Tidligere bokse | Designsquare\nFORÅSFORNEMMELSER // SPRING ARRIVAL\nVores første boks var en helt særlig boks til jer fyldt med forårsfornemmelser og påskehygge, hvor det poetiske, organiske og feminine var i centrum. Vores abonnenter kunne glæde sig over at modtage en vase fra Lyngby Porcelæn, en Flow fyrfadsstage fra Holmegaard og de populære påskeæg fra Kähler til en samlet værdi på over 1000 kr. De tre særlige forårsoverraskelser pynter nu i mange hjem og du kan se nogle af de fine stylinger på Instagram på hashtagget #designsquarecom og #designsquare\nUD I DET BLÅ // INTO THE BLUE\nI juni gav vi jer anleding til at trække stikket og trække udenfor og nyde det gode vejr. Denne boks gav nemlig anledning til lange sommeraftener på terrassen, grillaftener på stranden eller blot en tur i det fri. Her havde vi lagt det naturlige og bæredygtige picnictæppe fra JUNA i boksen, sammen med to nyheder fra Rosendahl: Den populære LED Soft Spot lampe og to krus fra vores outdoor kollektion Grand Cru Take til en samlet værdi på over 800 kr. Se hvordan nogle af vores abonnenter har brugt ”Ud i det blå” på Instagram på hashtagget #designsquarecom og #designsquare\nGYLDEN SENSOMMER // INDIAN SUMMER FEELINGS\nMens I lunede jer på den lave sensommersol og det smukke lys i august, gav vi jer lidt inspiration til fornyelse til hjemme. I denne boks havde vi forkælet jer med den fine skål fra Hammershøi Poppy, den stilfulde vase fra Lyngby Porcelæn og det organiske saltkar fra Kay Bojesen til en samlet værdi på over 850 kr. Som en overraskelse havde vi også forkælet jer med en pose af den lækre salt fra Læsø og vores stylist havde samlet en række fine stylingtips. Se hvordan nogle af vores abonnenter har brugt ”Gylden sensommer” på Instagram på #designsquarecom og #designsquare\nEFTERÅR ER HYGGETID // FALL IS COMING\nDenne måneds boks stod i efterårets tegn og mens det trak op til oktoberstorm, kunne I tænde et fyrfadslys og sætte det ind i det allernyeste lyshus fra Kähler, Urbania Byhus, der kaster det smukkeste lys ud gennem vinduer og døre, og spreder hygge på selv de mørkeste aftener. Hjemmet blev pyntet med de fineste hvide ophæng fra Juna og en varme kop kaffe eller te kunne nydes i elegante hvide Rhombe krus fra Lyngby Porcelæn. Og hvem ved, måske nød I en hjemmebagt småkage eller det lækre chokolade, som var lidt ekstra forkælelse til jer, i Scala opbevaringsglas designet af Maria Berntsen for Holmegaard. Vi håber alle vores abonnenter fik en ekstra snert efterårshygge med i boksen.\nFølg os på Instagram designsquarecom og få ekstra inspiration til, hvordan du kan bruge indholdet af din Designsquare boks og tjek #designsquarecom og #designsquare for at se hvordan nogle af vores abonnenter har gjort.


Brudekjoletrend 2009 eksklusivt på Bryllupsklar\nHome Brudekjoler Brudekjole trend 2009\nBrudekjole trend 2009\nArtiklen er skrevet med hjælp fra vores samarbejdspartner Jesper Høvring.\nVi har bedt den anerkendte dressmaker Jesper Høvring give os sit bud på brudekjole moden for 2009. Læs artiklen og bliv inspireret af de fantastiske billeder. Rigtig god fornøjelse.\nMere couture og meget mere Hollywood\nKjoler inspireret af græske gudinder i florlette stoffer, og draperinger der leder tankerne mod Cleopatra og hendes entourage. Kjoler i chiffoner og georgetter med tynde blanke silker under, og pyntet med de smukkeste håndbroderede bånd med sølv, perler og krystaller.\nKlassisk Couture elegance\nKjolerne er meget overdådige og ekstravagante. Der bliver lagt mange timer i disse kjoler som er ren ” Couture elegance”. Der bliver brugt stof i hundrede af metervis for at skabe disse fantastiske rober.\nStore nederdele med buketter af roser syet af den fineste silkeorganza, og svane-lignende skørter med metervis af håndplisseret tyl i små baner. Masser af draperinger lavet i hånden henover korsetoverdele der fremhæver kroppen, og ud i store skørter, hvor ikke to kjoler er ens.\nHer kommer Mae West citatet: “Too much of a good thing ……… can be wonderfull” virkelig til sin ret! Det er kjoler der er som taget ud fra oscaruddelingens røde løber.\nOld school Hollywood diva\nEn anden tendens er den klassiske Hollywood-diva. Kjoler inspireret af stjerner som Mae West og Rita Haywood syet i de lækreste blanke og bløde silker, der smyger sig om kroppen. Taljen er flyttet op igen og sidder i den naturlige høje talje.\nKjolerne bliver ofte syet med korset for at få de rette kurver og gerne med et bælte eller bløde sløjfer til at fremhæve den lille talje. Farven er mere hvid, end de creme-farver der har været meget fremme de sidste par år.\nDer kommer også flere asymmetriske kjoler, gerne med kun én skulder og evt. slids over det ene ben. Det er kjolen til dem, der gerne vil være mere diva end brud.\nIgen i år er der farve detaljer på kjolerne. Det er som oftest en detalje såsom bånd eller bælte i taljen, perler eller krystaller eller nogen gange knapperne, der lukker kjolen i ryggen. De sidste par år har det meget været sort der er blevet brugt, og den er også med igen i år, men også nye farver er med.\nMørk kardinal lilla og en dyb dyb mørk grøn er også flot. Det er flot, når en klassisk kjole brydes af en lille detalje, som gerne må gå igen i et par farvede silke sko eller om båndet på buketten.\nArtiklen blev præsenteret i samarbejde med dressmaker Jesper Høvring.\nLæs også Brudekjole trend 2010 – Brudekjole trend 2011 – Brudekjole trend 2012 – Brudekjole trend 2013


»Set fra et fagligt synspunkt med den viden, som stille og roligt kommer frem, så vil vi formentlig fraråde unge mennesker at lade sig frivilligt vaccinere med de her vacciner for at spare 1-2 måneder i vaccinationskalenderen«, siger formanden for DSAM, Anders Beich.\nDe praktiserende lægers videnskabelige selskab, Dansk Selskab for Almen Medicin (DSAM), vil formentlig råde borgere til at holde sig væk fra den frivillige ordning med både vaccinen fra AstraZeneca og Johnson & Johnson.\nFra 20. maj kan der ellers blive åbnet for, at interesserede kan få et stik med en af to suspenderede vacciner i Danmark og dermed komme foran jævnaldrende i vaccinekøen.\n»Set fra et fagligt synspunkt med den viden, som stille og roligt kommer frem, så vil vi formentlig fraråde unge mennesker at lade sig frivilligt vaccinere med de her vacciner for at spare 1-2 måneder i vaccinationskalenderen«, siger formanden for DSAM, Anders Beich, i dag til Politiken.\nHan peger på, at der i debatten om først vaccinen fra AstraZeneca og siden Johnson & Johnson har været stort fokus på risikoen på, at ca. en ud af 40.000 kan rammes af vaccineinduceret trombose og trombocytopeni (VITT), som er blodpropper og et lavt antal blodplader, hvilket dansk-norsk registerforskning har vist. Til gengæld har der stort set intet fokus været på et stort verserende dansk forskningsprojekt, kaldet Enforce, der - ifølge Beich - tilsyneladende har konstateret en utilsigtet påvirkning af blodpladerne blandt alle modtagere af AstraZeneca-vaccinen. I bedste fald har det ingen konsekvenser, men det er en utilsigtet effekt af vaccinen, og "vi kender ikke de biologiske konsekvenser af det", siger Beich.\nHan peger på, at der er tale om en utilsigtet forstyrrelse af immunforsvaret, og at det ikke har ubegrænset kapacitet til at blive forstyrret; udefrakommende påvirkninger kan udvikle sig til autoimmune sygdomme, såsom psoriasis eller lavt stofskifte, som i forvejen er et stort og tiltagende sundhedsproblem i befolkningen.