Antal ord og indholdslængde på SEO | Martech Zone\nI ganske lang tid forsøgte jeg kun at rådføre mig med finansierede startups og store virksomhedskunder, fordi jeg vidste, at jeg kunne flytte konverteringsnålen dramatisk med virksomheder, der havde ressourcer og tid til at fange markedsandele. Sidste år besluttede jeg for første gang at anvende de samme teknikker, som jeg brugte til de virksomheder med regionale, små virksomheder ... og det havde en dramatisk indvirkning på at forbedre deres organiske søgeplaceringer og konverteringer.\nKernen i strategien er at droppe indholdsproduktionslinje og i stedet udvikle en indholdsbibliotek. Vores fokus er ikke på periodiciteten eller hyppigheden af vores artikler, som vi producerer til en klient, det er at undersøge de emner, der er interessante for dem, og som er relevante for virksomheden ... og at opbygge både deres personlige og virksomhedsmæssige autoritet og tillid med potentielle kunder. Fokuscenteret fjerner virksomheden og sætter i stedet forbruger- eller forretningsudsigterne i centrum af indholdet.\nFor eksempel har jeg gode venner, der ejer en utrolig robust og overkommelig pris ejendomsmarkedsføringsplatform. Med funktioner som mobile ture, sms'er, en CRM, e-mail-nyhedsbreve og marketingautomatisering ... kunne de skrive om disse funktioner og fordele hver eneste dag. Det ville sætte deres system i kernen i deres indholdsstrategi.\nMen det ville ikke føre til rangordning eller konverteringer.\nHvorfor? Fordi besøgende kan se deres websted, læse om deres funktioner og tilmelde sig en gratis prøvekonto. Hundredvis af tip og tricks artikler kan erhverve nogle aktier, men de vil ikke konvertere.\nBrugerfokus versus algoritmefokus\nI stedet Agent Sauce driver et nyhedsbrev, blog og podcast, der fokuserer på udfordringerne og fordelene ved at være en succes ejendomsmægler. De har haft diskussioner om juridiske spørgsmål, VA-lån, virksomhedsflytning, statslige og føderale skatter, regionaløkonomi, hjemmebrug, husflipping osv. Fokus for deres indhold giver ikke hyppige tip, der kan findes andre steder; det er at levere ekspertise fra branchens ressourcer, der vil hjælpe deres kunder og kunder med at sælge mere effektivt og vokse deres forretning.\nMen det er ikke let. For det første skal de undersøge, hvad en dag i en agents liv er, og alle de spørgsmål, de bliver udfordret af. Derefter skal de opbygge deres ekspertise eller introducere andre eksperter til at hjælpe deres kunder og kunder. Og det skal de gøre, mens de fortsat forbliver konkurrencedygtige med deres platform.\nImidlertid er virkningen, at de bliver en stor ressource i branchen og bygger langsigtede relationer med et publikum. For potentielle kunder bliver de en go-to-ressource, som de holder øje med for deres kvalitetsindhold. For klienter hjælper de dem med at blive mere succesrige og tilfredse med deres karriere.\nIndholdslængde versus indholdskvalitet\nBed mange forfattere om et tilbud for at undersøge og skrive en artikel, og svaret er typisk:\nHvad er ordtælling og deadline?\nDette svar dræber mig. Her er hvad spørgsmålet skal være:\nHvem er publikum, og hvad er målet?\nPå hvilket tidspunkt kan forfatteren gøre nogle indledende undersøgelser af konkurrence, ressourcer og målgruppens person og komme tilbage med et skøn over artikelfuldførelse og omkostninger. Jeg er ligeglad med indholdslængden; Jeg holder af indhold grundighed. Hvis jeg offentliggør en artikel om et emne, vil jeg besvare alle spørgsmål, der er knyttet til dette indhold. Jeg vil give nogle fakta og tal. Jeg vil medtage diagrammer, diagrammer, billeder og video. Jeg ønsker, at artiklen skal være den bedste forbandede artikel på Internettet.\nOg når vi offentliggør en komplet, velundersøgt artikel, der er bedre end nogen anden kilde, har artiklens indholdslængde naturligvis tendens til at være længere. Med andre ord:\nMens indholdslængden korrelerer med placering og konvertering af søgemaskiner, gør det ikke bevirker bedre placeringer og konvertering. Forbedring af indholdskvaliteten medfører bedre placeringer og konverteringer. Og kvalitetsindhold korrelerer med indholdslængden.\nLad os med dette i tankerne se på sammenhængen (ikke årsagssammenhæng) af indholdslængde, søgemaskineoptimering og konverteringer i denne detaljerede infografik fra Capsicum Mediaworks, Hvordan indholdslængde påvirker SEO og konverteringer. Indhold af høj kvalitet, der tilfældigvis har en højere ordtælling rangerer bedre, deles mere, rangerer længere, engagerer dybere, øger konverteringer, øger kundeemner og sænker afvisningsprocenten.\nKonklusionen er kritisk; kvalitet langformet indhold er en bedre investering.\ntags: indhold infografiskindholdslængdeindholdskvalitetindhold rangordningindholdsforskningantal ord i indholdkonverteringerHvor længehvor mange ordhvordan man kan rangere bedreInfografiklang form indholdkvalitetrankingforskningSEOgrundighedordtælling


DANSK ØKONOMI SEPTE MBER 1975 DET ØKONOMISKE RÅD KØBENHAVN FORMANDSKABET - PDF\nDownload "DANSK ØKONOMI SEPTE MBER 1975 DET ØKONOMISKE RÅD KØBENHAVN FORMANDSKABET"\nLars Robert Jepsen\n1 DANSK ØKONOMI SEPTEMBER 1975 DET ØKONOMISKE RÅD FORMANDSKABET KØBENHAVN SEPTE MBER 1975\n2 FORMANDSKABETS REDEGØRELSER 1. Det realøkonomiske grundlag for de kommende måneders økonomiskpolitiske afgørelser. 18. december Foreligger kun stencileret. 2. Hovedtendenser i indkomstudviklingen for de vigtigste samfundsgrupper februar ,50 kr. 3. Den økonomiske situation. 16. september Foreligger kun stencileret. 4. Strukturproblemer i dansk landbrug. Maj kr. 5. Indkomstramme og indkomststatistik. November kr. 6. Bygge- og boligpolitikken. Juni ,50 kr. (udsolgt). 7. Den økonomiske udvikling i Oktober kr. 8. Bidrag til belysning af formueudviklingen i Danmark i de senere år. August Genoptrykt kr. 9. Konjunktursituation, indkomstpolitik og indkomststatistik. September og december ,50 kr. (udsolgt). 10. Konjunktursituationen i efteråret September kr. 11. Den personlige indkomstfordeling og indkomstudjævning over de offentlige finanser. November Genoptrykt kr. 12. Dansk økonomi i efteråret (Herunder en særlig landbrugsredegørelse). September kr. (udsolgt). 13. Indkomststatistik December kr. (udsolgt). 14. Konjunkturudsigterne for April Foreligger kun stencileret. 15. Danmarks internationale konkurrenceevne. Maj kr. 16. Dansk økonomi i efteråret September kr. (udsolgt). 17. Boligmarkedet og boligbyggeriet. Maj kr. (Fortsættes på omslagets 3. side)\n3 DANSK ØKONOMI SEPTEMBER 1975\n5 DET ØKONOMISKE Formandskabet RÅD DANSK ØKONOMI SEPTEMBER 1975 STATENS København, september 1975 TRYKNINGSKONTOR\n7 INDHOLD Fremsendelsesskrivelse til regeringen 7 I. Nogle hovedpunkter i den internationale konjunktursituation 13 II. Forsyningsbalancer 1975 og 1976 samt et vist udblik på III. Problemstillinger i den økonomiske politik 29\n9 Til regeringen Ved drøftelsen af nærværende redegørelse på Det økonomiske Råds møde den 4. september var der stort set tilslutning til rapportens vurdering af konjunkturudsigterne, som de tegnede sig under forudsætning af en uændret økonomisk politik - dvs. uden de senere besluttede indgreb. Med hensyn til boligbyggeriet ventede finansministeriets repræsentant dog noget større påbegyndelsestal i den kommende tid end forudsat i redegørelsen. Også muligheden for en større forbrugsstigning som følge af en vis stigning i forbrugskvoten fra det nuværende usædvanligt lave niveau blev nævnt - et usikkerhedsmoment, som også er behandlet i redegørelsen. Overfor disse mulige korrektioner i opadgående retning står imidlertid, at man fra erhvervsside fandt, at der udfra de forudsætninger, der lå til grund for redegørelsen, måtte ventes et fortsat fald i erhvervsinvesteringerne i Den i