nødvendige kompetencer inden for det aftalte tidsrum. Er det afdelingens ansvar, eller er det lægens? Måske er vedkommende rigtig god til det faglige, men mangler kompetencer på det personlige område. Og alle aspekter skal være på plads, før de uddannelsesansvarlige sætter deres underskrift på det papir, der bekræfter, at lægen har opnået de krævede kompetencer.\nKurser for afdelinger\nUd over problemløsning er det også PUF-lektorernes opgave at holde vejlederkurser, dels for de uddannelsesansvarlige overlæger, dels for vejlederne.\n– Det gør vi i hele regionen, og ude på afdelingerne, hvor vi tager udgangspunkt i deres speciale og de opgaver, der knytter sig dertil. Det er et tilbud, der står til rådighed for alle, siger Bente Sørensen.\nBlandt andet er PUF lektorerne netop indbudt af Ortopædkirurgisk og Onkologisk Afdeling til at holde kursus for afdelingernes vejledere, så de rustes optimalt til deres opgave. Det, at samtlige vejledere skal deltage, er med til at skabe et fællesskab om opgaven, der kræver både en indsats og en forståelse fra alle i organisationen.\nOverlæge og PUF lektor Bente Sørensen fra Onkologisk Afdeling R var tovholder og blandt oplægsholderne på temadagen.\nPå temadagen drøftede deltagerne også nye metoder, der hjælper de yngre læger godt på vej til det virkelige liv, og emnerne skal indgå i strategien for de kommende år. En af mulighederne er simulationstræning, fremhæver Bente Sørensen:\n– Når man f.eks. lærer operationens trin i et simulationscenter, så er det dér, øvelsen finder sted, og ikke på patienterne. Derudover ønsker vi som PUF lektorer at få et løft inden for kommunikation. Det viser sig, at ganske mange klager fra patienter begrundes i dårlig kommunikation. Men faktisk er de nyuddannede fra SDU rigtig dygtige på det område. De er ærligt talt et skridt foran os, der skal vejlede dem, og som er så gamle i gårde, at kommunikation ikke var på skemaet under vores uddannelse, siger hun.\nTilslutningen til Den Lægelige Videreuddannelses årlige temadag den 30. januar var imponerende. I alt 90 ledende overlæger, uddannelsesansvarlige overlæger og yngre læger deltog.\nFakta om særlig vejledning\nFem til otte procent af KBU-lægerne – læger under basis uddannelse – har brug for særlig vejledning i forløbet for at få kompetencerne i hus.\nOmkring seks procent forlader lægegerningen undervejs i uddannelsen til speciallæge.\nLæs også artiklen FAM er årets bedste uddannelsessted om prisoverrækkelsen på temadagen.\nAf journalist Helene Dambo\nSiden er sidst opdateret: 05-02-2014 af Odense Universitetshospital.


Beck - Box 5 - Film 17-20 | DVD TV Serie | Dvdoo.dk\nBeck Box 5 Film 17\nFakta om Beck - Box 5 - Film 17-20\nBeck - Season 3 - Episode 1-4\nDansk, Norsk, Finsk, Engelsk, Svensk For Hørehæmmede\nDin anmeldelse af Beck - Box 5 - Film 17-20\nVores brugere har bedømt Beck - Box 5 - Film 17-20 DVD til\nVi sælger tv-serier i utallige genrer og vi har været forhandler af film og tv-serier i en lang årrække. Leder du efter en bestemt film? Vi dækker bredt fra action serier til romantiske serier.\nGlæden er især tydelig, når synspunkterne er forskellige og diskussionen når loftet. Det der knytter os sammen er præcis denne interesse, så vi er virkelig på hjemmebane, når vi kommer med gode råd om gode film og TV-serier.\nVi håber at passionen smitter af på dig når du ser Beck - Box 5 - Film 17-20. Rigtig god fornøjelse.\nVi er Danmarks ældste filmbutik på nettet, da vi blev etableret helt tilbage i 1999. Dvdoo.dk er endvidere en af de ældste webbutikker i Danmark på tværs af de øvrige markeder. Det var som online DVD butik, vi startede op. Og som tiden gik, mens vores begejstring for film bare blev større og større og flere filmformater kom frem, begyndte tilsvarende interesse for spiluniverset og musikken at gro. Derfor faldt det os helt naturligt, at både spil og CD'er skulle være en del af dvdoo.dk's udvalg.\nDet er vigtigt for os, at vi altid arbejder på, og får frembragt, den gode kundeoplevelse. Og med nu mere end 10 års erfaring i branchen har vi fået opbygget et deltaljeret kendskab til, hvad kunder har af forventninger og ønsker til lige netop vores onlinebutik. For os er det vigtigt, at vores dybe interesse i musik-, spil- og filmuniverset skinner tydeligt igennem, og smitter af på alle, som kommer forbi vores univers af underholdning.\nVi har en omfattende FAQ hvor du som oftest kan finde svar på dine spørgsmål til spil, musik eller film. Alternativt kan du også ringe eller skrive en e-mail til vores kundeservice hvis du fortsat har brug for assistance. Vi håber dit besøg hos dvdoo.dk bliver en behagelig fornøjelse.