\nEnforce er etableret af Lægemiddelstyrelsen i samarbejde med Statens Serum Institut og Sundhedsdatastyrelsen. Data fra Enforce blev lige før St. Bededag lagt frem af professor Sisse Ostrowski på Sundhedsstyrelsens internationale webinar om VITT.\nWebinaret kan ses her, og Sisse Ostrowski fremfører data klokken 1.16.15.\nEn af hendes konklusioner er, at vaccinen fra AstraZeneca inducerer højere grad af blodplade-aktivering end vaccinerne fra Pfizer/BioNTech og Moderna. Og det sker hos både mænd og kvinder.\nKonklusioner fra Enforce-studiet ved Sisse Ostrowski.\nI Norge er en række eksperter i et ekspertudvalg, som rådgiver regeringen, heller ikke udelt begejstrede over at tilbyde ikke-vaccinerede nordmænd vaccinerne fra AstraZeneca og Johnson & Johnson, som Norge på linje med Danmark har besluttet ikke at bruge i massevaccinationsprogrammet.\n"Der vil kunne opstå tilfælde med alvorlige bivirkninger, som vil få konsekvenser for både den enkelte, men også for de nærmeste og samfundet. Sådanne tilfælde vil kunne skabe usikkerhed og uro omkring hele vaccinationsprogrammet, selvom et tilbud skulle organiseres som et frivilligt tilbud udenfor corona-vaccinationsprogrammet", hedder det bl.a. i rapporten fra de norske eksperter.\nTags: corona, coronavaccine, fritvalgsordning, tilvalgsordning


Bente i haven: Tæppe af vintergækker\nIndsendt af Bente Lund kl. 10.46\nBente 6. marts 2013 kl. 10.58\nDet kan simpelthen ikke være rigtigt Bente. Jeg vil gerne donere en klump erantis, hvis du er interesseret. Min e-mail er: bente@benjo.dk så skriv hvis du er interesseret.....du skal da også have erantis i haven.\nBente Lund 6. marts 2013 kl. 11.11\nTak Bente, hvor er du sød:-) Men det er ikke fordi at jeg ikke har plantet Erantis i haven, jeg har måske plantet Erantis 5-6 gange igennem tiden, men hver gang forsvinder de i løbet af et år eller to, så jeg tror ikke rigtigt på, at det nytter noget at blive ved med at plante Erantis i min have, men tusind tak for det gavmilde bud:-)\nLene 6. marts 2013 kl. 11.46\nJeg havde nu også besvær med at få erantis til at gro her hos mig. Jeg har plantet mange og også smidt en del frø. Men lige pludselig begyndte de bare at brede sig og nu har jeg mange. Hvis det ikke vil lykkes med dem, må du glæde dig over dine vintergækker, de er bare så flotte.\nBente Lund 7. marts 2013 kl. 08.12\nJeg opdagede faktisk to Erantis i haven i dag i hver sin ende af haven, måske skal jeg bare have lidt tålmodighed:-)\nUlla J. 6. marts 2013 kl. 11.51\nHvor er det et flot syn med de mængder af vintergækker\nBente Lund 7. marts 2013 kl. 08.13\nOm et par uger vil gækkerne syne endnu mere, her er stilkene længere og de vil alle sammen være fuldt udsprunget, men jeg kunne ikke vente med at vise det hvide tæppe:-)\nHøneballehaven 6. marts 2013 kl. 12.16\nUnderligt med de erantis, at de ikke vil være hos dig, til gengæld har du mange vintergækker at glæde dig over. Det må så være en trøst :)\nBente Lund 7. marts 2013 kl. 08.15\nJeg har faktisk også hørt om andre, som af en eller anden mystisk grund ikke kan have Erantis. Måske er det jordtypen...men ja du kan tro at jeg trøster mig med vintergækkerne, jeg ville nu ikke bytte dem med Erantis:-)\nMøllebakkehaven 6. marts 2013 kl. 12.19\nÅh det er sådan et syn jeg drømmer om - hvor ser det godt ud :o)\nJeg siger til mig selv hvert år, at jeg skal huske at dele mine vintergækker, men sker ligesom bare ikke... nu må jeg altså huske det :o)\nBente Lund 7. marts 2013 kl. 08.16\nHvis du har en god klump vintergækker, så kunne du prøve at plante dem i krukker, for så kommer det helt af sig selv, at du er nødt til at plante dem ud, når de er færdige:-)\nmarie 6. marts 2013 kl. 12.34\nMine erfaringer med erantis ligner til forveksling Lenes. Dine vintergækker danner virkelig et smukt tæppe.\nBente Lund 7. marts 2013 kl. 08.18\nTålmodighed er en dyd, og jeg skal prøve:-) men jeg synes nu, at jeg har ventet på det gule tæppe i en del år....\nNana Hecquet 6. marts 2013 kl. 23.45\nDit vintergæktæppe er i hvert fald super flot!\nBente Lund 7. marts 2013 kl. 08.19\nTak for det:-) Jeg glæder mig også hvert år over det skønne syn af vintergækkerne:-)\nSusanne Irming/Susannes Blomster Cafe 7. marts 2013 kl. 05.00\nSkønt - der er forår på vej. Ih hvor jeg altså glæder mig :O)\nBente Lund 7. marts 2013 kl. 08.22\nJa, der er ikke noget så skønt. Den anden morgen kl. 6, da jeg mødte på arbejde, var der ligefrem fugletriller, selom det var mørkt, så foråret må virkelig være godt på vej:-)\nHavetrolden 9. marts 2013 kl. 13.42\nSikke en vidunderlig mængde af vintergækker, det ser fantastisk ud. Her er få vintergækker men tilgengæld mange erantis (og jeg har plantet mange vintergækker). Elsker de første forårstegn, der minder os om den skønne nye havesæson, der lurer lige om hjørnet.\nBente Caldara 8. april 2013 kl. 23.24\nVintergækker er ikke kræsne. Vær glad for at det er dem, du har mange af. For dem har man glæde af fra februar til april.\nErantis blomstrer ikke nær så længe.\nDe er egentlig ikke kræsne, ved terrassen har det lidt tørt, og sår de sig selv.\nJeg bestemte for 10 år siden, at jeg hellere ville have dem et andet sted. Tilfældigvis der hvor jorden sopper i vand om vinteren. Det gik præcis som du beskriver. Men søde er de jo, men helst et sted hvor bladene hurtigt bliver dækket af f.eks storkenæb.


Fødevarehuset er åbent - tondererhvervsraad.dk\n“Jeg tror på, at det...\nVi vil iværksætte et nyt...\nNy leverandørliste skal bruges i...\nFaglige repræsentanter skal nu attestere...\nNy adresse for kviktest i...\nNyt samarbejde skal styrke industriens...\n60 mio. kr. skal styrke...\nHvad laver en rektor i...\nFormanden: Fællesskabet skal være i...\nTønder Erhvervsråd skriver under på...\nTønder Erhvervsråd indgår samarbejde med...\nVirksomhederne bruger ungijob\nEmil og Adam skriver speciale...\n+45 24 83 63 13\nNyhedSkrevet: 17. juni 2021\nFødevarehuset er åbent\nFredag den 4. juni 2021 slog Fødevarehuset porten op. I det skønneste solskinsvejr var haven bag Fødevarehuset, Allégade 15, blevet omdannet til et fødevaremarked med masser af smagsprøver fra de forskellige fødevareproducenter. Også Fødevarehuset havde åbent, hvor de havde smagsprøver klar til de besøgende.\nDe forskellige boder bød på alt, lige fra frisktappet mælk fra Kisbæk Gårdmælk, oste fra Jernved Mejeri, lækker grillmad fra Rømø Slagteren til vadehavslam fra Restaurant Ros, til chokolade fra Fylla. Skulle man have tørsten stillet, kunne man læske sig med saft fra Søgaard Saft, eller safte og mousserende vine fra Vibegaard. Alkoholprocenterne kunne dækkes ind i både øl fra Vestslesvigsk Bryghus og West Brew. De lidt stærkere varer bl.a gin, rom og kaffelikør sørgede Marskdestilleriet og Vadehavs Spirits for.\nDagen blev også brugt. af de mange fødevareproducenter. til at netværke og få gode idéer og aftaler om evt. samarbejder.\n”Tusind tak for en god dag og et super godt arrangement” – Allan Skjøth.\nVadehavs Spirits havde til lejligheden taget deres kaffelikør med, og den var udsolgt, da der blev pakket sammen i gården. Så også en succes på den front.\nDaglig leder af Fødevarehuset - Vores Marsk\n+45 20 55 01 73\nSyddansk Universitet, Copenhagen Business School og Universität Bremen i...\nSammen med vores kollegaer i Business Aabenraa, Haderslev Erhvervsråd...\nIværksættere over hele Danmark og fra alle brancher får...\n+45 29 17 86 92\n+45 29 17 86 92 eller find medarbejder her.