redegørelsen skønnede svage investeringsopgang i 1976 blev med andre ord bedømt som for optimistisk. - Hertil kan føjes den kommentar, at modelberegningerne, der ligger bag udgangsskønnene for erhvervsinvesteringerne, er baseret på erfaringer fra et udviklingsmønster, som trods store udsving dog har været præget af større stabilitet end i den aktuelle situation, hvor der er tale om en betydelig usikkerhed med hensyn til den fremtidige udvikling. Hovedparten af indlæggene drejede sig om forskellige mulige indgreb og disses virkninger i tilknytning til redegørelsens afsluttende kapitel. Fra erhvervsside blev behovet for langsigtede løsninger stærkt understreget, og det blev som et generelt synspunkt fastslået, at man på alle områder burde undgå en siksakkurs i lighed med den, som byggeriet havde været udsat for. 7\n10 En langsigtet politik ville ikke mindst være af betydning for investeringsklimaet, men også på kortere sigt kunne der opnås noget - og mere end rapporten gav udtryk for - ved investeringsfremmende foranstaltninger. Specielt Industrirådet var kritisk overfor den investeringsteori, som kommer til udtryk i rapporten, idet denne skulle lægge for stor vægt på efterspørgselsforventninger og kapacitetsudnyttelse som bestemmende for investeringsomfanget og for lidt vægt på rentabilitet og strukturelle forskydninger. Hvad det sidste angår, skulle rigelig kapacitet på de eksisterende anlæg således ikke udelukke et investeringsbehov som følge af den strukturelle og tekniske udvikling. Overfor de tyske erfaringer, som tyder på en meget ringe effekt af investeringstilskud i en situation med vigende afsætning - og dette selv på baggrund af en meget moderat lønudvikling - blev det fra industriside fremhævet, at man måtte betragte hele erhvervslivet under ét og herunder tage hensyn til de afledede virkninger fra de erhvervsgrene, hvor der især kunne ventes en positiv investeringseffekt. I relation til redegørelsens bemærkninger om en forskel mellem virkningerne af midlertidige investeringstilskud og forbrugsstimulerende indgreb blev det fremhævet, at det ikke er noget specielt for investeringstilskud, at man for at få en ændring frem må give tilskud til samtlige investeringer. Også ved foranstaltninger til fremme af forbruget vil man give tilskud til et forbrug, som ville have fundet sted alligevel. Dette synspunkt gav anledning til en meningsudveksling, hvorunder det blev understreget, at disse indgreb i begge tilfælde i sidste instans indebar indkomsttilskud (nemlig til hhv. erhverv og forbrugere). Spørgsmålet var, i hvor høj grad de i den aktuelle situation ville omsætte sig i øget efterspørgsel efter varer og tjenester. Forbrugstilskud måtte i denne forbindelse med større sikkerhed ventes at give en»ægte«merefterspørgsel, hvorimod investeringstilskud måske fortrinsvis ville resultere i en fremrykning af investeringerne. En sådan fremrykning kunne dog i sig selv være ønskelig i den nuværende situation. Med hensyn til sammenhængen mellem udviklingen i erhvervsinvesteringer, eksport og det private forbrug blev der udtrykt tilslutning til det i redegørelsen anførte: at en stimulans til forbruget for at holde den samlede efter- 8\n11 spørgsel oppe i mange tilfælde vil betyde, at virksomhederne står bedre rustet til at udnytte et internationalt opsving, når dette måtte komme. Med hensyn til midler til at stimulere det private forbrug blev der fra erhvervsside rejst tvivl om effekten af en momsnedsættelse, der kun skulle gælde i et halvt år, bl. a. fordi en sådan nedsættelse ville være for kortvarig til at trække investeringer og mere varig beskæftigelse med sig. Den fundamentale tillid kan ikke genskabes ved en midlertidig forbrugsstimulans, idet der næppe er nogen der forventer, at andre efterspørgselskomponenter, og herunder først og fremmest eksporten, vil kunne overtage trækket allerede fra foråret På denne baggrund blev også denne redegørelses beregninger over beskæftigelseseffekten af en midlertidig momsnedsættelse ( helårsbeskæftigede ved 5 pct.'s nedsættelse af momsen gældende i et helt år) anset for at være for optimistisk. Fra industriens side blev der samtidig advaret mod at lægge for stor vægt på de svenske erfaringer med hensyn til en midlertidig momsnedsættelse, idet der ikke i Sverige havde været den pessimisme i både forbruger- og erhvervskredse, som nu gjorde sig gældende i Danmark. I forbindelse med diskussionen af forbrugskvotens ekstraordinært lave niveau og dennes sammenhæng med beskæftigelsessituationen anførte finansministeriets repræsentant imidlertid som et modargument overfor denne pessimistiske vurdering af virkningen af en midlertidig momsnedsættelse, at netop en kortvarig kraftig stimulans kunne vende forbrugskvoteudviklingen og dermed få en relativt stor og måske også mere varig effekt. Bedømmelsen af forbrugskvotens fremtidige udvikling måtte dog i vidt omfang bero på et subjektivt skøn. Det skal endelig anføres, at man fra detailhandelens side havde visse betænkeligheder ved en korterevarende momsnedsættelse med hensyn til tekniske problemer og den uro i normalrytmen, som det ville indebære ikke mindst i forbindelse med hamstring og den efterfølgende afmatning (eller endog direkte fald) når momsen sættes op igen. Stimulanser over de direkte skatter ville på denne baggrund være at foretrække, men man hilste på den anden side ethvert forsøg på at få hjulene igang igen velkommen. 9\n12 Hvad boligbyggeriet angår var der enighed om, at foranstaltninger til sikring af en stabil byggerytme omkring det politisk tilstræbte niveau på lejligheder måtte være et vigtigt led i den økonomiske politik og egnet til at slå bro mellem korttids- og langtidshensyn. Der var dog visse nuancer i vurderingen af, hvor hurtigt man burde nå op på langtidsniveauet. Fra håndværkets side påpegedes således det ønskelige i et langt, sejgt træk fra nybyggeriet, samtidig med at de aktuelle beskæftigelseshensyn blev tilgodeset ved forbedringsarbejder i den eksisterende boligmasse. Fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd blev det fremhævet, at der var særlige problemer med hensyn til at nå op på de 8000 boliger i det almennyttige boligbyggeri, som er forudsat i boligforliget. I øvrigt blev det understreget, at afsætningsmulighederne for et byggeri på det tilstræbte niveau ikke kunne tages for givne og ihvertfald måtte ses i sammenhæng med finansieringsreglerne samt den nuværende bestand af ledige lejligheder og usolgte parcelhuse. Under diskussionen af byggeriets forhold fandt formandskabet anledning til at fremhæve, at rapportens advarsel mod risiko for overophedningstendenser i byggeog anlægssektoren knyttede sig til en situation, hvor der ville være samtidighed mellem øget offentlig anlægsaktivitet, evt. øget erhvervsbyggeri, en tilskudsfremkaldt forøgelse af reparation og vedligeholdelse og hamstringseffekter som følge af en momsnedsættelse 1. Rapportens anbefaling af en direkte regulering af byggeriet var ud over en sådan situation tænkt som en mere langsigtet foranstaltning. I forbindelse med diskussionen af de mere langsigtede perspektiver var man inde på spørgsmålet om den fremtidige lønudvikling. Det blev her fra erhvervsside - med skibsværfterne som eksempel - understreget, hvor afgørende det var for erhvervslivets planlægning med en afdæmpet omkostningsudvikling i de nærmest kommende år. Med usikkerhed om lønudviklingen mistede erhvervene ordrer. Fra fagbevægelsens side blev det i denne forbindelse fremhævet, at spørgsmålet om lønudviklingen ikke kunne afgøres hen over hovedet på arbejdsmarkedets parter. 1. Altså den situation, der foreligger efter det indgåede forlig. 