Dato: 10-04-2019 20:45:37\nPå den ordinære generalforsamling blev det besluttet at ændre i vedtægterne. Se nærmere i referatet fra generalforsamlingen.\nDen 25. april vil der være afholdt arrangement i Bramming Kultur- og Fritidscenter. Invitationer til arrangement i hallen bliver udsendt i løbet af uge 16.\nNærmere info vedr. vedtægtsændringer og invitationen ses i vedhæftede pdf-dokument.\nTil alle husstande i omraadet.pdf


Rådgivning om graviditet og forældreskab bør ikke presses ned over hovedet på folk | Information\nRådgivning om graviditet og forældreskab bør ikke presses ned over hovedet på folk\nDet er en del af den sundhedsprofessionelles arbejde og ansvar at informere kvinder og mænd om forhold, der har betydning for fertiliteten, men det skal være et frivilligt tilbud på folks egne præmisser, skriver jordemoder og ph.d.-studerende Camilla Gry Temmesen i dette debatindlæg.\n’Med hvert 10. barn, der kommer til verden ved hjælp af fertilitetsbehandling, er der i den grad behov for fertilitetsfremmende initiativer, som kan styrke danske kvinder og mænd i deres overvejelser om, hvornår de ønsker at få børn,’ skriver Camilla Gry Temmesen i denne kommentar – men det skal være et frivilligt tilbud.\nSundhedsstyrelsen har foreslået, at praktiserende læger fremover spørger kvinder, hvornår de ønsker at få børn. Dermed sætter styrelsen større fokus på rådgivning før en eventuel graviditet og forældreskab. Det er et yderst velkomment initiativ.\nMed hvert 10. barn, der kommer til verden ved hjælp af fertilitetsbehandling, er der i den grad behov for fertilitetsfremmende initiativer, som kan styrke danske kvinder og mænd i deres overvejelser om, hvornår de ønsker at få børn.\nI forslaget lægges op til at praktiserende læger skal spørge kvinder i alderen 18-30 år om, hvornår de ønsker at få børn, eksempelvis når de hvert tredje år er til screening for livmorhalskræft, eller når de er til læge i anden forbindelse. Den seneste uges debatter, hvor blandt andre formand for Dansk Selskab for Almen Medicin, Anders Beich, tager afstand fra Sundhedsstyrelsens høringsforslag til svangreomsorgens nye retningslinjer, har dog vist at vandene er delt.\nDen såkaldte prækonceptionelle rådgivning, en sundhedsforebyggende rådgivning før en eventuel graviditet, har i den grad manglet i det danske sundhedsvæsen. Vi har ikke tradition for at tænke forebyggelse på dette område. Når de unge forlader folkeskolen, hvor de i bedste fald har modtaget seksualundervisning med fokus på at forebygge kønssygdomme og uønskede graviditeter, har vi indtil nu overladt dem til sig selv. I stedet har Google fået rollen som sundhedsformidler, når det kommer til ønsket om at stifte familie.\nDet er derfor prisværdigt, at Sundhedsstyrelsen i revideringen retningslinjerne for svangreomsorgen sætter fokus på prækonceptionel sundhed. Men det er vigtigt, at tiltaget målrettes både mænd og kvinder, og det skal undersøges videre, hvordan man bedst tilrettelægger rådgivningen.\nTilbud ikke tvang\nJeg er sammen med en række forskere, blandt andet fra Syddansk Universitet og Professionshøjskolen Absalon, i gang med et forskningsprojekt, der fokuserer på kvinders timing af moderskabet. Vi har spurgt danske kvinder om, hvilke overvejelser de gør sig om, hvornår de skal have børn. Projektets foreløbige resultater peger blandt andet på, at kvinderne udtrykker skepsis i forhold til at skulle tale med deres egen læge om deres overvejelser om at få børn, og at det for nogle kvinder kan være et emne af meget privat karakter at italesætte fertilitet og eventuelle ønsker om graviditet.\nDerfor er det vigtigt, at både mænd og kvinder får et tilbud om rådgivning om graviditet og forældreskab, som de herefter kan takke ja eller nej til. Rådgivningen skal ikke foregå på den sundhedsprofessionelles præmisser og ikke lige presses ind, når nu kvinden eller manden alligevel er gået til lægen i anden forbindelse.\nDen prækonceptionelle rådgivning kan med fordel placeres hos jordemødre, der er uddannet til at varetage denne opgave, sådan som det eksempelvis ses i Sverige. Et tilbud om rådgivning før graviditet og forældreskab skal tilbydes som et selvstændigt forebyggende tilbud, som potentielt kommende forældre kan benytte sig af – hvis det føles rigtigt for den enkelte kvinde, mand eller for parret.\nSom sundhedsprofessionelle skal vi turde italesætte forhold, som kan risikere at blive problematiske for patienterne, hvis vi undlader at dele vores viden. Eksempelvis skal vi spørge en 35-årig kvinde, om hun ønsker at få rådgivning om fertilitet, herunder om hun har nogle ønsker om at få børn, fordi vi ved, at kvinders evne til at blive gravid falder moderat fra midten af 20’erne, efterfulgt af et drastisk fald i starten og midten af 30’erne.\nDet er en del af den sundhedsprofessionelles arbejde og ansvar at informere kvinder og mænd om forhold, der har betydning for fertiliteten – hvis de vel at mærke ønsker at modtage denne information.\nUndersøg folks ønsker\nMen selv om et øget fokus på nødvendigheden af rådgivning før graviditet og forældreskab er positivt, kan vi dog ikke uagtet antage, at initiativet vil blive budt velkomment af de kvinder og mænd, det hele handler om.\nJeg vil derfor gerne adressere nødvendigheden af at undersøge, hvad kvinder og mænd i den reproduktive alder ønsker og har behov for, herunder hvordan, hvornår, hvor og af hvem de ønsker rådgivning fra. Jeg vil derfor opfordre sundhedsprofessionelle og beslutningstagere til at lade danske kvinder og mænd komme til orde, inden de nye fertilitetsfremmende initiativer iværksættes. Vi skal være lydhøre over for, hvad de rent faktisk ønsker af et sådant tilbud.\nJeg vil opfordre Sundhedsstyrelsen til at se endnu flere muligheder for fremtiden, hvor et fokus på seksuel sundhed- og trivsel, rådgivning om prævention, kønssygdomme, aborter og rådgivning om overgangsalder med fordel kunne tænkes ind i et større perspektiv, som en proaktiv forebyggende strategi for danskernes reproduktive sundhed hele livet igennem.\nCamilla Gry Temmesen er jordemoder og ph.d.-studerende ved Syddansk Universitet\n17. juni, 2020 - 10:56\nJeg synes folk skal informeres om adoption. Man skal hverken have proppet et graviditetsønske ned i halsen af en læge eller jordemor, eller tro at den eneste måde en ufrivilligt barnløs kan få et barn, er at gennemgå plagsomme hormonbehandlinger og sygeliggørelse. Jeg synes staten bør gør adoptioner billige, og samtidig holde op med at finansiere fertilitetsbehandlinger. Der er ingen logik i at bruge alle de penge og ekspertise til at fremtvinge endnu flere børn i en verden der allerede er overbefolket. Folk der savner et barn at tage sig af, bør få let adgang til at blive forældre til et barn der allerede findes.