Det værste er de dræbte børn\nOve Pedersen og hans hold af efterforskere kom sidste år ud til 10 drab - de anholdte bliver afleveret til domhuset lige bag politistationen i Skovbogade.\nEfterforskningsleder Ove Pedersen fortæller om at holde en provessionel distance til de barske oplevelser i politiet - selv om det er svært\n- De værste tilfælde er, når vi kommer ud og ser, at børn er blevet dræbt. Så er det vigtigt at kunne holde en professionel distance og være en del af et erfarent team, hvor vi kan støtte hinanden.\nSådan fortæller vicepolitikommissær Ove Pedersen, om nogle af de barske oplevelser i sit arbejde.\nSelv om han ikke selv har lyst til at blive sammenlignet med kendte figurer fra kriminallitteraturen eller fra diverse TV kriminal serier som Maigret i Paris eller Walander i Ystad, er hans opgave faktisk det samme.\nHan synes, det er verdens bedste og mest spændende politijob, som han også gerne fortæller om til andre.\nMed titel af vicepolitikommissær, er han efterforskningsleder i den centrale enhed for Personfarlig Kriminalitet under Midt- og Vestsjællands Politi, med kontor på Politigården i Skovbogade.\n- Vi arbejder i hele politikredsen med alle drab og drabsforsøg, seksuelle overgreb og vold mod børn, de grove voldtægtsforbrydelser overfor voksne, barnebortførelser, samt de grove voldforbrydelser med de store skader.\nOve Pedersen tager ud på gerningsstedet sammen med et team af efterforskere, når meldingen om et drab kommer ind.\n- Jeg leder arbejdet på gerningsstedet, herunder også findesteds-undersøgelsen og ligsynet, sammen med en retsmediciner.\n- Under arbejdet ser- og oplever man mange ting. Selv om man ikke har lyst til at tage det med hjem og prøver at lægge en professionel distance, bliver man påvirket alligevel.\n- Heldigvis er mange af dem, jeg arbejder sammen med i dag, også meget erfarne efterforskere. Desuden har mange af os kendt hinanden igennem mange år, og det gør, at vi er i stand til at passe rigtigt godt på hinanden.\n- Vi er gode til at spotte, hvis nogen ikke helt er på toppen til de forskellige opgaver lige netop på dagen, og vi har let ved at tale sammen om vores oplevelser.\n- Men for nogle af de yngre betjente, der ikke har prøvet det så mange gange før, kan det godt være en slem oplevelse.\nI 2010 havde Ove Pedersen og hans kollegaer i alt 10 drab i området, og deraf var hele to sager om børn, der blev slået ihjel af deres far.\nI den første sag blev to dræbt i Køge, og i den anden sag fra Greve var det to børn og moderen, der blev slået ihjel af faderen og ægtemanden.\n- Det var nogle rigtig slemme opgaver at komme ud til. Vi er alle enige om, at de dræbte børn altid er det værste, man kan opleve, og forhåbentlig var 2010 et særligt slemt år.\n- Men det kan også være slemt uden at være drab, f.eks. mishandling, hvor forældre af forskellige årsager øver vold mod deres egne børn med voldsomme skader til følge, fortæller Ove Pedersen.\n- I vores arbejde oplever vi med jævne mellemrum børn, der tydeligvis er udsat for omsorgssvigt, når vi kommer ud i forbindelse med andre typer forbrydelser.\n- Så tænker man: Hvad skal der dog blive af de børn, møder vi dem igen senere.\nDøden på festivalen\nEn anden sag, Ove Pedersen altid vil huske, var ulykken på Roskilde Festivalen i 2000, da ni blev dræbt foran den store orange scene.\n- Jeg kom ud på Dyrskuepladsen samtidig med de første ambulancer. Opgaven for os efterforskere var at identificere de omkomne, afhøre vidner og finde spor på pladsen.\n- Det sjaskregnede, der var koldt, blæsende og fyldt med blå blink overalt. Vi stod pludselig med en opgave, som man ikke helt havde kunne forberede sig på, og vi havde heller ingen fortilfælde at holde os til.\nI de efterfølgende 6 måneder var Ove Pedersen leder for politiundersøgelsen.\n- Det var en svær efterforskning, for der var jo ikke mange spor eller kendsgerninger. Vi afhørte næsten 1000 personer og mange af dem flere gange.\n- På et tidspunkt rejste jeg sammen med en kollega til Miami i Florida, hvor vi havde fået til opgave at skulle afhøre medlemmerne af gruppen Pearl Jam, der havde stået på scenen, da ulykken skete.\n- Musikerne var på tidspunktet fortsat meget påvirket af begivenheden, og de var vel også bange for at blive draget til ansvar for noget. Men vi var jo kun ude efter kendsgerningerne, så de fortalte, hvad de havde oplevet.\n- Konklusionen på undersøgelsen blev, at man ikke kunne gøre nogen ansvarlige for ulykken. Det var et sammenfald af forskellige uheldige omstændigheder.\n-Jeg kan fortsat godt få en klump i halsen og mindes 2000, når jeg under festivalen på et tidspunkt uden musik fra scenen bevæger mig helt frem til fronthegnet foran Orange Scene, fortæller Ove Pedersen.\n1976: Politibetjent - Politiskolen 1978: Politibetjent - Vesterbro København 1982: Kriminalassistent – Drabsafdelingen København 1984. Kriminalassistent – Kriminalpolitiet Roskilde 1999: Vicekriminalkommissær – Kriminalpolitiet Roskilde 2007: Vicepolitikommissær – Midt- & Vestsjællands Politi\nPubliceret 06 March 2011 09:00\nIdrætten er en sund modvægt til forbrydelserne\n- For mig er idrætten og arbejdet som idrætsleder en sundt modvægt til mit almindelige arbejdsliv. På jobbet oplever jeg så meget elendighed, at disse oplevelser i fritiden giver mig en god balance i tilværelsen.\nSådan forklarer Ove Pedersen selv, at han i snart 40 år har brugt så meget tid på at tage sig af andres børn og unge ved siden af jobbet som politiefterforsker, samtidig med at han er en meget aktiv samfundsborger i Roskilde.\nHan voksede op i Vestergade og begyndte i roklubben allerede som 12-årig.\n- Det var en skolekammerat, som fik mig med derned. Som dreng synes man jo, det er sjovt at prøve noget nyt.\nOve Pedersen var heller ikke særlig gammel, da han startede som idrætsleder i roklubben:\n- Man har lyst til at hjælpe ting i gang og sørge for, at børnene og de unge får nogle sunde interesser, så de bruger tiden fornuftigt.\n- På den måde kan vi være med til at holde dem væk fra ballade, så de ikke får problemer eller ender i kriminalitet, som jeg kun kender alt for godt fra mit job i politiet.\nKun ringe tak\nGennem 15 år har Ove Pedersen været med i bestyrelsen for paraply-organisationen for alle de lokale idrætsklubber, Roskilde Idræts Union, hvor han i de sidste syv år har været formand. Her arbejder man for opnåelse af de allerbedste forhold for den lokale idræt generelt og herunder selvfølgelig også for de mange frivillige idrætsledere.\n- Hvis vi ikke havde idrætten, ville samfundet være ringere stillet. Kommunen ville formentligt ikke vide, hvad de skulle gøre med alle de børn og unge, der hver dag aktiveres ude i idrætsklubberne.\nIdrætslederne gør i dag et kæmpe, frivilligt og gratis arbejde til fordel for ikke mindst folkesundheden, som samfundet ellers ikke havde råd til. Desværre er der kun sjældent tak til disse mange ildsjæle.\n- Alligevel må idrætten også lægge ryg til, når der skal spares. Heldigvis besindede byrådet sig, så man ikke skar ned på tilskud til idrætten for også børn og unge i år, som der ellers var lagt op til. Til gengæld blev der så skåret mere i tilskud til de voksne, som også ofte er de frivillige idrætsledere.\nMåske formand igen\nOve Pedersen brænder fortsat for idrætten.\n- Det er en afgørende del af mit liv. Jeg er snart i gang med mit sidste år som formand for Roskilde Idræts Union og har kigget mig omkring efter nye opgaver.\n- Når Bent Jørgensen, der nu stiller op som borgmester-kandidat for Venstre, snart går af som formand i Roskilde Roklub, så er jeg kandidat til at tage endnu en tørn der, hvor jeg tidligere var formand i årene fra 1996-2000, fortæller Ove Pedersen.