10\n13 Med hensyn til lønudviklingen op til nu var det en samstemmende vurdering, at lønglidningen var ophørt på normallønsområdet i løbet af indeværende år og måske nærmest havde været negativ inden for byggeriet, mens der inden for minimallønsområdet var tale om en fortsat men afdæmpet stigning. Hvad finansieringen af de kommende betalingsbalanceunderskud angår blev det understreget, at det ville være uansvarligt at tage let på dette problem. Fra erhvervsside fremhævedes nødvendigheden af at aflaste erhvervene for kursrisikoen ved udenlandsk låntagning, såfremt erhvervslivet skulle dække hovedparten af finansieringsbehovet. Fra bankside blev givet en ret omfattende vurdering af lånemulighederne i udlandet. Med hensyn til kortfristede lån skulle der ikke være de store problemer i øjeblikket. Danmarks»credit-standing«er blevet noget forbedret i den senere tid, hvorfor det ikke er svært at låne til en rente, der er relativt lav selv når kurssikringsomkostningerne tages i betragtning. Imidlertid er det et flygtigt marked, hvilket gør det vanskeligt at forudsige situationen blot 2-3 måneder frem. Også på det lange obligationsmarked møder vi større tillid, men her måtte det erindres, at det schweiziske marked har en lånekø på 2-3 år, at det tyske marked i øjeblikket er lukket for udenlandske emissioner, omend det forventes genåbnet i løbet af efteråret, og at euro-bond markedet (5-7 år) er ret begrænset. I øvrigt må man være opmærksom på, at de skandinaviske lande tildels bliver opfattet som en enhed på de udenlandske lånemarkeder, hvorfor det kan øve en vis negativ indflydelse på de danske lånemuligheder, at også Norge og Sverige skal låne betydelige beløb i den kommende tid. Endelig kan det spille en rolle, at også visse ollelande - Iran, Irak, Algier - nu begynder at melde sig som låntagere. Sammenfattende blev der fra bankernes side givet udtryk for den vurdering, at man måtte udvise nogen forsigtighed i bedømmelsen af mulighederne for at låne meget store beløb i udlandet i de nærmeste år. København, den 11. september 1975 Bent Rold Andersen Hans E. Zeuthen Anders Ølgaard 11\n15 I. Nogle hovedpunkter i den internationale konjunktursituation 1. Dansk økonomi må indrette sig på, at der vil gå endnu mindst et års tid før de internationale konjunkturer har genvundet så megen styrke, at de giver grundlag for en blot moderat stigning i den danske industrieksport og i eksporten fra øvrige byerhverv. Der synes ganske vist ikke længere at være tvivl om, at konjunkturnedgangen har nået bunden i USA og Japan, og der skulle for Japans vedkommende være ret sikre tegn på, at konjunkturerne nu langsomt er på vej opad. For USA's vedkommende er det et mere omdiskuteret spørgsmål om opgangen allerede er begyndt, men det synes under alle omstændigheder klart, at en vending nu er undervejs, og der tales for næste år om en vækstrate for bruttonationalproduktet på 5-6 pet. (forventet stigning i bruttonationalproduktet fra 1975 til 1976; for indeværende halvår er der forventning om en vækst (årsrate) på helt op til 8 pet.). Der gør sig imidlertid en udbredt skepsis gældende med hensyn til mulighederne for, at konjunkturerne, selv om de for en tid når op på en sådan vækstrate, vil fortsætte i dette spor. Det er den kraftige konjunkturstimulans fra de offentlige budgetter, der nu er i færd med at vende konjunkturerne. Foreløbig er dette en éngangsforanstaltning, hvis virkninger forventes at ebbe ud i løbet af Skal den forventede opgang i mellemtiden nå at blive»selvbærende«, forudsætter det, at der indtræder et investeringsopsving, der kan fungere som svinghjul for konjunkturerne. Dette er der en vis udsigt til for så vidt angår boligbyggeriet, hvorimod udsigterne tegner mørkt for erhvervsinvesteringerne. Man må her erindre sig, at den amerikanske industri, som industrien i øvrigt i den vestlige verden, kører med meget lav kapacitetsudnyttelse - lavere end på noget andet tidspunkt siden 1930'erne. Ifølge beregninger fra det 13\n16 amerikanske central banksystem er kapacitetsudnyttelsen i amerikansk industri under konjunkturnedgangen faldet fra godt 90 pet. til nu under 70 pet. Også inden for de øvrige erhvervsområder er der tale om en lav kapacitetsudnyttelse som følge af, at den samlede produktion (bruttonationalproduktet) i løbet af de sidste V/2 år er faldet med I alt omkring 7-8 pet., medens selve Investeringerne og dermed udbygningen af produktionsapparatet først begyndte at give efter for relativt nyligt. Til gengæld er investeringsniveauet nu kraftigt faldende 1. Der regnes ikke foreløbig med nogen klar vending i denne del af konjunkturforløbet, idet der under alle omstændigheder vil gå lang tid, før den ventede opgang på øvrige felter vil bevirke et føleligt indhug i overskudskapaciteten. I sammenhæng med det fortsat meget høje, omend tilsyneladende nu faldende ledighedsniveau illustrerer dette det også i maj-rapporten fremhævede synspunkt, at reserverne af uudnyttede produktionsmuligheder i USA er så store, at der ikke inden for de nærmeste år er udsigt til en situation med en generel overskudsefterspørgsel. Der er følgelig heller ikke udsigt til en særlig kraftig Importkonjunktur i USA. Den ventede opgang vil naturligvis trække nogen importstigning med sig, specielt inden for forbrugsvaresektoren, men ikke af en styrke og et omfang, som kan forventes at få den amerikanske opgang til at smitte stærkt af i Vesteuropa. I forbindelse med omtalen af konjunkturudviklingen i USA er der endvidere grund til at nævne, at den begyndende amerikanske konjunkturoptimisme bl. a. grunder sig på, at der i den senere tid er gjort indhug i de meget store lagerbeholdninger, der havde hobet sig op i de foregående måneder. Man forventer, at lagernedbygningen nu er ved at ophøre. Den heraf følgende vækstimpuls kan imidlertid kun anses for forbigående. Bliver den amerikanske konjunktur ikke»selvbærende«som følge af en vending i investeringsudviklingen inden for det nærmeste års tid, er der naturligvis alternativt mulighed for, at den bliver holdt oppe ved yderligere ekspansion over statsfinanserne. Ved vurderingen af sandsynligheden 1. Forskellige analyser viser klare tendenser til, at virksomhederne nu foretrækker at bruge deres overskud til konsolidering frem for til udvidelse. Dette synes også at være et fremtrædende træk i udviklingen i Vesteuropa. 14\n17 herfor må det imidlertid bl. a. tages i betragtning, at der råder en ret udbredt, omend tilsyneladende i væsentlig grad misforstået, bekymring over de meget store budgetunderskud på statsbudgettet (unionsbudgettet). Hertil kommer, at risikoen for en forstærkelse af inflationstakten kan føre til tilbageholdenhed med hensyn til at stimulere økonomlen via den økonomiske politik. 2. Ikke mindst set fra en dansk synsvinkel er der risiko for, at de internationale konjunkturer for 1976 kan blive lige så dårlige som i Det skyldes, at lavkonjunkturen i industrilandene nu har sit centrum i Vesteuropa og ikke mindst Vesttyskland, som er konjunkturbestemmende for mange vesteuropæiske lande. De forventninger såvel vesttyske myndigheder som internationale samarbejdsorganer har haft til, at der ville blive tale om en vækst i Vesttyskland på et par procent fra 1974 til 1975, er blevet gjort til skamme; der har i stedet været tale om en fortsat tilbagegang, som bl. a. har manifesteret sig ved, at arbejdsløsheden selv uden sæsonkorrektion viste stigning midt under højsæsonen. I stedet for en produktionsvækst på et par procent ser det nu ud til, at man for 1975 som helhed må regne med en direkte tilbagegang af samme størrelsesorden eller mere. Udslaggivende for denne udvikling har været, at den tyske eksport har vist kraftig tilbagegang - et helt ukendt træk i vesttysk økonomi. Efter stagnation fra sommeren 1974 (sæsonkorrigerede tal) slog den tyske eksport i årets sidste måneder over i et fald, som målt mængdemæssigt foreløbig har bragt eksporten ned på 1973-niveau. På baggrund af et specielt kraftigt fald i indgangen af nye eksportordrer kan det ikke udelukkes, at denne udvikling vil blive forstærket i den kommende tid. Da den vesttyske eksport tegner sig for omkring 30 pet. af den samlede vesttyske produktion er denne udvikling en hovednøgle til forklaring af det fortsatte tilbageslag i Vesttyskland, herunder at erhvervsinvesteringerne er faldet med omkring en halv snes procent (målt mængdemæssigt) I juni kunne der dog registreres et kraftigt spring i ordretilgangen fra indlandet til investeringsgodeindustrien. Baggrunden herfor var, at den særlige præmleringsordning for investeringer, - der ellers ikke synes at have haft større virkninger - udløb den 30/6. Siden har specielt værktøjsindustrien påny måttet registrere et kraftigt fald i ordreindgangen. 