Værd at vide om kulde og beklædning til søs PERSONLIG SIKKERHED TIL SØS - PDF\nVærd at vide om kulde og beklædning til søs PERSONLIG SIKKERHED TIL SØS\nDownload "Værd at vide om kulde og beklædning til søs PERSONLIG SIKKERHED TIL SØS WWW.SOESPORT.DK"\n2 SYMPTOMER PÅ HYPOTERMI Kropstemperatur ºC Normaltemperatur. 37 Normal adfærd og evner. Let hypotermi. Blodtilførsel til arme og ben lukkes. Ukontrollable kulderystelser. Kulderystelser ophører. Middelsvær hypotermi Let hypotermi Den fulde kontrol med arme og ben forsvinder gradvist. Evnen til at træffe rigtige beslutninger reduceres. Den kulderamte bliver konfus og desorienteret. Så snart kroppens dybe temperatur falder, lukkes for blodtilførslen til arme og ben, som derfor hurtigt bliver meget kolde. Når de har nået en temperatur på 7ºC er evnen til at kravle op ad en lejder, holde i en tovende eller holde sig selv flydende helt forsvundet. Middelsvær hypotermi. Øget muskelstivhed. Nedsat hjerterytme Hukommelsestab ved hjernetemperatur mellem 30ºC - 33ºC grader. Svingende bevidsthed. Søvnighed. Kramper. Svær hypotermi. Unormal hjerterytme. Alvorlig risiko for vejrtrækningsstop. Opspilede pupiller, der stadig reagerer Svær hypotermi. Bevidstløshed indtræder. Alvorlig risiko for hjertestop fra ca. 28ºC. Ingen reflekser i pupiller. Muskler slapper af Tilsyneladende død / skindød. Sandsynligvis død. Temperatur hvor døden indtræder kan i heldige tilfælde gå under 20ºC. 2 Formålet med denne pjece er at informere alle, der færdes på vandet, om kuldens påvirkning af kroppen, at give gode råd til at bevare velbefindendet under kolde forhold samt hvis uheldet er ude at give en basisviden til behandling af kuldeskadede personer.\n3 Kuldens påvirkning af kroppen Mennesket har i hjernen indbygget en termostat, der er sådan indstillet, at kroppen og især hjernen altid har en temperatur på 37ºC. Når vi trues af kulde, det vil sige når temperaturen i legemets indre dele og helt specielt i hjernen falder blot omkring 1/10 ºC under det niveau termostaten er indstillet til, så træder kroppens forsvarsmekanismer i aktion. Symptomer ved faldende legemstemperatur Det er ikke muligt at angive nøjagtigt hvornår, i hvilken rækkefølge og ved hvilken indre temperatur de enkelte symptomer optræder. De fleste anser, at død som følge af kulde skyldes hjertestop eller hjertekrampe. Disse tilstande synes at true ved en legemstemperatur omkring 20-25ºC. Men der er mange stadier inden da: Kulderystelser Kulderystelser er kroppens måde at skabe varme i musklerne, men kulderystelser er energikrævende. Kulderystelser synes at ophøre omkring en legemstemperatur på ca ºC. En person med denne legemstemperatur har brugt alle sine reserver. Især vil vedkommende have et meget lavt blodsukkerniveau. Det viser sig typisk ved kramper og svingende bevidsthedstilstand. Hukommelsestab Ved en hjernetemperatur omkring 30-33ºC optræder der hukommelsestab. Det betyder, at den underafkølede (= den hypoterme) ofte ikke kan fortælle, hvad der skete, medens legemstemperaturen var lav. I nogle tilfælde vil vedkommende heller ikke kunne huske, hvad der skete inden temperaturen faldt. Nedsat førlighed Et fald i legemstemperaturen medfører næsten omgående en nedsættelse af temperaturen i arme og ben. Herved nedsættes funktionen i takt med den faldende temperatur. Det får ganske hurtigt alvorlige, praktiske konsekvenser. Afkølingen i arme og ben kan lede til fuldstændig invaliditet. Den kolde person kan ikke længere gå. Vedkommende kan kun sidde eller ligge og derved åbnes der for yderligere afkøling. Den hypoterme kan ikke hjælpe sig selv. Opholder vedkommende sig i koldt vand, vil det være umuligt at holde fast i en tovende, hjælpe sig selv op ad en redningsstige eller op i en redningsflåde. Overlevelsen er nu afhængig af, at redningsvesten kan holde luftvejene oven vande og det er kun en redningsvest altså med krave der har muligheden for at gøre dette. En svømmevest har ingen krave og kræver derfor, at man selv kan medvirke til at holde sig på ret køl og holde hovedet oven vande. Når kulden tager førligheden i arme og ben, vil man vende rundt på maven og drukne hvis man kun er iført en svømmevest. Nedsat dømmekraft Kulde sløver og fjerner lysten til at tage initiativer. Et fald i legemstemperaturen påvirker hjernen og nedsætter evnen til at tænke klart og træffe rigtige beslutninger. HYPOTERMI = underafkøling Kroppens blodgennemstrømning styres af nogle særlige blodkar (kaldet AVA er) i fingre og tæer. Når de er åbne, strømmer varmt blod fra arterierne gennem disse blodkar over i de overfladiske vener, hvor blodet holder underarme og ben oppe på normal temperatur. Kroppens reaktioner på afkøling er de samme, uanset hvordan afkølingen sker. Når kroppen trues af afkøling, lukkes der for 3\n4 blodgennemstrømningen i hænder og fødder. Temperaturen vil falde med samme hastighed, som hvis man lukker fuldstændigt for blodgennemstrømningen ved at anlægge et knebelpres om armen. Blodtilførslen til