Jumping, Dancing, Tumbling, Loving 2: Only One - Banden - Movellas\nJumping, Dancing, Tumbling, Loving 2: Only One\nDe Olympiske Lege nærmer sig. Det er den eneste chance Wataru og Rin har for, at se hinanden igen. Hvad gør man så, når Wataru er gået tilbage til sin bande sammen med Ryosuke? Hvad gør man, når han har opgivet Tumbling og De Olympiske Lege? Meget simpelt; man lader Hannah banke noget fornuft ind i hovedet på ham.\nPrologStarting upBandenRødtop?TemperamentVelkommen tilbage!Kiyamas overtalelseSlåskampenTræningen starter igenUdmattelseNervøsitet\nKarorin havde endelig skrevet til mig! Det var ikke noget særligt hun skrev, men det var da bedre end ingenting. Idet mindste havde hun da svaret mig. Jeg havde heller ikke regnet med, at hun ville blive så begejstret for, at Wataru var taget tilbage til bandelivet med Ryosuke. Kiyama var alene igen, og tumblingholdet var kun de fem personer, de var fra starten af; Yuta, Satoshi, Mizusawa, Kaneko og Hino.\nVinteren var faldet over Japan, og sneen lå på vejen, gaderne og i skolegården. Træerne sov, ligesom alle andre ting i naturen. Her var så stille og roligt, alt for stille og alt for roligt. Jeg hadede stilhed, der skulle ske noget! Jeg kunne ikke engang sidde oppe i mit træ nu da bladene var væk! Folk ville jo kunne se mig tydeligt.\n”Hannah, kom nu! Vi kommer for sent!” råbte Mari til mig. Jeg så over på hende, uden at sige noget. Jeg så da rundt omkring os i skolegården, imens mit blik søgte efter den rødhårede. Jeg pakkede Rins brev ned i min lomme igen.\n”De er her ikke igen i dag, er de?” spurgte jeg lavt og koldt. Mari sukkede dybt og rystede på hovedet.\n”Helt sikkert ikke. De er åbenbart ligeglade med deres uddannelse og tumblingen,” sagde hun og lagde sine arme over kors. Endnu vigtigere; var Wataru ligeglad med Rin? Hvis han ikke kom til De Olympiske Lege, så ville han aldrig være i stand til, at se hende igen.\n”Hannah, kommer du?” spurgte Mari igen. Jeg så på hende og smilede svagt og rystede på hovedet. Jeg bakkede lidt væk fra hende, mod udgangen af skolegården.\n”Jeg glemte noget, jeg kommer lige straks!” råbte jeg, og begyndte at løbe. Mari så efter mig med et mistænksomt blik, men trak så på skuldrene, go gik til time. Jeg ville helt sikkert ikke lade Wataru blive bandeleder igen! Hvor kunne han dog!\n”Wataru,” sagde Ryosuke, der lige var trådt ind i bygningen med et metalbat over skulderen. Battet havde en tydelig, rød farve efter blod. Ryosuke smed battet på jorden, så det gav en klang i den forladte lagerbygning. Solen skinnede knapt nok ind af vinduerne, da brædderne holdt al lyset ude, samtidig med at nysgerrige blikke ikke kunne kigge ind. Lamperne bestod af nogle elpærer, ikke andet.\nVed siden af Ryosuke stod to andre, den ene var Nippori. De nærmest smed to bandemedlemmer fra en anden bande, hen foran flokken af mennesker, der stod nogle meter fra dem. I midten af den flok, stod den rødhårede. Wataru Azuma. Deres bandeleder af en bande, der nu var endnu større, og endnu mere berygtet end før.\nAlle var bange for dem, og deres bande var tydeligvis blevet for vigtig til, at de gad komme i skole. Det værste var, at Wataru var blevet endnu mere voldelig, end han plejede at være. Han var ikke bare lige sådan til at snakke med.\nAlligevel skræmte han mig ikke.\n”Nogen problemer?” spurgte han og så på Ryosuke der smilede skævt tilbage.\n”Ingen problemer, Wataru,” svarede han. Wataru smilede tilfreds og gik over til de to, nu bevidstløse, andre bandemedlemmer. Han skubbede til deres hoveder med sin fod, men der var ingen reaktion. De var helt væk.\n”HVEM DER?!” udbrød et af bandemedlemmerne, da de så, at jeg kom gående. Jeg var frygtløs, når det kom til Wataru og Ryosuke. De kunne ikke gøre mig noget. De turde ikke gøre mig noget. De vidste godt, hvad jeg var i stand til, og det var det, de frygtede.\nJeg kunne kontakte Rin.\n”Hvad vil du os, Hannah?” spurgte Ryosuke. Ham ignorerede jeg, og gik direkte over foran Wataru. Banden kiggede på mig meget nøje. De holdt øje med mig. Jeg måtte jo ikke gøre deres elskede bandeleder noget.\n”Medmindre du helt har glemt Rin, så burde du virkelig tage dig sammen, Wataru,” sagde jeg koldt. ”Du bliver nødt til, at komme med til De Olympiske Lege.”\nBanden begyndte straks at grine højlydt af det, jeg havde at sige.\n”De Olypiske Lege? Mener hun det der gymnastik, du gik til, Wataru?!” udbrød et af medlemmerne af grin. Wataru så koldt på mig.\n”Vil du måske ikke se hende igen, Wataru?” spurgte jeg.\n”Jeg tror ikke, du forstår mig, Hannah,” sagde han og vendte sig om. Han stillede sig over til resten af sin bande og så ondt på mig.\n”Jeg har ikke tænkt mig, at tage tilbage til Rin, lige meget hvad du har, at fortælle mig,” sagde han koldt. Han smilede ondt til mig, og forsvandt længere ind i lagerbygningen. Jeg knyttede mine hænder. Han gad ikke høre på, hvad jeg havde at sige. Ryosuke gad heller ikke, han fulgte bare efter Wataru, og de forsvandt ind i det endeløse mørke.\nDe ville snart ikke være til at nå.\nElskede de slet ikke Rin længere?\ntumbling, rin, ryosuke, wataru


P5474070112, skribent på MereHjem - Side 3 af 3\nHar du et udhus, men er døren ved at blive lidt for slidt? Eller kunne du godt tænke dig at investere i en ny dør til et skur? Så kan det være, at du får […]\nRigtig mange mennesker drømmer om et mere inspirerende hjem, hvor de til dagligt kan finde en masse inspiration og få et smil på læben, inden de tager på arbejde. Denne drøm er det dog kun […]\nDet er ikke altid nemt at få fat i gode knive til ens køkken, og det kan ofte få konsekvenser, for hvilken mad det er, som man ender med at lave. Hvis du står i […]\nBoligprojekter er sjældent noget, du rigtigt bliver færdig med. Når du flytter ind i boligen, er der måske mange forskellige ting, der skal ordnes, før boligen lever helt op til dine ønsker. Men derfra er […]\nStår du i opløbet til det nyt byggeprojekt, men mangler lidt information til at komme rigtigt i gang? Så er du kommet til det helt rigtige sted! I de nedenstående afsnit vil du blive klogere […]


K�d i kilovis kan give kr�ft - Politiken.dk\nAnnonce Mad 6. feb. 2009 KL. 13.19\nK�d i kilovis kan give kr�ft\nHerhjemme er myndighederne endnu ikke klar til at give befolkningen klare anbefalinger om, hvor meget k�d, det er sundt at spise. Men hos World Cancer Research Fund er beskeden klar: Ikke over 500 gram s�kaldt ’r�dt k�d’ fra firbenede dyr ugentligt. Undg� forarbejdet, saltet og r�get k�d som bacon, p�lse, skinke og salami.\nLeverpostej, som danskerne storspiser, skal if�lge Kr�ftens Bek�mpelse ogs� placeres i denne gruppe.\nHvis det lyder som en opremsning af mange af de produkter, du bruger til madpakke, kan du for eksempel spise sundere ved at k�be et stykke fersk skinke og koge det selv i stedet for at k�be de f�rdige produkter, siger Anja Olsen fra Kr�ftens Bek�mpelse. K�d koster p� CO2-regnskab\nK�d koster dyrt p� milj�regnskabet – at producere, pakke og fragte, men der er stor forskel p�, hvor meget den enkelte type k�d belaster milj�et. Der er ogs� forskel p�, hvor meget de enkelte unders�gelser og beregninger n�r frem til, at et kg af en bestemt f�devarer forurener, men oksek�d findes altid i den tunge ende af skalaen. Et kg oksek�d er s�ledes if�lge The Swedish Institute for Food and Biotechnology skyld i hele 17 kg CO2, 1 kilo svinek�d belaster cirka en tredjedel s� meget, mens kyllingek�d ligger under 2 kilo CO2 pr. kg k�d. Se mere:\nKyllingek�d pumpes med vand S�dan undg�r du pumpet kylling Slagtere: Hamburgerryg uden vand smager anderledes Camilla Plum langer ud efter industri-k�d Guide: K�b bedre ind og smid mindre ud Ludvig er den bedste culotte Vi spiser mere og mere kylling Giv dig tid til sk�nne skanker Hvert tredje hjerteanfald skyldes kosten S� er der mad!