15\n18 Samtidig har det private forbrug kun udvist en meget begrænset stigning - væsentlig mindre end den samtidige og bl. a. af skattelempelser betingede stigning i de disponible realindkomster, således at husholdningernes opsparingskvote påny er øget kraftigt. Det vesttyske boligbyggeri er i fortsat stærk tilbagegang. Kataloget af foranstaltninger, der er blevet truffet mod depressionen i Vesttyskland er efterhånden ret omfattende og er netop i disse dage blevet suppleret med et nyt konjunkturprogram, koncentreret om støtte til byggeriet. Indgrebenes begrænsede effekt hænger udover det allerede nævnte om eksportudviklingen sammen med, at foranstaltningerne er kommet sent og»drypvis«. De har således ikke kunnet hindre lavkonjunkturen i at fæstne sig. Den, trods den stærke valutaposition, noget tøvende holdning overfor en konjunkturstimulans fra de offentlige finanser hænger bi. a. sammen med udsigten til et budgetunderskud på de offentlige budgetter på omkring 70 milliarder DM, svarende til hen ved 7 pet. af det vesttyske nationalprodukt. Dette har stået i forgrunden for debatten og har i sammenhæng med forfatningsmæssige begrænsninger for underskudsfinansiering i nogen grad virket blokerende for en konjunkturstimulerende finanspolitik. Endelig har det spillet en afgørende rolle for udformningen af konjunkturpolitikken, at man har ment, at omkostningsstabiliseringen og den heraf følgende forbedring af stykindtjeningen hos virksomhederne, kombineret med en lavrentepolitik, ville give en afgørende stimulans til investeringerne og dermed et hovedbidrag til vending af konjunkturerne. OECD har heroverfor henvist til, at det ifølge en i OECD-regie gennemført undersøgelse af investeringsudviklingen i Vesttyskland først og fremmest er afsætningen og afsætningsforventningerne, der er bestemmende for investeringerne. Dette synes bekræftet af den aktuelle udvikling. 3. I en kortfattet gennemgang er det i øvrigt ikke muligt at gå nærmere ind på de enkelte landes forhold. Som i særlig grad belysende for udviklingen, set fra en dansk synsvinkel, skal dog nævnes, at den internationale depression nu også har følelige virkninger for Sverige og Norge, der således ikke længere er»konjunkturreservater«i samme grad som tidligere. For Englands vedkommende forekom- 16\n19 mer det i særlig grad belysende, at industriproduktionen i løbet af 1975 er faldet til det samme niveau som i begyndelsen af 1974, da minearbejderstrejken førte til indførelse af en 3-dages-arbejdsuge. Der er derimod anledning til at fremhæve, at de fleste af de træk i den»underliggende konjunkturudvikling«(udviklingen bortset fra det offentliges konjunkturpolitik), der er nævnt under omtalen af USA og Tyskland, er af temmelig universel karakter. Lav kapacitetsudnyttelse begrænser incitamenterne til at investere; den betyder samtidig pressede profitter hos virksomhederne. Tillige er der en udtalt præference for konsolidering og for at holde sig likvid. Forbrugerne reagerer ligeledes under indtryk af massearbejdsløsheden med nedsat udgiftstilbøjelighed. Endvidere fører også det offentlige i de fleste lande en tilbageholdende udgiftspolitik. De af disse forhold følgende depressive tendenser har hidtil tilsammen mere end opvejet stimulansen fra skattesænkninger og rentefald. I øvrigt er den korte rente nu igen stigende i USA og England. 4. Der er inden for det sidste par måneder fremkommet flere tilkendegivelser af, at der nu inden for EF vil blive ført en samordnet ekspansionspolitik, anført af Vesttyskland og Frankrig. De franske konjunkturstimulerende foranstaltninger ser ud til at blive relativt omfattende (en stimulans svarende til omkring 2 pet. af bruttonationalproduktet), men kan næppe i første omgang ventes at få nogen større betydning for den danske konjunktursituation. Det nye vesttyske stimulansprogram er meget begrænset (knap 6 mlrd. DM, svarende til godt en halv procent af bruttonationalproduktet) 1. Der er samtidig fremkommet meget tydelige tilkendegivelser om besparelser på næste års forbundsbudget til nedbringelse af budgetunderskuddet. 5. OECD har i det seneste Economic Outlook, dateret 1. juli 1975, omend med mange forbehold udtrykt forventning om et vist opsving også i OECD-Europa begyndende omkring midten af 1975, således at den samlede tilbagegang 1. Den vesttyske økonomiminister har i et interview givet udtryk for, at man snarere må anskue det nye program som foranstaltninger, der skal modvirke en yderligere nedgang i beskæftigelsen end som et ekspanslonsprogram til nedbringelse af ledigheden. 3 17\n20 inden for dette område fra kalenderår 1974 til kalenderår 1975 kunne begrænses til omkring V2 pet. Startpunktet for opsvinget forventedes at blive det private forbrug, der ikke i samme grad som i den nærmest forløbne tid ventedes at blive holdt tilbage gennem»forsigtighedsopsparing«. OECD har med denne vurdering formentlig påny været for optimistisk. For 1975 bliver der snarere tale om en tilbagegang for det samlede OECD-Europa på 1 å 2 pet., hvorved den samlede produktion for 1975 i dette område vil blive af samme størrelsesorden som i På baggrund af det fortsatte konjunkturtilbageslag i OECD-Europa igennem indeværende år forekommer også forudsigelsen om 3-4 pct.'s vækst til næste år 1 at være optimistisk, idet dette vil indebære en hastigt accelererende vækst, når konjunkturerne først er vendt. På den anden side er tidspunkterne for vending i konjunkturerne og vendingens styrke altid svære at forudsige, og specielt i den nuværende situation er usikkerheden i bedømmelsen af flére grunde særlig stor. Medens man i det følgende har regnet med en tilbagegang i produktionen i OECD-Europa fra 1974 til 1975 på de nævnte 1 å 2 pet., har man derfor for så vidt angår 1976 ment det nødvendigt at operere med alternative forudsætninger: en meget optimistisk, hvor der på linie med OECD regnes med 3 pct.'s vækst år over år, og en pessimistisk, der regner med et fald på én pet. fra 1975 til Det sidste er ikke så pessimistisk, som det måske umiddelbart lyder, idet det - på grund af det fortsatte fald igennem indeværende år - blot indebærer en udfladning af aktivitetsniveauet gennem 1976 (et svagt fortsat fald i resten af indeværende år og derefter en stabilisering, men ikke en egentlig opgang i 1976). 1. Prognosen rækker kun frem til midten af De anførte 3-4 pet. er vækstforudsigelsen for første halvår, målt på helårsbasis. 