huden, specielt i hænder, underarme, fødder og underben nedsættes så meget, at disse dele af legemet ikke længere holdes varme. Temperaturen her falder ned mod omgivelsernes. Der kommer tiltagende muskelspænding, hvorved varmeproduktionen i musklerne øges. Fortsætter afkølingen, det vil sige at kroppens temperatur falder yderligere, så indtræder kulderystelser og begyndende hypotermi. Afkøling i luft Luftens temperatur og vindhastigheden er afgørende for afkølingen. Vindhastighedens indflydelse har givet anledning til opstillingen af den såkaldte Wind Chill Factor, hvor man angiver en målt kombination af lufttemperatur og vindhastighed ved den lufttemperatur, der ved stillestående luft ville give samme afkøling. Wind Chill Factor er udarbejdet med det formål at fortælle, hvor lang tid der vil gå, før der opstår forfrysninger i ubeskyttet hud. Mere alvorlig for sejlere er kombinationen af lav temperatur, vind og vand, idet afkølingen øges kraftigt, når den stillestående, højisolerende luft i tøjet udskiftes med vand, der har høj varmeledningsevne. Afkøling i vand En person, der opholder sig i vand, er udsat for en meget stor afkøling. Teoretisk køler vand 25 gange så hurtigt som luft. Dette betyder ikke, at en person, der er faldet i koldt vand vil køle 25 gange så hurtigt, som hvis vedkommende havde opholdt sig i luft ved samme temperatur. Huden og de fedtlag, der ligger lige under den, udgør en isolationsbarriere, der vil begrænse varmetransporten til en værdi, der er omkring 4-5 gange så stor som i luft. Wind Chill Factor Der opstår forfrysninger i ubeskyttet hud i løbet af få minutter! Der opstår forfrysninger i ubeskyttet hud i løbet af få sekunder! Vindhastighed (m/sek) Lufttemperatur (Celcius) , , , , , , , ,\n5 Overlevelse i koldt vand Ved afkøling i vand spiller vandets bevægelse hen over huden en stor rolle. Ligesom man kan tale om isolationsevnen af stillestående luft, kan man også tale om isolationsevnen af stillestående vand. Det er det princip, der udnyttes i våddragter, hvor et meget tyndt lag vand lukkes ind, opvarmes til kropstemperatur og derved isolerer kroppen fra kulden udefra. En person, der falder i koldt vand vil kunne klare sig længere ved at ligge stille i vandet og lukke alle tøjets åbninger så tæt som muligt. Forudsætningen for at kunne ligge stille i vandet er en god redningsvest. En svømmevest er ikke tilstrækkelig, da svømmevesten ikke kan fastholde en person i en position på ryggen. Pga. den manglende krave kan en svømmevest heller ikke holde personens hoved højt i vandet. Kvaliteten af en dragt og en persons fysik kan ændre den anførte rækkefølge. Kurvernes usikkerhed øges med stigende vandtemperatur. 5\n6 Der er en almindeligt anerkendt sammenhæng mellem kulde og sygdom, som vi finder udtrykt i ordet forkølelse, der tydeligvis henfører til kuldepåvirkning. I andre sprog gør det samme sig gældende, på engelsk: catch a cold, på tysk erkälterung og på fransk prendre froid. Overlevelsestid i vand Overlever en overbordfalden de første minutter, og holdes hovedet oven vande, kan det vare lang tid (timer), før legemstemperaturen falder til en livstruende værdi. De første, vigtige minutter De første minutter efter en person er faldet i koldt vand, er af meget stor betydning for overlevelsen. Ved helikopterstyrt i Nordsøen har man set, at trods anvendelse af vandtætte og isolerende dragter synes nogle af de omkomne at være døde næsten samtidigt med at være faldet i vandet. Det skyldes, at en person, der kommer til at sluge blot en teskefuld koldt vand, risikerer et kraftigt hosteanfald, der meget let kan føre til at yderligere vand sluges og kommer i lungerne. Det er altså en drukneproces, der er indledt. Man ved også, at koldt vand i ansigtet eller på kroppens hud udløser en kraftig uimodståelig indånding. Sluges der herunder blot en smule saltvand er drukningen påbegyndt. Man ved, at der er en stærk kobling mellem kuldesansen i huden specielt i ansigtet og vejrtrækningen. Det er kendt af enhver jordmoder, at et barn, der ikke straks efter fødslen trækker vejret frit, kan vækkes med koldt vand i ansigtet. De fleste kender også den meget stærke reaktion et spædbarn udviser, når man puster det ind i ansigtet. Disse forskellige forhold indicerer, at kulden er en medvirkende faktor, men drukning er den egentlige trussel. Forsøg i den engelske Royal Navy har vist, at hvis man falder i koldt vand må man ikke straks begynde at svømme, men man skal vente indtil vejrtrækningen er under kontrol. Forsøgene blev foretaget med konkurrencesvømmere, som man lod springe i 5 ºC koldt svømmebassin og som havde fået besked på straks at begynde at svømme. Disse trænede svømmere nåede knap igennem en banelængde, før de måtte reddes op. Herefter lod man i et andet forsøg de samme svømmere springe i det kolde vand, men lod dem vente med at svømme til vejrtrækningen var kommet under kontrol. Nu kom de ikke i problemer, men kunne svømme længe og effektivt. 