\nN�r kampr�bet gjalder i de danske hjem for at kalde familien til aftensm�ltidet, er der k�d p� bordet. Aftensmad uden k�d er ikke rigtig aftensmad, i hvert fald ikke for flertallet af danskerne: Tilsammen udg�r vi en af de mest k�dspisende nationer i verden. 53 kilo k�d magter vi at tygge os igennem �rligt, eller godt 145 gram per mund dagligt – dog skal spildet – det vi smider v�k derhjemme – tr�kkes fra.Dansker spiser for meget k�d\nPr�cis hvor vi placerer os p� verdensrangstigen, er sv�rt at blive klog p�, for der er forskellige m�der at opg�re forbruget p�. Nogle kilder h�vder, at vi overg�r amerikanerne, som vi traditionelt forbinder med enorme steaks og etageburgere, og en afhandling fra Syddansk Universitet postulerer direkte, at danskere er verdens mest k�dspisende folkef�rd. Uanset den n�jagtige placering st�r en ting klart: Mange danskere spiser alt for meget ’r�dt k�d’, som i denne forbindelse d�kker over okse-, svine- og lammek�d – i det hele taget k�d fra dyr med fire ben.K�d kan give kr�ft\nDet r�de k�d har stor bev�genhed hos den internationale ekspertgruppe af forskere i World Cancer Research Fund. De har gennempl�jet al tilg�ngelig forskning og er n�et frem til, at det ikke er tilr�deligt at indtage over allerh�jst 500 gram r�dt k�d om ugen, da stort k�dindtag kan kobles til kr�ft, f�rst og fremmest i tarm og mave.\nOm seri�se k�dspisere ogs� har st�rre risiko for brystkr�ft, er ikke endeligt afklaret, men en unders�gelse fra Harvard University med over 90.000 yngre amerikanske kvinder tyder p� det. De kvinder, som dagligt spiste store m�ngder r�dt k�d, havde op mod dobbelt s� stor risiko for at udvikle hormonf�lsom brystkr�ft senere i livet som kvinder med moderat indtag af k�d. En dansk unders�gelse har ogs� vist sammenh�ng mellem brystkr�ft og k�d.Kompliceret budskab\nDet er en viden, de sidder inde med i Kr�ftens Bek�mpelse og ogs� gerne videreformidler, men ikke en viden, der udm�nter sig i en egentlig anbefaling af, hvor meget k�d vi danskere b�r n�jes med. For i Kr�ftens Bek�mpelse vil man ikke skabe forvirring i den danske befolkning:\n�Det nytter ikke noget, at vi den ene uge melder ud, at man b�r holde sig til s� og s� mange gram, og ugen efter kommer Sundhedsstyrelsen med et andet tal. Vi er n�dt til at have f�lles fodslag og n� frem til enighed om, hvordan man bedst rammer en anbefaling, der tager h�jde for b�de det positive og det negative ved at spise k�d�.\nDet siger cand.scient. og ph.d. Anja Olsen, der i Kr�ftens Bek�mpelse besk�ftiger sig med sammenh�nge mellem kost, livsstil og kr�ft.\n�Man kan ogs� v�re bange for, at det mest er yngre kvinder, der mangler jern, som lytter efter en s�dan anbefaling – og ikke i s� h�j grad de m�nd, der spiser mest k�d�, siger hun. M�nd fort�rer 1 kilo ugentligt\nM�nd spiser generelt en halv gang mere k�d end kvinderne, viser kostunders�gelser. N�r svindet er trukket fra – det vi sk�rer fra og smider v�k i husholdning – havner der dagligt i gennemsnit 141 gram k�d i m�ndenes maver, svarende til et lille kilo k�d om ugen, mens kvinderne n�r op p� 630 gram ugentligt i snit – eller 90 gram k�d om dagen. Kvindernes behov for at regulere k�dforbruget er alts� noget mindre end m�ndenes, is�r fordi kvinderne i udtalt grad lider af jernmangel. Omkring 30 procent i den f�dedygtige alder menes at have lave eller utilstr�kkelige jerndepoter i kroppen p� grund af blodtab under menstruation. Det er uhensigtsm�ssigt af flere grunde, og det kan medf�re udtalt tr�thed.\n�K�d er den bedste kilde til jern. Den, man kan spise sig til vegetarisk, er sv�rere for kroppen at optage. Vi f�r ogs� visse vigtige B-vitaminer med k�det�, konstaterer Anja Olsen.Den mystiske k�dfaktor\nK�d har desuden en s�kaldt k�dfaktor, der indeb�rer, at kroppen med k�det stimuleres til at optage ekstra jern fra den �vrige del af kosten som f.eks. gr�ntsager. I �jeblikket forsker man p� Institut for Human Ern�ring i k�dfaktoren for at blive klogere p�, hvad den er for en st�rrelse, for det vides ikke med sikkerhed. Forventningen er, at det er nogle af k�dets flere hundrede proteiner, der s�tter gang i jernoptagelsen.\nSelv om der heldigvis for k�delskerne er gode ting at sige om k�det, har vi under ingen omst�ndigheder brug for at spise s� meget, som vi gennemsnitligt g�r.\nMed tiden vil vi formentlig f� en anbefaling fra myndighederne af, hvor meget k�d vi maksimalt b�r indtage. Anja Olsen t�r ikke g�tte p�, hvorn�r det sker.Anbefalingen er kompleks\n�Det er en lang proces at finde frem til en anbefaling, og det er sv�rere at s�tte tal p� k�d end p� frugt og gr�nt. Tal handler meget om kommunikation. At det blev seks om dagen, handler selvf�lgelig om, at man videnskabeligt kunne dokumentere, at det er nogenlunde 600 gram frugt og gr�nt, vi skal ramme, men ogs� om, at det er et tal, der er let at kommunikere�, konstaterer Anja Olsen og henviser til, at man i England f.eks. har valgt at anbefale fem stykker frugt og gr�nt dagligt.\nDesuden er frugt og gr�nt entydigt sundt, hvilket ogs� g�r kommunikationen lettere. Endelig er det enkelt at forholde sig til seks stykker – som det i parentes bem�rket kun er lykkedes at f� hver femte dansker op p� indtil videre. Det er straks vanskeligere at vurdere et stykke k�d p� tallerkenen.\nDerfor er opfordringen fra Kr�ftens Bek�mpelse indtil videre, at du sk�rper opm�rksomheden p� dit k�dforbrug, spiser flere fuldkornsprodukter og et par gange om ugen spiser k�dl�st eller k�d fra fjerkr� eller fisk i stedet for fra firbenede dyr. Tradition og sex\nHvor villige danskerne er til at sk�re f�rre skiver af stegen, er endnu uvist. Vi har siden oldtiden set k�det som det mest eftertragtede i forbindelse med m�ltidet, og historiske kilder kan berette, at vi frem til midten af 1800-tallet spiste fire-fem gange mere k�d end i dag. Efter en periode med mere moderat forbrug har danskere i de senere �rtier hjemf�rt stadig mere k�d, en udvikling, der tog fart i 1970’erne. Tendensen er g�et i retning af, at der �ses stadig f�rre kartofler og flere frikadeller op p� tallerkenerne. K�d er altid blevet forbundet med velstand. En k�dl�s dag – ikke sj�ldent med gr�d – har v�ret udtryk for det modsatte. Og r�dt k�d forbindes stadig med sex og romantik af b�de m�nd og kvinder, viser en unders�gelse, som er udf�rt for Landbrugsraadets website FoodCulture i �r. Om det skyldes tro p� det gamle slogan ’Beef eaters are better lovers’ er uvist, men de godt 1.000 danskere, som blev spurgt, k�rede r�dt k�d til den slags f�devare, de forbandt mest med romantik. Chokolade kom p� andenpladsen og �sters p� en tredjeplads. Se også\nIndustrien: K�d giver alligevel ikke kr�ft\n31. aug 10.11\nFedmeoperationer beskytter mod kr�ft\n24. jun 08.56\nS�dan undg�r du pumpet kylling\nKyllingek�d pumpes med vand\n05. feb 16.44\nCamilla Plum langer ud efter industri-k�d\n23. jan 16.43\nSlagtere: Hamburgerryg uden vand smager anderledes\n23. jan 15.36\nLudvig er den bedste culotte\n09. dec 07.56\n08. dec 08.17