18\n21 II. Forsyningsbalancer 1975 og 1976 samt et vist udblik på 1977 A og I tabel 11.1 er i sædvanlig forsyningsbalanceform givet dels en talmæssig belysning af grundtendenserne i den økonomiske udvikling i 1974 og 1975, dels udgangsskøn for 1976, baseret på den indtil nu vedtagne, respektive klart afstukne økonomiske politik 1. Som nævnt i kapitel I opereres der for 1976 med to sæt udgangsskøn (mærket 1976 A og 1976 B) baseret på henholdsvis en optimistisk og en pessimistisk forudsætning om udviklingen i de vesteuropæiske konjunkturer. Optimismen i A-skønnet for 1976 kommer til udtryk ved, at der her regnes med en industrieksportstigning, målt i faste priser, på 8 pet. fra 1975 til Da industrieksporten i 1975 nu må antages at vise et realt fald på godt 6 pet. i forhold til 1974, ligger der således i det optimistiske alternativ en forudsætning om, at udviklingen i 1976 stort set vil føre til udligning af dette fald og følgelig bringe industrieksporten tilbage til 1974-niveau, målt i mængde. Det pessimistiske konjunkturalternativ for OECD-Europa leder i forsyningsbalancetallene frem til, at industrieksporten ikke vil vise nogen realstigning fra 1975 til 1976, men dog heller ikke noget yderligere fald. Industrieksporten forudsættes med andre ord i dette alternativ i 1976 at ville stabilisere sig på et niveau svarende til 1975-niveauet. Den økonomiske vækst, modelberegningerne resulterer i 1. Til forskel fra maj-rapporten ligger der heri, at der er regnet med en udskrivningsprocent på 90 i statsindkomstbeskatningen og en forhøjelse af den kommunale indkomstbeskatning (primær- og amtskommunerne) med 2 procentpoints. Udarbejdelsen af redegørelsen er afsluttet den 30. august 1975, og der er således Ikke ved opstillingen af udgangsskønnene taget hensyn til de senere besluttede økonomisk-politiske foranstaltninger. 2. Som følge af faldet i løbet af 1975 er dette i virkeligheden en meget optimistisk forudsætning, da det vit indebære en meget kraftig vækst i industrieksporten igennem * 19\n22 Tabel 11.1: Hovedposter p& forsynlngsbalancen Nationalregnskabstal Realstigning Prisstigning A B A B A B - mldr. kr. - - pet. _ - pet. _ Privat forbrug /4 5V4 4 3 Nyt boligbyggeri 9.6 / Vj 6Vi BV Erhvervsinvesterin- 8 7V2 ger incl. reparation og vedligeholdelse Offentligt køb af 7 7 varer og tjenester V2 8Va Lager- og besætningsændringer Vareeksport (fob) V* 6V2 1V V4 Heraf: Industrivarer Landbrugsvarer og konserves Andre varer Vareimport (cif) V V2 2 Varebalance Tjenestebalance Indenlandsk efter- spørgsel Vs 5 4V ru 7 Bruttonationalprodukt Va SV HV2 7V2 TU Afgifter + subsidier Bruttofaktorindkomst Saldo på vare- og tjenestebalance (Færøerne og Grønland regnet som udland) Saldo på betalingsbalancens løbende poster (Færøerne og Grønland regnet som indland) Incl. eksportstøtte fra FEOGA, 1974: 1,4 mldr. kr., 1975-skøn: 1,3 mldr. kr. og 1976-skøn: 1,1 mldr. kr. 2. Incl. eksport af skibe og fly. Anmærkning: Forsynlngsbalancen er opstillet for Danmark excl. Færøerne og Grønland. Ved overgangen til saldoen på betalingsbalancens løbende poster incl. Færøerne og Grønland (officiel betalingsbalancesaldo) skal der dels korrigeres for Færøernes og Grønlands samhandel med Danmark og den øvrige verden, dels tages hensyn til nettorenteudgifter og nettoindkomstoverførsler til udlandet, herunder EF-budgetbidrag. Ved sammenvejningen af de procentvise stigninger for de i tabellen anførte enkeltposter er benyttet foregående års vægte og ikke, som i nationalregnskabet, 1955-vægte. Dette medfører, at den procentvise stigning for de sammenvejede poster, som f. eks. bruttonationalproduktet, kan afvige fra de officielle nationalregnskabstal. 20\n23 for 1976, bliver i det optimistiske alternativ på omkring 4V2 pet., i det pessimistiske på knap 3V2 pet. Idet der erindres om, at forudsætningen for udgangsskønnene er, at der ikke foretages økonomisk-politiske indgreb udover de før sommerferien vedtagne, skal det fremhæves, at det kun er under de optimistiske konjunkturforudsætninger, man kan regne med, at der vil ske nogen reduktion i arbejdsløsheden, og denne reduktion må selv i denne situation forventes at blive meget beskeden i 1976: fra det nuværende niveau for årsledigheden på pet. til et niveau på ca. 9 pet. Betalingsbalancemæssigt vil der formentlig kun blive en ret beskeden forskel mellem de to 1976-alternativer: et underskud af størrelsesordenen 3 mlrd. kr. i det optimistiske tilfælde, 4 mlrd. kr. i det pessimistiske. Når beregningerne kun viser en så relativt beskeden forskel i betalingsbalancestillingen i de to alternativer til trods for, at der er en forskel på industrieksporten i de to tilfælde på 3 mlrd. kr., hænger det især sammen med, at man i det optimistiske tilfælde får en større efterspørgsel efter importvarer, afledt såvel direkte som indirekte af den større eksport. Såfremt konjunkturerne i Vesteuropa flader ud på det lavere niveau, de vil være nået ned på i løbet af 1975 (det pessimistiske alternativ), skulle der som modstykke hertil også være grund til at gå ud fra en fortsat råvareprisstabilisering og dermed en vis bytteforholdsforbedring, der vil opveje en del af betalingsbalancevirkningen af den i dette alternativ forudsatte stagnation i industrieksporten på et lavt niveau. Får konjunkturudviklingen derimod et så tilfredsstillende forløb, som det optimistiske alternativ forudsætter, må man nok realistisk gå ud fra, at det også vil sætte sig spor i en stærkere opadgående råvareprisbevægelse, som vil gøre indhug i den merindtjening, der opnås på eksporten. I dette alternativ har man derfor regnet med en noget svagere bytteforholdsforbedring i 1976, hvilket yderligere bidrager til at indsnævre forskellen mellem betalingsbalanceunderskuddet i de to alternativer. Med henblik på betalingsbalanceforudsigelserne skal i øvrigt erindres om de åbenbare vanskeligheder, der - med olieprisomvæltningen som tydeligste, men ikke nødvendigvis enestående eksempel - knytter sig til en bedømmelse af de internationale prisudsigter for mere end den allernær- 21\nDANSK ØKONOMI MAJ 1975 KØBENHAVN FORMANDSKABET\nDANSK ØKONOMI MAJ 1975 DET ØKONOMISKE FORMANDSKABET RÅD KØBENHAVN MAJ 1975 FORMANDSKABETS REDEGØRELSER 1. Det realøkonomiske grundlag for de kommende måneders økonomisk-politiske afgørelser. 18. december


HERREGODT - Voksen - BIFGym2019\nTirsdage kl. 20:10 - 21:00 - Pigesalen Engdalskolen\nInstruktør: Svend Christensen\nMålgruppe: drenge, fyre, mænd og herrer, som gerne vil yde deres bedste i forhold til den alder, de nu har.\nDeltagerne garanteres mindst tre ting, måske fire:\nDet bliver afvekslende\nDer bliver ingen serier\n- og forhåbentlig bliver det rigtig sjovt\nVi er inspireret af flere andre former for gymnastik, Tabata, Crossgym, TRX, mm. og anvender de bedste og mest velegnede øvelser fra disse forskellige træningsmetoder på en både udfordrende og inspirerende måde og gerne sådan, at programmet ændres - lidt eller meget - fra gang til gang. Vi hopper, klatrer, strækker, løber, skubber, hænger, trækker, slider og bakser. Vi laver masser af push-ups, sit-ups - og pin-ups ...ups Nå, nej. – så vi får rørt HELE kroppen, MEGET grundigt, med HØJ intensitet.\nTræningen foregår på Engdalskolen i en af de gammeldags gymnastiksale med både ribber, bomme, ringe, tove og andre rekvisitter som vi meget gerne bruger til noget. Mød op og lad os få gang i sagerne – igen.\nNy vin på gamle flasker, ny gymnastik i gamle sale! Det bliver HERREGODT!.\nVi er selvfølgelig altid åbne for forslag fra deltagerne mht. øvelser og udfordringer. Lad os se, hvad vi kan finde ud af. Bare der bliver tons på, så musklerne knager og vinduerne dugger …!\nHørt på HERREGODT! i de seneste sæsoner:\n- .... de hårdeste 50 minutter, jeg har oplevet\n- .... hele weekenden var jeg øm i alle muskler - også dem, jeg ikke vidste, at jeg havde\n- .... jer praler lidt over for naboen med, at jeg går til Navi Seals-træning\n- .... jeg havde ALDRIG troet, at min mand ville komme til at gå til gymnastik (hustru til holddeltager)\nPS. RIGTIGE kvinder er selvfølgelig også meget velkomne.\nBillederne herunder er taget under træningen tirsdag den 25. september 2018.