6\n7 Redning, førstehjælp og behandling af en overbordfalden, kuldeskadet person Ved redningen skal den kuldeskadede først og fremmest behandles blidt. Man skal undgå, at der sker en stimulering af det perifere kredsløb dvs. en hurtig opvarmning af huden, som vil kunne medføre, at varmt blod fra hjertet afkøles i den koldere periferi og derved, når det kommer tilbage til hjertet, kan sænke den dybe temperatur yderligere og give et såkaldt afterdrop, som eventuelt kan medføre døden. 1. En person, der ikke trækker vejret, skal behandles som druknende, og der påbegyndes almindelig genoplivning (dvs. i serier med 15 tryk på brystbenet og to indblæsninger, mund-mund ). 2. Når den druknende selv trækker vejret, påbegyndes hypotermibehandling. Behandlingen omfatter følgende trin: A. Stands varmetabet fjern vådt tøj, bring den kuldeskadede om læ, men ikke i et opvarmet rum, dup forsigtigt huden tør. Undgå at massere huden med håndklæder eller på anden vis. B. Påbegynd opvarmning giv varm sukkerholdig drik til at nære kulderystelserne, hvis den kolde er ved bevidsthed påbegynd passiv opvarmning (se næste spalte) er den kolde ikke ved bevidsthed, men trækker vejret, indpakkes han i hypotermipakning (se næste spalte). Ved ulykker og svære akutte tilstande skal du straks kalde 112 på mobilen eller kalde Lyngby Radio over VHF en. Hypotermiindpakning. Ved langsom genopvarmning indpakkes patienten, så dennes egen varmeproduktion varmer ham eller hende op indefra. 7\n8 Passiv opvarmning Princippet i passiv opvarmning er at benytte den hypoterme persons egen kropsvarme til at hæve temperaturen. Til formålet benyttes tæpper og helst også enten plast- eller en speciel aluminiumsfolie, der lægges mellem patienten og tæpperne. Tæpperne må ikke være opvarmede. Se illustrationen på foregående side ( s. 7). Aktiv opvarmning Aktiv opvarmning er sjældent mulig på fritidsfartøjer,. Ved aktiv opvarmning tilfører man den kuldeskadede varme udefra. Det kan f.eks. ske i et varmt bad. Denne opvarmningsform anvendes normalt kun under lægekontrol. Alkohol og kulde Alkohol giver ikke varme, men bedøver så man ikke føler kulden. Derfor svækker alkohol kroppens naturlige forsvar mod kulde. Alkohol til kuldeskadede personer Alkohol må ikke gives til kuldeskadede personer. Hvis der er voldsomme kulderystelser er det kroppens helt naturlige meget energikrævende måde at genskabe varme i kroppen. Det eneste rigtige at give personen er en varm, sødet drik som f.eks. kakao for at tilføre energi. Man må dog ikke give en bevidstløs noget at drikke på grund af faren for at væske kommer i luftvejene og dermed medfører drukning. 8\n9 Forebyggelse af kuldeskader Det er vigtigt at skabe ligevægt mellem varmeproduktion og varmetab. Så bevæg dig. Varmeproduktionen øges ved muskelarbejde. En god beklædning kan ikke varme op, men kun beskytte mod varmetab. Muskelarbejde, gode energireserver fra kosten og varme drikkevarer er de bedste midler til at få en kold krop gjort varm igen. Rigtig beklædning er altid den allerførste forudsætning for at forebygge kuldeskader. I det følgende beskrives en beklædning med vægt på sejlads i koldt vejr. I varmt og tørt vejr, kan man ofte klare sig med mindre, men man må ikke glemme, at selv ved relativt høje lufttemperaturer i land, vil det altid være koldere ude på vandet. Generel vejledning til valg af beklædning På havet opnår man en god og varm beklædning ved at klæde sig på efter 3-lagsprincippet: 1. en inderste hygiejnedel (undertøj) 2. en mellemste termisk (dvs. en varmeisolerende og ventilerende del, samt 3. en yderste vand- og vindbeskyttende del. Ad 1: Den inderste hygiejne del Undertøjet skal være hensigtsmæssigt udformet og have en størrelse, så undertrøje og underbukser ikke glider fra hinanden, når man bukker sig sammen. Underbukser med gylp er en fordel for mændene. Almindeligt bomuldsundertøj kan anvendes, men til både maritimt brug og til skisport anvendes i stor udstrækning såkaldt termoundertøj i særligt kunststof. Det udmærker sig bl.a. ved at have en god svedtransporterende effekt, så undertøjet ikke føles vådt, selvom man sveder. Ad 2: Den mellemste termiske del af beklædningen Denne del er i virkeligheden den vigtigste. Den skal sammen med den yderste vand- og vindbeskyttende del sørge for at man holder varmen. Det opnås ved valg af et materiale, der sikrer stillestående luft. Det kan f.eks. være naturmaterialer som uld og dun eller fibermaterialer som f.eks. fleece, teddy bear, fiberpels, termopile eller lignende. Kunststoffer har den fordel, at de tørrer hurtigere, når de er blevet våde, mens uld selv i våd tilstand bevarer en meget stor del af sin oprindelige isolationsevne. Man bør have to sæt mellembeklædning med hhv. større og mindre isolerende evne, som man kan skifte mellem afhængigt af ydertemperaturen. Ad 3: Den yderste vand- og vindbeskyttende del af beklædningen Denne del skal beskytte os mod gennemblødning fra hav- og regnvand. Yderbeklædningen bør bestå af to dele og jakken være tilstrækkelig lang til at