Påstået iPhone 8-skematisk afbildning af dobbeltlinser, lodret bageste kamera, antydning til trådløs opladning - WebSetNet\nEn anden påstået iPhone 8 skematisk foretager runderne i dag, der deles på Twitter af flere ”lækere”, der ofte deler påståede lækkede enhedsbilleder fra Weibo og unavngivne tipstere. KK Lækage, OnLeaksog Benjamin Geskin har alle tweeted billedet, som kommer fra en ukendt kilde.\nDet er ikke klart, om skematikken er legitim, og vi er på det punkt i rygtecyklussen, hvor det er vanskeligt at adskille det, der er ægte, fra det, der er falske, så det er bedst at se alle aktuelle lækager med en vis skepsis.\nSkematikken ser ud til at skildre indretningen af OLED iPhone 8, og den matcher mange tidligere udslipte designskemaer og rygter. Enheden på billedet har et vertikalt dobbeltlins bagkamera med en LED-blitz i midten, og den indeholder et stort cirkulært område, måske for en slags trådløs opladningsfunktionalitet. Ingen bageste røre ID knappen er inkluderet i skematisk.\nI løbet af de sidste par uger har vi set flere påståede designskemaer og gengivelser, der siges at repræsentere iPhone 8, men fordi Apple siges at teste flere prototyper, ser vi ud til at se to forskellige enheder, og det er ikke klart, hvilken der repræsenterer Apples endelige iPhone i 2017.\nEn enhed, som ligner enheden i skematisk ovenfor, har en kant-til-kant display med en lille 4mm-ramme, hvad der synes at være en glaslegeme (måske med en rustfrit stålramme) og en Touch ID Home-knap, der ser ud til at være indlejret i displayet, mens den anden har en kant-til-kant display med lidt bredere top- og bundrammer, en aluminium krop, og en Touch ID Home-knap placeret på bagsiden af enheden.\nBegge er siges at være repræsentativ af forskellige designs, Apple har forfulgt, og Apple eksperimenterer efter sigende med en bageste Touch ID-knap på grund af vanskeligheder implementering af det under skærmen. Det er endnu ikke kendt, om en Touch ID-knap under skærmen panorerer.\nMens vi ser forskellige designs på det aktuelle tidspunkt, er der flere rygter, der er konsistente. Det siges, at OLED-iPhone svarer til størrelse på den 4.7-tommers iPhone, men med et skærm, der er tættere i størrelse som den 5.5-tommer iPhone, og næsten alle aktuelle rygter peger mod et lodret dobbeltobjektivskamera til forbedrede billeder og måske en slags augmented reality eller 3D-funktionalitet.\nDer er ikke blevet sagt meget om trådløs opladning for nylig, men Apple er tilsyneladende ved at implementere en slags induktiv ladningsopløsning, og vi kan regne med en forbedret A11-processor i enheden.\nApple planlægger at sælge OLED iPhone sammen med to standard iPhones med LCD-skærme, som siges at svare til den eksisterende størrelse iPhone 7 og iPhone 7 Plus. Med mange af rygterne med fokus på flagskibet OLED iPhone, er der ikke meget kendt om de to andre iPhones, og deres specifikke design er også uklart.\nNylige rygter foreslår OLED iPhone kan være alvorligt begrænset når det lanceres i september, så det kunne være vanskeligt at få i flere måneder. Det er et almindeligt rygte, som vi hører hvert år forud for debut af en ny iPhone, men rygterne, kommer fra pålidelige kilder, er især eftertrykkelige og dystre i år, hvilket antyder, at der er noget sandhed der.\ntags:æble værelse enhed hints iPhone rygter


Anti gø halsbånd: Alt, du skal vide - My Animals\nAnti gø systemet er ikke nødvendigvis en positiv ting for din hund, og det kan potentielt få negative konsekvenser.\nHunde anses som en af de mest loyale og noble kæledyr. Men på trods af alle deres fantastiske kvaliteter, er der også nogle ting ved dem, der kan være meget irriterende. Du kan sikkert godt gætte en af dem: Deres gøen. Kæledyrsmarkedet er kommet med en løsning: Anti gø halsbånd. Vi fortæller dig alt, der er at vide om dem, i denne artikel.\nAnti gø halsbånd: Hvad er det?\nAnti gø halsbånd er en anordning, der forhindrer hunde i at gø. Sådan her virker de. Ligesom andre halsbånd sætter du dem om halsen på din hund. Forskellen er dog, at disse halsbånd har en modtager indbygget, som kan opfange bevægelser i hundens hals. Afhængigt af typen af halsbånd, gør det noget bestemt ved din hund.\nMen du skal huske på, at halsen er en af de mest sarte dele af en hunds krop. Den potentielle sundhedsrisiko kan blive meget alvorlig.\nTyper af anti gø halsbånd\nDer findes flere forskellige typer af anti gø halsbånd, men disse er de mest almindelige:\nAnti gø spray halsbånd sættes om hundens hals. Når den gør, opfanger modtageren det og sender et signal. Signalet aktiverer derefter en spray, der sidder under hundens snude. Det overrasker hunden, så den reagerer med fire forskellige sanser: Syns-, lugte-, føle- og høresansen.\nFlere studier er nået til den konklusion, at ved 28 % af tilfældene, kan disse halsbånd delvist udrydde gøen. I 70 % af tilfældene stopper de gøen helt. Det er det mindst skadelige anti gø halsbånd, der findes.\nDet har ingen direkte effekt på din hunds krop, da det kun sprayer en uskadelig væske. En spray med citron vil blot genere din hund uden overhovedet at skade den.\nEt stødhalsbånd minder på mange punkter om et spray halsbånd, bortset fra at det involverer din hunds følesans. Når din hund gør, udsender halsbåndet et lille elektrisk stød, der fungerer som straf for den givne adfærd.\nHvis du vælger dette halsbånd, skal du have et med justerbart stødniveau. Hunde har forskellige sanser, ligesom mennesker.\nStødet er ofte automatisk indstillet og varierer alt efter styrken og frekvensen af din hunds gøen. Derfor skal det kunne justeres. Det er også bedst ikke at have halsbåndet på hunden hele tiden, da stødet kan skade huden.\nAlle anti gø halsbånd har deres begrænsninger i forhold til effektivitet. Det egentlige mål bør være at finde årsagen til din hunds gøen. Se det som et symptom. Med halsbåndet vil du stoppe gøen, men ikke finde roden til problemet.\nNogle hunde kan eksempelvis stoppe med at gø, men i stedet begynde at ødelægge ting, tisse, hvor de ikke må, eller endda skade sig selv.\nIdentificering af årsagen til gøen\nFør du træffer beslutningen om at anvende et halsbånd eller ej, bør du prøve at finde ud af, hvorfor din hund gør. De kan faktisk gøre det af mange årsager og følelser: Glæde, spænding, bekymring osv.\nNår de gør, har det altid et slags budskab. Nogle eksperter ser det som “en måde at tackle stress og kedsomhed”.\nHvis du gerne vil vide præcist, hvad der får din hund til at gø, kommer der her en liste over potentielle årsager:\nKedsomhed: En hund kan gø for at tiltrække selskab som en reaktion på at være alene.\nSyn: Hvis de bliver interesserede i folk, hunde eller andre dyr, der kommer forbi, kan din hund finde på at gø for at kommunikere med dem. Det kan også være en måde at udvise frustration på.\nLyde: Din hund opfanger en masse lyde i gennem dagen, og den reagerer på dem på forskellige måder. Hvis det er lyder af en dør, der åbnes, hvor ejeren kommer ind, kan hunden gø af glæde.\nOpmærksomhed: Hunden vil måske gerne have din opmærksomhed, og at gø er den bedste måde at få det på.\nTvangshandlinger: Det er muligt, at din hun gør, når den er utilpas, eller fordi det bare er blevet en vane.\nFrygt: Nogle hunde bliver bange, når de er alene, og de gør for at blive mere rolige.\nEn anden mulighed er, at din hund bare kommunikerer med dig og for at udtrykke sig selv.\nKonklusion, der bør læses, før man vælger et anti gø halsbånd\nDer er specielt én konklusion, du skal tage med dig, ud fra hvad vi har snakket om. Anti gø systemet er ikke nødvendigvis en positiv ting for din hund, og det kan potentielt få negative konsekvenser. Der findes mange andre terapier og alternativer, du kan undersøge for at løse problemet.