Four Seasons Resort Mauritius at Anahita i Mauritius til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 1.859 ejendomme i Mauritius.\nBeau Champ, Coastal Road, Trou d'Eau Douce, Mauritius, Mauritius, 0000 - Se på kort\nVærelsesstørrelse: 510 m²/5...\nSanctuary Ocean Pool-villa (Sanctuary Ocean Pool Villa)\nSanctuary Beach Pool-villa (Sanctuary Beach Pool Villa)\nVærelsesstørrelse: 772 m²/8...\nVærelsesstørrelse: 212 m²/2...\nVil du vide mere om Four Seasons Resort Mauritius at Anahita?\nMere om Four Seasons Resort Mauritius at Anahita\nFour Seasons Resort Mauritius er omgivet af tropisk frodig have og Det Indiske Oceans krystalklare vand. Det omfatter 4 pools. Ejendommen byder på gratis brug af golfbanen designet af Ernie Els. Four Seasons Resort Mauritius på Anahita byder på elegant indrettede villaer med privat have. Samtlige af dem omfatter tv med dvd-afspiller og iPod-/iPhone-dockingstation. Nogle af villaerne har egen pool. Restauranten på selve ejendommen byder på et udvalg af retter, som blander lokal tradition og frisk fisk med kontinentale klassikere. Der tilbydes også madlavningslektioner med stedets kokke. Gæsterne kan vågne op og prøve en afslappende yogasession, eller de kan tage til wellness-centeret for en massage eller skønhedsbehandling. Der arrangeres daglige snorklingudflugter af personalet. Byen Bel Air ligger 3 km fra ejendommen, og Port Louis' centrum ligger 46 km derfra. Sir Seewoosagur Ramgoolam Internationale Lufthavn ligger 33 km fra ejendommen, og der kan arrangeres transport efter anmodning.\nNedenstående tillægsgebyrer indgår ikke i værelsesprisen. Tillægsgebyrerne opkræves separat i hotellets reception. Den obligatoriske gallamiddag juleaften den 24. december 2017 koster EUR 263 per voksen og EUR 132 per barn (5-12 år). Den obligatoriske gallamiddag nytårsaften den 31. december 2017 koster 80 EUR per voksen og 55 EUR per barn (3 til 12 år).\nAgoda Anmeldelser (10)Booking.com Anmeldelser (222)\nnadya fra Saudi-Arabien


Familien Bigfoot DVD Film → Køb billigt her - Gucca.dk\nTag på eventyr med den vildeste familie! Adams far er Bigfoot. Han bor også sammen med sin mor, en kæmpe bjørn, et frækt egern og en hel vaskebjørnsfamilie. Nu hvor Bigfoot er blevet berømt,... Læs mere.\nTag på eventyr med den vildeste familie!\nAdams far er Bigfoot. Han bor også sammen med sin mor, en kæmpe bjørn, et frækt egern og en hel vaskebjørnsfamilie. Nu hvor Bigfoot er blevet berømt, ønsker han at bruge sin berømmelse til noget positivt. Så da firmaet Xtrakt vil bore efter olie i naturreservatet, Rocky Valley, i Alaska, tager Bigfoot af sted for at støtte demonstranterne, der vil beskytte den vilde natur.\nSikkerhed i Internethandel anser vi som helt essentiel, og den er naturligvis altid i fokus hos Gucca.dk. Der er garanti for sikkerheden bag din betaling online, når du køber hos Gucca, for vores betalingsløsning er godkendt af NETS. Derfor er det også altid 100% sikkert at handle og betale hos Gucca.dk.\nDe 30 dages fuld returret gælder selvfølgelig alle produkter hos Gucca. Det betyder ganske enkelt, at hvis du fortryder købet, eller af andre årsager alligevel ikke måtte ønske varen, kan du returnere din vare til os med god samvittighed, og herefter sørger vi for, at dine penge bliver sendt tilbage til dig. Inden du sender returvaren tilbage, er det en en god ide, hvis du først tager kontakt til os.\nVi er klar over, at du er utålmodighed efter at få din vare, og vi skruer derfor op for leveringshastigheden, så produktet kommer hurtigt og sikkert frem til dig. Vi knokler for, at du får din vare leveret indenfor 1-2 hverdage, såfremt varen er på lager. På vores shop fremgår lagerstatus ud for hvert enkelt produkt, så du kan altid se, om vi er lagerførende. Tag fat i os såfremt du fortsat skulle være i tvivl om lagerstatus eller leveringstid for en vare.\nI vores shop har du mulighed for at vælge mellem adskillige betalingsmetoder. Her kan du benytte netop den betalingsform, der passer dig bedst. Lige meget hvilken betalingsmetode du gør brug af, kan du trygt og sikkert handle hos os. I vores sektion med oftest stillede spørgsmål kan du se alle vores betalingsmuligheder. Husk at vi først hæver pengene fra din konto, den dag vi afsender dit produkt - såfremt du gør brug af betalingskort.\nHvis du i forbindelse med dit besøg på vores webshop møder udfordringer eller har spørgsmål, så tag fat i os. Alle hverdage imellem 10-15 sidder vi klar på e-mail og ved telefonerne, og vi er klar til at assistere dig - med godt humør og et smil.\nNår du handler hos os, kan du efterfølgende spore, hvor langt ordren er kommet. Efter gennemførsel af købet kan du få adgang til din personlige ordreside. På din ordreside kan du følge med i, hvornår dine produkter er blevet afsendt. Du får besked via mail, når din forsendelse sendes fra vores lager og er på vej.\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_dvd path__forside path__film path__dvdfilm path__familie path__familienbigfoot\n99,95 krAladdin - 2019 - Disney - DVD


Karriere+navigation - KMP+ House of Mentoring\nVI HJÆLPER MED AT SKABE RETNING\nNavigation (latin: navigatio = sejlads) er læren om at finde vej over havet. Det vil sige at fastlå, hvor man (geografisk) befinder sig, og hvordan man kommer frem til sit bestemmelsessted.\nAt navigere er nødvendigt for at sejle sikkert på havet. Gennem tiderne har mange erfaret, at manglende navigationskundskaber har været direkte årsag til uheld, grundstødninger eller forlis.\nAt navigere i sin karriere er vigtigt, hvis du selv ønsker at have indflydelse på, hvor du kommer hen, således at du får udviklet og brugt dine talenter til glæde både for dig selv og dine omgivelser.\nKarrieren+navigation handler om at opnå ny indsigt i, hvor du befinder dig lige nu, hvilke muligheder du har i den givne situation, samt hvordan du bedst begiver dig videre i din karriere og opnår dine karriereønsker. Karrieren+navigation handler om at skabe mål og retning - og ikke mindst at nå frem til den ønskede karrieredestination. Vi har samlet den bedste viden og en række effektive værktøjer, der hjælper til at komme i mål.\nKarriere+navigation er en platform, hvor virksomheder, organisationer og faglige foreninger kan købe medlemskab til deres medarbejdere/ medlemmer. Samtidigt får organisationen mulighed for et tæt samarbejde med vores karrierekonsulenter, hvor vi bidrager med rådgivning, sparring og videndeling i forhold til organisationens brug af Karriere+navigation og udvikling af egne services internt i organisationen.\nVi tilbyder også workshops inden for:\nKarriereudvikling - hvor er du på vej hen?\nOpsagt og hvad så - tanker, følelser og næste skridt\nStress - den gode og den onde\nFra kaos og til fokus - få styr på tiden\nFør jobsamtalen - råd og vink\nSamtalen og præsentationsteknik - selvværd og gennemslagskraft\nCV-skrivning og komptenceafklaring - ord der fanger\nMedarbejderudviklingssamtalen - er du en kompetent medspiller?\nNetværkets egenskab - brug dit netværk og skab værdi\nVil du vide mere om Karriere+navigation?\nAngiv dine kontaktoplysninger og vi vil kontakte dig med et uforpligtende tilbud om adgang til platformen Karriere+navigation.\nHos Karriere+navigation ønsker vi:\nAt brugerne får større forståelse for eget liv og karriere.\nAt medlemmerne får iværksat nye handlinger, som vil udvikle karrieren i en retning, som skaber endnu mere glæde, tilfredshed og gode resultater.\nVi ser os selv som karrierenavigatører, der sikrer, at denne platform bliver en portal til ny selvforståelse, ny selverkendelse og nye oplevelser i livet og karrieren for medlemmerne.