nå godt ned over buksernes øverste kant. Jakke (og bukser) skal være lette at tage af, så man let kan komme til at skifte mellembeklædningen og således, at toiletbesøg kan gennemføres. Under en sejltur skifter man ofte fra stillesiddende til i hvert fald et moderat arbejde (defineret som et arbejde personen kan klare i mindst en time uden at blive for træt). Sådan et skift medfører en stigning i forbrændingen og dermed også tilsvarende i varmeproduktionen med en firedobling. Derfor er det en god idé, at yderbeklædningen er udført i et materiale, der kan ånde og at især jakken er nem at åbne, så man kan komme af med overskudsvarme. Jakke og bukser skal kunne lukkes tæt sammen 9\n10 ved ærmer, ben, hals, livet og ved hætten. Tilsnøring af alle åbninger kan dels være aktuelt i ekstremt koldt og dårligt vejr og dels ved overbordfald for at skabe et aflukket og derfor isolerende lag af luft/vand mellem kroppen og omgivelserne. Endelig bør farven på især jakkens øverste del vælges efter sikkerhed og ikke efter dagens mode. Ved overbordfald vil en skrap/synlig farve som orange på skuldre, ærmer, hætte og redningsvest bidrage virkeligt meget til at øge synligheden i vandet. Hovedbeklædning, handsker og fodtøj Varm hovedbeklædning er vigtigere end de fleste tænker på. Fra et ubeskyttet hoved tabes meget store mængder varme. Ved +10ºC tabes ca. 25% af den mængde varme stofskiftet producerer hos en stillesiddende person, ved +5ºC er varmetabet omkring 50% og ved minus 5-10ºC 75 %. Derfor er en fjernelse af hovedbeklædningen også den hurtigste vej til at sænke temperaturen, hvis man får det for varmt. Ud over hovedbeklædningen er det vigtigt at beskytte hænderne mod kulde ved at bruge handsker og at holde fødderne varme samt tørre. Passer det sammen? Nej, det er ikke et spørgsmål om farver eller mærkenavne, men om alle enkeltdele i beklædningen funktionelt passer sammen, så man iført hele beklædningen kan klare det arbejde, der skal udføres. Før du beslutter dig, er det en god ide at afprøve hele beklædningens pasform ved at gennemføre et gymnastikprogram, der indeholder de bevægelser, der vil være relevant for netop dig. Kun hvis tøjet herefter stadig sidder og passer godt, har du valgt den rigtige sammensætning. Husk redningsvesten Ethvert beklædningssystem skal afprøves med redningsvest. En redningsvest af den faste type løser to opgaver, idet den ud over sin primære funktion også virker som ekstra isolation i kraft af sit fyldmateriale og i kraft af den ekstra mængde stillestående luft der opstår, når redningsvesten er spændt omkring kroppen. Derved bidrager den til at øge mængden af fanget isolerende luft i den underliggende beklædning. En redningsvest af den oppustelige type udgør ikke på samme måde et ekstra isolerende element, men er til gengæld nemmere at bevæge sig med, da den er lille og blot følger kroppens bevægelser. 10\n12 Gode råd Forebyggelse Bær altid redningsvest. Klæd dig på efter 3-lagsprincippet. Medbring altid rigeligt tørt og varmt ekstra tøj, der opbevares let tilgængeligt. Brug hovedbeklædning tilpasset udendørstemperaturen. Brug handsker, når det er koldt. Sørg for at holde dig i bevægelse, så koldt blod fra de hvilende muskler ikke pludselig oversvømmer de dybere dele af kroppen og medfører meget kraftige og helt ukontrollerbare kulderystelser. På lange vagter bør du have chokolade eller lignende klar, så kroppens sukkerdepoter kan blive tanket op. Brug livline. OPHAVSRET TIL SØKORT: KORT OG MATRIKELSTYRELSEN / 4. OPLAG Hvis du falder over bord Undgå at sluge vand ved det første gisp. Undgå at svømme før vejrtrækningen er under rimelig kontrol. Bliv ved båden, og kravl op i eller på den. Kan du ikke komme op af vandet, så lig stille og luk alle tøjets åbninger så tæt som muligt. Tag hætte eller hue på hovedet. Ved eftersøgning til søs anvendes varmesøgende, infrarødt udstyr. Hvis man som eftersøgt observerer eftersøgningsskibe eller -helikoptere, er det nødvendigt at tage hue eller hætte midlertidigt af, så deres udstyr kan se det varme hoved. Svøm kun hvis der er meget kort afstand til land eller en genstand, der kan bruges til at holde dig flydende. Søsportens Sikkerhedsråd har til formål at arbejde for sikkerhed til søs for alle, der benytter danske farvande til rekreative formål.