Bevarelse Af Bygninger 🔨 Forordninger - 2019\nDa.EmTudoDesign.com Forordninger Bevarelse af bygninger\nBevaringsforanstaltningerne i bygningerne tager sigte på at opretholde funktionalitet og sikkerhed. Intervention typologier og reference lovgivning\ni teknisk ordliste vi definerer det bevarelse af egenskaber som strukturelle vedligeholdelsestilstand, hvor en bygning er placeret, både hvad angår bygningsmaterialets elementer (gulve, vægge, lofter mv.) og til systemer (el-, VVS-, opvarmning mv).\nHolde en ejendom i god stand, derfor betyder det beskytte dets integritet af hensyn til sundhed og sikkerhed for dem der bor der og derfor også bevare deres økonomiske værdi.\nHvad er de konservative interventioner der kan vedrøre en ejendom?\nVed nærmere kontrol henvises til reglerne i enkelt tekst til byggebranchen (præsidentielt dekret n. 380/01), bevaringsindsatserne, der specifikt vedrører bygningerne, er tre og finder en specifik definition i d.p.r:\na) almindelige vedligeholdelsesinterventioner, bygningsinterventioner vedrørende reparation, renovering og udskiftning af byggematerialer og dem, der er nødvendige for at integrere eller vedligeholde eksisterende teknologiske systemer;\nb) ekstraordinære vedligeholdelsesinterventioner, de arbejder og modifikationer, der er nødvendige for at renovere og erstatte selv strukturelle dele af bygninger samt at realisere og integrere sanitære og teknologiske tjenester, forudsat at de ikke ændrer mængderne og overfladerne af de enkelte fast ejendom enheder og ikke medfører ændringer i bruge;\nc) restaurering og konservative rehabiliteringsinterventionerbygningsinterventionerne har til formål at bevare bygningsorganismen og sikre dens funktionalitet gennem et systematisk sæt værker, der i overensstemmelse med de typologiske, formelle og strukturelle elementer af organismen selv gør det muligt for dets anvendelse at være foreneligt med dem. Disse indgreb omfatter konsolidering, restaurering og fornyelse af bygningselementerne, indsættelse af tilbehørselementerne og de systemer, der kræves af brugskravene, eliminering af de elementer, der er uden for bygningsorganismen (kunst. 3, første afsnit, d.p.r. n. 380/01).\nAfhængigt af type intervention som vil blive udført, varierer derfor kvalificerende titel det skal anmodes om.\nHenvisningen er den såkaldte fri bygningsaktivitet til D.I.A. og tilladelse til at bygge.\nProcessen til at udføre vedligeholdelsesoperationer varierer alt efter ejendomsretten til de bygninger, der berøres af bygningsaktiviteten.\nHvis bygningen eller ejendomsenheden er i ejendom af en person, de tilladelser, som dette skal kræve, begrænses til dem, der er angivet af præsidentielt dekret n. 380/01.\nHvis Lejligheden er i fællesskab (tænk på det ægteskabelige hjem eller arvelige tilfælde) skal indgriben aftales mellem parterne gennem en overvejelse af fællesskabets samling (se Artikler. 1105 og 1108 c.c..).\nI tilfælde af inerti og uden at det berører retten til at anlægge sag den deltager, der i tilfælde af uagtsomhed fra de øvrige deltagere eller af administratoren har pådraget sig nødvendige udgifter til bevarelsen af den fælles ting, har ret til godtgørelse (kunst. 1110 c.c..).\nI hypotesen om konservative indgreb på ejerlejligheder det er nødvendigt at skelne mellem værker på dele af fælles ejerskab eller eksklusivt ejerskab.\nHvad angår sidstnævnte, skal de udføres på en sådan måde forhindre dem i at forårsage skade stabilitet og indretning af de fælles dele (kunst. 1122 c.c.).\nden arbejder på ejerlejlighederi stedet skal de godkendes af forsamlingen og kun i presserende tilfælde bestilt af administratoren.\ntil almindelige og ekstraordinære operationer af normal størrelse Majoriteterne i første og andet kald er de angivne, henholdsvis i andet og tredje afsnit ikunst. 1136 c.c..\nHovedparten af interventionerne fra ekstraordinær vedligeholdelse af stor betydningi stedet er de dem, der er angivet ikunst. 1136, fjerde afsnit, c.\nEndelig er det for konservative indgreb muligt at få adgang til fordelene ved skattefradrag på 50%.\nVideo: Foreningen til bevarelse af gamle bygninger og miljøer i korsør og omegn 120814\nInformationsbladet for fradrag for energifornyelse\nLombardiet - tvivl om fast energiklasse\nForenklet landskabstilladelse 2019: hvad ændres?


Gartneri står over for milliondyr genopbygning: - Jeg synes jo bare, det er et trist syn | TV2 Fyn\nOnsdag var der for fjerde gang på fem uger brand i et af Bygrowsers gartnerier. Senest gik det ud over 24.000 kvadratmeter i Hundslev.\nDer var meget sort røg i luften ved branden i Hundslev.\n20. jan 2022, kl. 18:09\nFlemming Rhude sad i sin stue sidst på eftermiddagen onsdag, da en grå røg begyndte at bevæge sig hen over huset. Først troede han, at det var sne, der var på vej.\nSå kom den sorte røg.\nRøgen kom fra Flemming Rhudes nærmeste nabo, nemlig By Growers 27.000 kvadratmeter store gartneri i Hundslev, der stod i flammer og sendte sort aske rundt i området.\n- Alle de træer her er nyplantet, og de er sorte allesammen. Og det pampasgræs plejer at være hvidt. Det er også helt sort nu, siger Flemming Rhude og går rundt i sin baghave, der kun er adskilt fra gartneriet med en mark.\nSoden har lagt sig i et tykt lag på hele Flemming Rhudes grund.\nPå den anden side af marken går Nicolai Abildgaard, der er salgsdirektør og medejer af Gartneriet By Growers A/S, rundt og kigger på resterne af gartneriet. Flammerne fik kål på 24.000 kvadratmeter.\nOg den store brand er altså endnu en i rækken af brande hos By Growers, der for fjerde gang på fem uger har haft ild i deres gartnerier. Det første brød i brand i Stige 12. december og igen 25. december, så opstod en mindre brand i Otterup og senest altså branden i Hundslev onsdag eftermiddag.\n- Det er et sørgeligt syn. Vi har drevet gartneri i 20 til 30 år og har aldrig oplevet det før. Så det er lidt vildt med fire brande på fem uger, siger Nicolai Abildgaard.\nForhøjet vandstand på Nordfyn\nMed sin gartnerierfaring har han et bud på, at det må være nogle elinstallationer, der har forårsaget branden.\n- Drivhuset rummede cirka en million plastikpotter, der stod på borde. Falder en lampe ned på noget, der er så brandfarligt, ja så brænder det. Så vi ved, at risikoen er der, siger han.\nPolitiet har dog ikke fastslået en årsag til branden, der først skal igennem en brandteknisk undersøgelse, som bliver foretaget inden for et par dage.\nquote Vi står foran vores absolut største sæson med foråret på vej\nNicolai Abildgaard, salgschef og ejer, Bygrowsers A/S\n- Vi ved ikke, om der er årsagssammenhænge mellem de fire brande, det må undersøgelserne vise, siger vagtchef ved Fyns Politi, Milan Holck Nielsen.\nMellem brændt træ, glasskår og et tykt lag aske kan Nicolai Abildgaard ikke lade være med at tænke over rækken af brande, der har ramt virksomheden.\n- Vi er godt klar over, at det ikke er den første brand, så det er klart, at vi alle begynder at tænke vores. Men brandteknikeren var hurtig til at få manet det til jorden og fik sagt, at der med sikkerhed ikke er tale om påsættelse, siger han og tilføjer, at det altså heller ikke er nogen internt, der skulle have påsat for branden:\nDer er ikke meget tilbage af gartneriet i Hundslev.\n- Men jeg har fuld forståelse for, at folk måske tænker sådan. Derfor er det også vores opgave at stå frem og sige, at vi heller ikke selv forstår, hvordan det kan ske.\nNicolai Abildgaard kan ikke lade være med at blive berørt, når han kigger på det sorte gartneri, hvor branden ikke kunne have ramt blomstervirksomheden på et værre tidspunkt.\n- Vi står foran vores absolut største sæson med foråret på vej. Godt nok er vi forsikret, men vi står med genopbygning på den anden side af 80 millioner, fastslår han.\n- Heldigvis er ingen mennesker kommet til skade, men jeg synes jo bare, det er et trist syn at se gartneriet på den måde.\nTilbage på den anden side af marken forstår Flemming Rhude godt, at der er bedrøvelse over endnu et nedbrændt gartneri.\n- Det er uheldigt. Og jeg tror, de har så mange kunder, at det vil få en voldsom påvirkning. Der er ikke nogen grund til at tænke, at det skulle være dem selv, slutter naboen.