Fiskeriministeren vil bureaukratiet og regelrytteriet til livs - FiskerForum.dk\nEU-Kommissionen har fremlagt forslag til ny kontrolforordning, der blev drøftet på fiskerirådsmøde i Luxembourg i mandags, men det er uklart om forslaget lever op til intentionen om regelforenkling.\n»Gennem årene er der blevet lagt lag på lag på lag i reglerne for fiskerikontrol. Kontrollen skal være effektiv og reglerne skal overholdes. Men det må ikke blive en regeljungle, som ingen kan finde hoved og hale i, og de forskellige registreringer skal give mening. Vi skal ikke belaste fiskerne med unødigt bureaukrati« siger fiskeriminister Eva Kjer Hansen.\n»Kommissionens intention er at forenkle, men når vi dykker ned i forslaget ser vi desværre, at det også indeholder nye regler for eksempelvis vejning af fisk, det rekreative fiskeri og mindre både. Og flere regler er jo ikke at forenkle. Derfor har jeg i dag bedt Kommissionen om at komme med en liste over både nye regler og forenklinger, så vi sikrer os, at der ikke bliver pålagt fiskerne mere bureaukrati« siger fiskeriminister Eva Kjer Hansen.\nFiskeriministeren vil bureaukratiet og regelrytteriet til livs - del gerne


Et ungdommeligt brøl\n3. Clockwork Angels (i - the Pedlar 1)\n9. Headlong Flight (ii - the Pedlar 2)\nMed deres nyeste og – lad det være sagt med det samme – fuldstændig fantastiske album, 'Clockwork Angels', har det canadiske og dybt originale trekløver i Rush nu udgivet plader over fem forskellige årtier. Rush har sandsynligvis været til stede i længere tid end størstedelen af Devilutions læsere, og selve tiden i al dens abstrakthed er netop et koncept, bandet tager op på deres nittende studiealbum til dato.\nTilbage til signaturen\nDet ret kiksede pladecover til 'Clockwork Angels' (der som altid er lavet af deres faste art director Hugh Syme) viser et ur, hvor viserne står på 12 minutter over ni, altså 21.12, hvilket selvfølgelig er en henvisning til signaturpladen over dem alle, '2112' (1976). Og til trods for at coveret minder om en hjemmebrygget pauseskærm, så er der alligevel noget forfriskende over det hovmod, der skal til, for at et så erfarent band læner sig opad en 35 år gammel karriereskelsættende plade.\nHenvisningen til '2112' er dog også spot-on, for er der noget, der karakteriserer den nye plade, så er det virkelig et slags "ungdommens brøl". Rush tager fat, hvor gamle mænd normalt giver op, og 'Clockwork Angels' har mere energi og egenvilje end ni ud af ti af alle rocktiders debutplader, nogensinde har haft.\nRush er et band, som denne skribent kun nødig vil høre snak om, har haft musikalske perioder, der har været større end andre. Kærligheden til bandet er betingelsesløs. Fra de tre første dannelsesplader til den progressive mesterværkrække fra '76-'80 til synthesizer-perioden fra 'Moving Pictures' (1981) og 80'erne ud og videre til 90'ernes anderledes hårde udtryk fra 'Roll the Bones' (1991). Videre igen til den slags garagemetalliske lyd, der blev kickstartet med 'Vapor Trails' (2002), og som stadigvæk definerer Rush - også på 'Clockwork Angels'.\nDen nye plade er dog en langt stærkere plade end den egentlig noget middelmådige 'Vapor Trails', og den er et par kvalitetsgrader over bandets forrige studieudgivelse, den solide 'Snakes & Arrows' (2007). 'Clockwork Angels' er stærkere af den grund, at den forener flere musikalske vinkler fra stor set hele Rushs karriere på ét udspil, og så fordi den samtidig formår at gøre det på én gang både smuk og tung vis.\nRush anno 2012 lyder som sagt som et revitaliseret og ungt rockband. Spillelysten gennemsyder pladen allerede fra åbningsnummeret, 'Caravan', som i dets ellers ret klassiske struktur pludselig springer til et forrygende instrumentalt break halvvejs inde. Denne ungdommelige og dog samtidig afslappede spillefornemmelse for rockgenren stopper ikke før sidste nummer, 'The Garden', har emmet ud på smuk akustisk melankolsk vis.\nInd imellem åbningsnummeret og pladens afsluttende tolvte nummer (ét nummer for hvert tal på uret, get it?), får Geddy Lee, Alex Lifeson og Neil Peart bevist, at de er bandet, der bedre end de fleste forstår at veksle mellem den musikalske skråsikre sindsro og en slags flerfacetteret nysgerrighed for rockmusikkens afskygninger i al almindelighed. Man genkender uden tvivl rockudtrykket, der hér præsenteres for én, for det er kun Rush, der lyder som Rush, men pladen åbner samtidig op for små nye ting, man ikke har hørt hos dem før – Pearts trommespil gør sig hér i særdeleshed bemærket!\nHøj på livets heavy riff\nDerudover har Rush og specielt Lifeson aldrig været mere heavy, end på hovedriffet i 'Carnies', også selvom guitarlyden minder en smule om den nedstemte tone fra coverversionen af Eddie Cochrans 'Summertime Blues' (klassiker, som er fortolket af Rush-forbillederne i Blue Cheer og The Who, - Red.), hentet fra hyldest-EP'en , 'Feedback' (2004). Den maniske åbning på det efterfølgende nummer, 'Seven Cities of Gold', er et godt eksempel på, hvorfor Les Claypol er en selverklæret Rush-fanatiker, og til trods for at lige netop dette nummer faktisk bliver en enkelt tand for lang i spyttet, så slår det altså stadigvæk en prober musikalsk skalle.\n'The Wreckers' præsenterer derefter en lidt lystigere og dog upbeat-eftertænksom side af Rush, og lige netop denne sang styrer da også pladen fra én verden til en anden. For selvom 'Headlong Flight' også er tung i sin produktion, slapper 'Clockwork Angels' mere af med den hårdere heavyproduktion, som pladen nærmer sig sin afsluttende tredjedel.\nPladen slapper dog heldigvis ikke af med at præsentere et sangmateriale for én, der nærmest er af det kongeniale. Niveauet forbliver oppe blandt det sjældnere hele pladen igennem, og selv efter tre håndfulde gennemlytninger bliver den kun ved med at åbne sig op for lytteren, alt sammen i form af sprøde melodier, gakkede fills, det danseindbydende kombineret med headbang og indbydende luftguitargøgl.\nLivet sætter sine ar på bands ligesom på mennesker, og guderne skal vide, at Rush har været et band med skæbnen imod sig. Omstændigheder har gjort, at der ofte er gået længere tid mellem det ene og det andet udspil fra de gode canadiere, men uanset hvor lang tid de forskellige udspil har været undervejs, er det som regel altid ventetiden værd. 'Clockwork Angels' er i særdeleshed. Det er bandets bedste udspil i 30 år, og det siger altså ikke så lidt, venner. Verden bliver et bedre sted i takt med, jo flere der køber dette album.\nHør 'Headlong Flight' hér:


Hvad er Dynamic Yoga? - DynamicYoga.dk\nI yogakredse giver ordet ”Dynamic” ofte associationer til yogaklasser hvor man sveder sig igennem et flow af ret “vilde” yogastillinger i takt med en fælles åndedrætsrytme. Dynamic Yoga føles helt anderledes ubesværet og ligner ikke helt de andre flow-baserede yogaformer. Siden denne undervisningsmetode blev udviklet i de tidlige 1990ére er der kommet et væld af stilarter der hedder noget med dynamic, flow eller vinyasa og de er næsten alle kendetegnet af at være lidt “hårdere” yogaformer der har større fokus på styrke og smidighed. I Dynamic Yoga kræves der virkelig ikke nogen særlig smidig krop for at være med hele vejen igennem. Styrke og smidighed kan blive en sideeffekt af din praksis, men er hverken et krav eller et mål. Så her er lidt information om hvorfor det stadig hedder “Dynamic” og hvad der er unikt ved metoden bag undervisningen.\nSet udefra er den slående forskel på Dynamic Yoga og andre yogaformer at vi er i bevægelse 70-90% af tiden. Længere ophold i statiske stillinger kommer med tiden når kroppen af sig selv får lyst til at hænge ud, men den største del af praksissen foregår i et kontinuerligt flow der synkroniseres med dit naturlige åndedræts rytme. Gentagelse af simple bevægelser og enkle stillinger de fleste kan være med på er et grundlæggende kendetegn ved denne måde at undervise på.\nSet indefra er praksissen præget af et meget intenst nærvær og et fokus på det meditative og forløsende aspekt af yoga. Dynamic Yoga er helt grundlæggende en meditationspraksis men med den forskel at vi mediterer uanset om vi bevæger os på måtten eller sidder stille på puden.\nEn helt essentiel de af praksissen er at den er baseret på konkrete undersøgelser af ting du selv kan mærke i kroppen. Fraværet af af esoterisk soundtrack i undervisningen er ikke en fornægtelse af yoga som spirituel praksis, det er snarere en insisteren på at yoga altid må være rodfæstet i det du selv kan mærke og tænke dig frem til. Den højeste autoritet i din praksis vil altid være din egen krop og det den kan lære dig. Lærerens rolle er at undervise dig i hvordan du selv undersøger din virkelighed, snarere end at fortælle dig hvad du skal gøre, mærke, tro eller tænke. På den måde er yoga mere en eksperimenterende praksis end en religiøs praksis.