Fotograf Blåvand - Fotograf Jylland - Portrætfotograf\nSom professionel fotograf i Blåvand, har vi efterhånden fotograferet mange spændende opgaver for både erhverv og private. Vi leverer altid billeder i højeste kvalitet og har igennem de sidste 8 år opbygget en masse gode referencer fra virksomheder og private i hele VestJylland.\nSom uddannet fotograf har jeg fotograferet mange forskellige spændende fotoopgaver. Jeg laver mange forskellige portrætfotos, der bruges til hjemmesider, visitkort, De sociale medier, online brug i mange forskellige udtryk. I Blåvand og andre steder i Vestjylland har jeg lavet mange spændende erhvervsopgaver og en del familier og bryllupsfotos. Jeg har også fotograferet en del fotos af børn og gravide. Skal i bruge en professionel erfaren fotograf i Blåvand er i mere end velkommen. Vi tager stort set alle fotoopgaver ind.\nEnhver seriøs virksomhed i Blåvand, ved udemærket at det visuelle indtryk især online, har fået større og større større magt i takt med det store antal hjemmesider på nettet. Jeg har fotograferet mange events, foredrag, messer og konferencer. Jeg har været på halve og heldagsbesøg med mit kamera hos forskellige spændende virksomheder i området og fanget en god fortælling igennem mine billeder af virksomhedens daglige drift og samtidig lavet billeder af de ansatte til hjemmesiden og tryksager. Vi oplever mange virksomhedsejere på øjnene op for at det visuelle håndtryk skaber en god forretning.\nSom fotograf i Blåvand eller resten af Vestjylland, møder vi stadig flere og flere forskellige typer opgaver. Vi er idag vant til at se mange forskellige slags smukke billeder både i magasiner, blade, aviser og i tvét at vi selv ønsker at vores egne billeder får et mere personligt præg. Når vi fotografere bryllupper, mode, portrætter, kunst, bygninger, reklame, drone skud, festfoto, konfirmationer, barnedåb osv. Forsøger vi altid at skabe en lille historie med billederne. En dokumentarisk sammenhæng om du vil.\nJeg er familiefotograf, newborn, gravid fotograf og børnefotograf. Det er vigtig for mig at der lyttes til børnene og børnene får lov til at lege. De bedste billeder bliver faktisk oftest til hjemme hos familierne i Blåvand, i vante omgivelser, hvor børnene føler sig trygge og kender stedet. Ofte især op mod jul laver jeg rigtig mange familieportrætter, billeder af babyer og børn. Det undrer og irriterer mig nok lidt at mage forældre ikke vælger at få lavet julegaverne i sommermånederne i Danmark, hvor vi har et super smukt lys og lange aftener. Jeg vil anbefale familier og andre der ønsker flotte billeder at få dem lavet udendørs om sommeren.\nFotografen i Blåvand\nHej med dig! Mit navn er Lone Brand. Jeg er uddannet fotograf Vestjylland og fotograferer mange forskellige slags fotografiske opgaver. Jeg fotograferer blandt andet: erhverv, portræt, reklame, bryllup, familier, børn og babyer, gravide, boudoir. Jeg har igennem de sidste 8 år fotograferet mange spændende opgaver. Jeg laver også billeder til hjemmesider, Facebook, ansøgninger og CV. Jeg har været ude i mange virksomheder i og omkring Blåvand og fotograferet medarbejderportrætter samt billeder af både interiør og eksteriør i og omkring virksomhederne.\nLone Brand, Fotograf Blåvand\n2 Fotografen i Blåvand


I skyggen af Sadd 2 - GRETELISE HOLM skriver 1. del af romanen\nGretelise Holm har skrevet 1. del - og den samlede bog redigeres nu.\nDer har været meget om ørerne på mig de sidste uger, så jeg har forsømt at opdatere omkring arbejdet med I SKYGGEN AF SADD 2-projektet. Det må jeg heller rode bod på nu.\nDer er sket følgende: Første del af bogen er skrevet, som den sidste, og jeg er i fuld gang med redigeringen af bogens fire dele. Det er et større arbejde end ved bøger skrevet af én forfatter, for alle dele skal jo spille sammen og op mod hinanden, og bogens fire forfattere har ikke læst de andres tekster, før de skrev deres. Faktisk er jeg indtil videre, den eneste, der har læst den færdige bog.\nNu kan jeg også røbe af bogens første del er skrevet af Gretelise Holm, der også var med på holdet, da vi skrev I skyggen af Sadd 1. Gretelise Holm er en erfaren journalist og forfatter. Hun har modtaget priser for sit journalitiske arbejde, mens hendes krimi-serie om Karin Sommer har været nomineret til Glasnøglen (Årets bedste nordiske kriminalroman) hele to gange.\nI skyggen af Sadd 2 er altså skrevet af Gretelise Holm, Lars Kjædegaard, Agnete Friis og mig, Steen Langstrup. Det er en skæv, humoristisk og meget dyster krimi-noir-roman. Du kan godt glæde dig.\nDen udkommer 11. marts 2016.\nLæs om den første I SKYGGEN AF SADD her


Rengøring af fliser Horsens - Sådan får du en drømmeterrasse!\nRengøring af fliser Horsens\nVi tilbyder rensning og imprægnering af dine fliser\nVi tilbyder rengøring af fliser med hele 20 års service og garanti.\nHos Alge-Stop har vi mange års erfaring med rengøring af fliser. Bor du i Horsens, og trænger dine fliser til en omgang rengøring, så kontakt os allerede i dag, så kigger vi forbi hurtigst muligt.\nGrundig rengøring af fliser i Horsens\nBor du i Horsens – og trænger dine fliser til en rengøring? Alge-Stop er landsdækkende, og der bliver ikke tillagt kørselstillæg. Uanset hvor i landet du bor, kommer vi glædeligt forbi. Vi mener ikke, at nogen skal snydes for den bedste fliserensning og imprægnering!\nNår vi har udført rengøringen af dine fliser i Horsens, tilbyder vi også at komme forbi årligt og klare vedligeholdelsen for dig. Vores erfaring fortæller os, at fliserne ofte bliver overset. Med den rigtige pleje og vedligeholdelse giver du dine fliser en langt længere levetid, og du kan nyde rene og pæne fliser, når sommeren bryder frem.