\nMetoden bag Dynamic Yoga blev udviklet af den britiske yogalærer Godfrey Devereux men i dag kan man finde Dynamic Yoga lærere over hele verden men mest koncentreret i Vesteuropa.\nDynamic betyder egentlig bare at bevægelse bliver brugt som et værktøj til læring. Menneskekroppen er utrolig intelligent og har en enorm kapacitet for at lære nye ting. Men kroppen lærer altid på samme måde: Ved at respondere sensitivt på gentagende bevægelser. Den gang du lærte at spise med ske, cykle eller skrive gentog du den samme bevægelse igen og igen og lærte at koble hånd og sansefornemmelse indtil bevægelsen “sad” i dig og du ikke skulle tænke over den længere. På samme måde bruger Dynamic Yoga gentagende små bevægelsessekvenser (ullolaer) til at undervise kroppen sådan at din yogapraksis bliver sikker, behagelig og effektiv. Der er ikke noget teknik du skal forstå, kun bevægelser du skal gentage for at kroppen tavst bliver integreret til en funktionel helhed.\nVi bruger gentagelserne til at undervise eleverne i at aktivere musklerne sådan at de kan støtte alle kropens led så de bliver åbne og frie i yogastillingen. Det er en aktiv og meget fysisk yogapraksis hvor man typisk er i konstant bevægelse men på en måde der føles ”let” i kroppen og helst aldrig skal indebære kamp eller smerte. Det ser ikke ret sveddryppende ud selv om det mobiliserer og styrker hele muskelapperatet. Du følger dit eget åndedræts naturlige rytme og din opmærksomhed er rodfæstet i den indre sanseoplevelse snarere end på hvad der foregår omkring dig. Så gentagende bevægelser og træning af sensitivitet er to grundlæggende elementer i Dynamic Yoga. Af dem følger et meget meditativt nærvær igennem hele praksissen.\nMetoden bag undervisningen er også “dynamic” fordi den hele tiden er under forandring. Dynamic Yoga anno 2005 så f.eks radikalt anderledes ud end den gør i dag. Undervisningen har ikke faste geometriske retningslinier for hvordan en yogastilling skal se ud. Metoden er sansebaseret snarere end alignmentbaseret. Det vil sige at en dynamic yoga lærers job er at undervise dig i selv at mærke efter og handle i overensstemmelse med det der er godt for din krop lige her og nu. I Dynamic Yoga er den højeste autoritet altid elevens egen sanseoplevelse.\nKernen i metoden er Vinyasa Krama – progressiv instruktion. Du bliver altid guidet trin for trin sådan at kroppen “forstår” hvad den skal gøre hele vejen igennem praksissen. Alle instruktioner du hører fra en Dynamic Yoga lærer har et formål som kommer til udtryk senere i klassen eller senere i forløbet. Hver teknik du introduceres til lægger grunden til den næste sådan at du gradvist lærer at forstå og handle på kroppens medfødte intelligens. Ideen er at hvis du oplever smerte eller kamp i en yogastilling er det fordi din lærer ikke har forberedt dig godt nok. Yoga skal aldrig være en kamp eller en præstation selv om det godt må være en sund udfordring. Din krop kender forskellen og Dynamic Yoga handler om trin for trin at blive mere skarp på at lytte til kroppen.\nMan kan derfor ikke rigtig sige at Dynamic Yoga er en stilart eller en yogaform men snarere en yoga metode. Metoden træner trin for trin din evne til at vække muskulaturen,mærke mere subtile sansefornemmelser og integrere kroppens dele til en behagelig fornemmelse af helhed (yoga). På den måde bliver din praksis bliver guidet indefra kroppen snarere end fra ydre autoriteter. Vi opfordrer eleven til at stille spørgsmålstegn ved alt hvad yogalæreren siger og kun tage det til sig som giver mening for deres liv og deres krop her og nu. Dynamic Yoga er ikke et redskab til selvudvikling eller selvoptimering hvor du stræber efter at opnå et kulturelt bestemt ideal (hvor nobelt og smukt dette end kan være). Undervisningen inviterer dig til at finde en intimitet med kroppen, sindet og bevidstheden – en praksis i at blive eet med det der sker lige her og nu. Det er ikke et mål i sig selv at forbedre f.eks. styrke, smidighed, koncentrationsevne eller gøre dig glad i låget. (Men det kan meget vel blive en sideeffekt). Der er heller ingen moralske dagsordner for hvordan du bør leve dit liv.\nVores filosofi er at du allerede er fuldstændig perfekt som du er og at yoga er en praksis der tillader dig at få øje på det. Yoga handler ikke handler om at være supermenneske, men om at opdage at det er super at være menneske.\nBirgitte Gorm Hansen (Cand.Psych PhD og tidligere senior teacher i Dynamic Yoga)


Herrefrokost - Grand Prix Tours\nPopulært og superhyggeligt\nUden det skal lyde overdrevet, er det ikke uden stolthed, vi præsenterer Le Mans’ bedste danske herrefrokost! Alle råvarer er medbragt fra danske slagtere og supermarkeder og tilberedt at vores egne kokke på Le Mans.\nLørdag middag byder vi på ægte herrefrokost...\nFå maven fyldt op\n- inden starten på 24-timers løbet\nHerrefrokost på Le Mans er efterhånden blevet en uundværlig tradition. Den ligger lørdag middag, så alle kan få et stort og ordentligt måltid, inden 24-timers løbet starter. Den helt perfekte optakt…\nSpændingen hænger i luften, og alle venter forventningsfuldt på starten. Det giver god mening at udnytte de sidste timer inden startskuddet til et solidt måltid i godt selskab.\nI GPT’s camp på Karting Syd venter en vaskeægte herrefrokost med alt, hvad hjertet begærer. Vores kokketeam er eksperter på området og tryller en utrolig lækker og velsmagende frokostbuffet frem, hvor der både er kolde og lune retter. Spis alt, hvad du kan – indtil bunden er godt lagt – og slut så af med en god brie eller en ekstra frikadelle.\nIndholdet i buffeten kan variere lidt fra år til år, men én ting står fast: Det ligner det gode kolde bord, som vi kender hjemme fra Danmark. Og hvad er mere lækkert på denne næstsidste dag på Le Mans efter alt for mange pølser og pizzaer?\nBilletter til herrefrokosten kan købes hjemmefra eller i baren på Le Mans – dog med forbehold for ledig kapacitet. Arrangementet er eftertragtet og kan blive udsolgt. Deltag i herrefrokosten – en festlig optakt til de næste 24 timers løb.\nTank maven godt op inden starten på 24-timers løbet…\nDe små retter kan variere lidt fra år til år. Men nogle af klassikerne er tarteletter med hønsesalat, lun leverpostej med bacon, frikadeller og medisterpølse med kartoffelsalat, forskellige pålægsfade, æg og rejser samt ost. Og så kan man spise lige så meget, man kan – ingen tæller, hvor mange gange I hver især besøger buffeten.\nIkke for alle…\nDette arrangement er kun for Grand Prix Tours’ gæster. Til gengæld er alle GPT gæster velkommen – også de, som ikke bor i Karting Syd. Der skal dog købes billet til arrangementet. Det er ikke muligt at tilkøbe arrangementet, hvis man rejser på egen hånd eller blot har købt en entrebillet gennem GPT.\nDet sker også på Le Mans


Kom godt i gang - Rider Wi-Fi – TomTom-support\nKom godt i gang - Rider Wi-Fi\nLær din TomTom Rider at kende\nMonter din TomTom Rider\nFastgør RAM-monteringssættet på din motorcykel.\nFastgør holderen, og tilslut ledningerne til motorcyklens ledningssystem.\nPlacer din Rider i holderen. Du kan rotere den 90 grader for at få den foretrukne visning.\nUse Wi-Fi® to get the latest features, map updates, and QuickGPSfix til din TomTom Rider. En computer er ikke nødvendig!\nOpret forbindelse mellem telefon og headset\nOpret forbindelse mellem din telefon og dit headset for at få nøjagtig trafikinformation og andre TomTom-tjenester.\nPå din Rider skal du gå til hovedmenuen og trykke på Indstillinger . Derefter skal du trykke på Bluetooth. Sørg for, at dit headset og din telefon er i tilslutningstilstand.\nTilslut din telefon ved at trykke på Tilføj telefon .\nTilslut dit headset ved at trykke på Tilføj enhed og Tilføj headset . Følg derefter trinnene på din enhed.\nFå mere at vide om tilslutning af dit headset.\nPlanlæg en spændende tur\nDu finder Planlæg et kick i hovedmenuen. Tryk på steder på kortet for at planlægge en tur.\nBrug knapperne øverst på skærmen for at vælge niveauet af sving og bakker.\nPlanlæg ruter på din computer eller mobilenhed, og overfør dem til din TomTom Rider ved hjælp af MyDrive , via USB eller med et hukommelseskort.\nDu kan også dele ruter direkte mellem to Rider-enheder. På din enhed skal du gå til Mine ruter og trykke på Del spor for at komme i gang med at dele.\n18 ud af 57 fandt dette nyttigt