Din bestilling gennemføres, når du har udfyldt alle felter på første siden og har accepteret vores betingelser og trykker på START.\nSMS + certifikatet, og alle andre relevante dokumenter - ( leveres som PDF-fil'er via e-mail ) indenfor 24 timer. (gælder hverdage)\nVurderingscertifikat + printet tjekkliste, køb/salgs guide, køb/salgskontrakt med gennemtryk, i en mappe leveres via almindelig post indenfor 2-5 hverdage. Vi forbeholder os ret til afvigelser i dette, da der kan forekomme forsinkelser pga. af postens leveringstider, fejl i adresse information eller bortkommet post\nPrisen for en vurdering er 399,00 Kr. inkl. porto, pakning og alle afgifter.\nI prisen indgår SMS, e-mail, almindelig post, vurdering samt samtlige andre udgifter for vurderingen.\nFortrydelsesret til vurderingen er påbegyndt! Afbestilling kan gøres her og kun fra denne afbestillings service, vi kan ikke modtage afbestillinger via sms eller email.\nFakturaen udstedes på kredit, og skal betales senest 14 dage efter levering af vurderingen.\n§2 European Car Corporation LLC har ingen juridisk ansvar ovenfor kunden udover at udføre vurderingen på denne webside. All kontakt angående vurderinger henvises til email: info@dinbilpris.com\n§3 Vores vurderinger forholder sig til det private brugtbilsmarked, og handler som gøres mellem privatpersoner. Brugtbilforhandlernes priser er ikke medregnet i vurderingerne.\n§4 Force Majeure. dinbilpris.com tager ikke ansvar for uforudsete hændelser som for eksempel f.eks. forstyrrelser/nedbrud i mobilnettet, fejl i post levering, uro på brugtbils markedet som kan påvirke gældende markedsværdi etc.\n§5 Vurderingen forudsætter at køretøjet er i normal stand i forhold til sin alder og har gennemgået syn indenfor det sidste år. Derudover forudsætter det at køb/salg af køretøjet sker mellem to/flere privatpersoner, dvs. at markedsprisen i den professionelle bilhandler branche - tages der ikke hensyn til.\n§6 Dinbilpris.com forbeholder sig retten til at afslå vurderinger som, pga. forhold (alder, unikt køretøj mm.), kan medføre at køretøjet ikke kan vurderes.\n§7 Aftalen mellem dinbilpris.com og kunden fuldføres ved at kunden godkender betingelserne - dette gøres ved at afkrydse, at man accepterer betingelserne og trykke på knappen "START". Afbestilling kan gøres overfor indtil vurderingen er påbegyndt. (se §10).\n§8 Reklamation kan kun sendes skriftlig eller via email og håndteres af dinbilpris.com.\n§9 Der er ikke fortrydelsesret i henhold til gældende love.\n§10 dinbilpris.com har ikke ansvar for fejlagtige oplysninger som kan være indtastet af kunden. Vurderingen af køretøjet baseres på den opgivet information. En vurdering igangsættes normalt 15-30 minutter efter en bestilling er gjort.\n§11 Alle tjenester sælges af European Car Corporation LLC eller en af vores autoriserede forhandlere.\n§12 Ingen skriftlig informastion om denne aftalen gives ud, foruden det som er angivet i disse paragraffer.\n§13 Bestillerens information er beskyttet efter gældende EU regler for dataopbevarelse. Oplysningerne blir udelukkende brugt til markedsføring og nyhedbreve fra relaterede selskaber og partnere.\n§14 Dinbilpris.com er ikke ansvarlige for økonomi eller anden skade som denne tjenesten kan medføre for bestilleren.


Gæstebog - www.softxsammie.dk\nTak for kigge og jeg håber at du kunne li hvad du så og vi snart ses.. ;)\nDu er altid velkommen til at skrive en lille hilsen hvis du har noget på hjertet..\nSuper lækker kvinde♥\nhej søde håber på snart at møde dig\nTusind tak for idag, og snakken ;-)\nMødte dig flere gange til en sexfest på Sexypeoples og også flere af de private, du arrangerede. Planlægger du at arrangere igen?\nHej Sammie ..flot side du har her ,må snart få et besøg af dig . Arne\nKære Sammie, mange tak for endnu et besøg hos dig i går, jeg har nu været fast gæst hos dig i et års tid og jeg nyder virkelig dit selskab og de frække lege vi har sammen. Sammie for mig er du den dejligste og sødeste glædespige jeg har mødt, og skam få\ndem der ikke behandler dig med respekt, det fortjener du. Glæder mig til næste gang vi ses. Kh Finn\nTak for et behageligt møde I dag det var hyggeligt at mødes her i frederiksvæk nordsjælland\nVi har snart brugt en del timer sammen og det bliver bare bedre og bedre. Når man er sammen med dig kan man ikke undgå at bliver forelsket i dig for du er bare så vildt fantastisk❤Glæder mig så meget til i morgen hvor jeg skal se dig igen\nHej smukke. Dig har jeg lyst til. Glæder mig til at du er i Odsherred, så vil jeg gerne se og hygge med dig. Jeg har brug for en god kæresteoplevelse.\nEmail Hjemmeside 30-11-2019\nJeg glæder mig til at besøge dig igen snart i din hyggelige hule!\nHej søde dejlige Sammie, utrolig smuk og dejlig, tak for en fantastisk oplevelse, virkelig dejligt så nem du var og snakke med, rigtig dejligt at du var så meget nede på jorden og forstående for at man ikke havde prøvet det før, og jeg håber da du nød\ndet lige så meget som jeg gjorde, det er nok ikke sidste gang vi ses <3 :)\nDet er svært at finde ord for hvor dejlig du er. Det er 3 gang jeg inde for at skrive en lille hilsen, og den kommer nok stadig ikke til at yde dig fuld retfærdighed. Du er virkelig en smuk pige der forstår at tage sig af en og få en til at føle sig som en\nmand. Du forstår og gøre det hele så naturligt og på ingen måde akavet. Du er fantastisk til at læse en og du er frisk med noget humor! Man kan virkelig mærke at du nyder hvad du laver, og her under dit sidste besøg kunne jeg virkelig mærke at du kom! Det\ngav da lige et selvtillids boost!\nGlæder mig til vi ses næste weekend, og næste weekend og næste weekend. 😘\nJeg kan varmt anbefale dig, har været hos dig i Odsherred og Hvidovre, og det er absolut ikke sidste gang vi mødes, du giver dig bare god tid til at forkæle os kunder. Knus Muren\nJeg har været her på din side og ønsker virkelig at besøge dig en dag. Du ser godt nok dejlig ud.\nJeg bor selv i Frederiksværk så jeg tænker at der ikke er så langt.\nHej Sammie, mine 75 minutter med dig var fantastiske og det hele værd. Du var sød og dejlig at snakke med, og så er du kønnere i virkeligheden end på billederne :) Vil hel sikkert overveje at komme tilbage til dig igen.\nHej Sammie, Tak for en vidunderlig time mandag eftermiddag. Din udstråling og forståelse af folk er bare lige 200%. Udseende 20 ud af 10. Service 20 ud af 10\nTillykke med den nye hjemmeside, den yder dig fuld retfærdighed!\nOg jeg er vild med dine naturlige billeder! (Men det har jeg vidst sagt før! :o))\nHej søde frække Sammie..\nJeg var lige en lille tur rundt Her på site (efter at have set et link på massage 24-7) . . og Jeg er imponeret og tændt, Jeg skal snart have en tur hos Dig - ingen tvivl om det. . (kan jeg bare skrive / booke den via dit tlf.nr .?)\nDet bliver nok i Odsherred... KNUZ og KH