Da min mor forlod mig - Sarah Tornøe\nEn sommerdag i juni 2017 får jeg en sms fra min mor. Hun skriver koldt og kynisk, at hun ikke længere ønsker at have en relation til mig. Hun ønsker ikke længere at være en del af mit liv eller at have kontakt med mig. Hendes kolde ord og ondskabsfulde ord står sort på hvidt, og de er ikke til at tage fejl af. Som for at understrege, at hun ikke længere er min mor, har hun underskrevet beskeden med sit navn.\nHendes besked slår mig så hårdt, at jeg vælter omkuld. Jeg falder om på gulvet af smerte. Hendes ord efterlader mig med et blødende hjerte og en ødelagt sjæl. Hele min krop ryster, og jeg græder, som jeg aldrig har grædt. Jeg er forslået, og hele min krop skriger af smerte. Jeg er i chok, og jeg kan ikke begribe det, der er sket. Det gør så ondt, og det er så voldsomt, at jeg ikke har lyst til at leve mere. Jeg kan ikke mere. Det, jeg er blevet udsat for, er så voldsomt, at jeg ikke selv kan bære det, og instinktivt beder jeg Gud om styrke til at bære den smerte og sorg, der vælter ind over mig.\nDet her er min historie om den dag, hvor min mor kasserer mig, som var jeg et stykke skrald. Det er også historien om den svære relation, jeg altid har haft til min mor. Endelig er det historien om, hvordan jeg fandt styrken til at overleve det værste stormvejr i mit liv.\nJeg står frem med min historie for at hjælpe mig selv, men også for at hjælpe dig, der, ligesom jeg, har en svær mor-relation. Jeg håber, at min historie kan hjælpe og inspirere dig.\nTusind tak fordi du har lyst til at læse med. Rigtig god fornøjelse.\nDet er først nu – 2,5 år efter bruddet – at jeg er klar til at tale højt om mine oplevelser. De første mange måneder efter min mors brud var jeg fuldstændig ødelagt af sorg og smerte. Jeg var traumatiseret, chokeret og dybt ulykkelig. Sorgen og smerten var så stor og tung, at den næsten var umulig for mig at bære. Jeg var i dyb sorg. Sorg over at have mistet min mor, og sorg over måden min mor valgte at forlade mig på.\nBeskyttet min mor\nJeg har altid beskyttet min mor ved at fortie alle de svigt og overgreb, hun har udsat mig for. Jeg har været tavs, og jeg har altid båret sorgen og smerten alene. Det har jeg gjort, fordi jeg som alle andre børn har følt en dyb loyalitet overfor min mor, og fordi min mor har manipuleret mig til tavshed. Derfor er det virkelig svært pludselig at skulle stå frem med min sandhed. Det føles svært og uvant ikke længere at beskytte min mor, og at være tro imod mig selv.\nJeg træder ud i lyset\nJeg føler, at jeg svigter min mor ved at tale højt om det, jeg har på hjertet. Men mit alternativ er, at jeg svigter mig selv ved at fortie den sandhed, jeg så inderligt har brug for at sætte ord på. Jeg har et brændende behov for at sætte ord på min virkelighed. Jeg har brug for at træde ud af det mørke, jeg har befundet mig i de sidste år, hvor jeg har gemt mig i mørket sammen med sorgen, skylden og skammen. Jeg har brug for at træde ud i lyset, fordi det er min eneste mulighed for at heale den sorg, jeg bærer på.\nJeg har tilgivet min mor\nJeg har tilgivet min mor. Ikke fordi hun har sagt undskyld, eller fordi hun har forholdt sig til den smerte, hun har påført mig.\nJeg har tilgivet min mor, fordi tilgivelse er den eneste vej til fred, og jeg har brug for at føle fred.\nJeg har tilgivet, men jeg glemmer aldrig. Det, min mor gjorde imod mig, var så voldsomt, at jeg hverken kan eller vil glemme det.\nJeg skriver ikke for at dømme. Jeg er ikke vred, og jeg bærer ikke nag. Jeg hader ikke, og jeg ønsker ikke at tale dårligt om min mor. Jeg har udelukkende et brændende ønske om at fortælle min historie, sådan som jeg oplevede den. Jeg har brug for, at min sandhed kommer frem i lyset.\nEn del af mig er stadigvæk i tvivl, om jeg har ret til at bruge min stemme og tale højt om mine oplevelser. Tvivlen sidder så dybt i mig, at jeg skal bruge rigtig meget mod og styrke for at stå frem med min sandhed. Faktisk kræver det meget mere mod og styrke, end jeg har, men jeg er nødt til at være modig og stærk, ellers vil mine oplevelser for altid være skjult i mørket.\nIkke lyst til at leve mere\nDen sommerdag i juni 2017 går mit liv i stå. Min verden bryder sammen, og min mors ord får mig til at knække fuldstændig sammen af smerte og sorg. Hendes ord slår mig så hårdt, at jeg vælter omkuld. Hendes ord efterlader mig grædende på gulvet. Jeg ligger i fosterstilling og kan næsten ikke trække vejret. Jeg hulker og ryster af smerte. På et øjeblik har min mor sprængt min sjæl til atomer, og mit hjerte bløder mere end nogensinde. Min krop og sjæl er fuldstændig i chok, og alting går i stå. Det, min mor har udsat mig for, er så smertefuldt og ondskabsfuldt, at jeg ikke har lyst til at leve mere. Jeg har lyst til at opgive mig selv og alt det, jeg tror på. Jeg kan ikke mere, og jeg vil ikke mere.\nMin mor har ofte knækket mig med sine ord og handlinger, men det her er mere, end jeg nogensinde har oplevet. Det, hun har gjort, er så modbydeligt og ondskabsfuldt. Det føles næsten som om, at hun har gjort lige præcis det, der ville såre mig allermest. Min mor kender mig bedre end nogen anden, og hun ved præcis, hvad hun skal gøre for at knække mig, og det føles som om, at hun har gjort lige præcis det, der skulle til for at ødelægge mig mest muligt. Det gør så ondt i mig, at jeg føler, at jeg ikke kan leve mere.\nJeg føler mig svigtet, misbrugt, udnyttet og forrådt. Jeg er traumatiseret og ødelagt, og jeg tvivler på, at jeg nogensinde kan blive et helt menneske igen.\nMed sit overgreb har min mor givet mig en følelse af, at jeg er et dårligt menneske. At jeg er et menneske uden værdi og uden betydning. At jeg er værdiløs, og jeg er sådan en man bare kasserer, når man ikke kan bruge mig mere. Som ved et trylleslag har hun taget min tro og mit selvværd fra mig, og hun har skabt en dyb tvivl om mig selv og mit eget værd.\nMin mors brud føles som en kniv i ryggen, og det kommer fuldstændig bag på mig. To dage inden hun kasserer mig, mødes vi til en kop kaffe. I lang tid havde det været svært imellem os, og på mit initiativ mødes vi til en snak om, hvordan vi kan få det bedre sammen. Mit budskab til min mor er klart. Jeg ønsker ikke noget andet end at have hende i mit liv, og det siger jeg til hende flere gange. Jeg kigger hende i øjnene og fortæller hende, at det betyder rigtig meget for mig og mine to børn (hendes børnebørn), at hun har en plads i vores liv. Jeg siger til hende, at jeg vil gøre alt, hvad jeg kan for, at vi kan have en relation og omgås.\nMin kærlighed til min mor er så stor, at jeg ikke kan forestille mig et liv uden hende.\nInden vi skilles, kigger vi hinanden i øjnene og aftaler, at vi begge to vil gøre, hvad vi kan for at få en kærlig relation. Vi giver hinanden et kram og siger farvel. Jeg er glad og lettet, da jeg går hjem, fordi jeg igen tror på, at min mor kan have en plads i mit liv. Det er sidste gang, jeg ser min mor.\nMin mor fik mig til at stole på hende igen. Endnu engang har jeg lukket hende ind i mit hjerte, og det gør mig sårbar. På grund af min sårbarhed slår hendes slag ekstra hårdt. Det føles som en knockout, der sender mig i gulvet. I det øjeblik hader jeg mig selv for at have lukket min mor ind i mit hjerte igen. Jeg føler mig så dum. Min mor har misbrugt min tillid før, men det her er uden sammenligning, og jeg kan ikke forstå, at en mor kan opføre sig på den måde. Hvordan kan en mor forlade sit eget barn på den måde?\nVar det hele bare en løgn?\nImens jeg ligger i smerte på gulvet, tænker jeg tilbage på vores sidste møde. Hvordan kan hun mødes med mig, se mig i øjnene og sige, at hun gerne vil mig, og så bryde kontakten med mig to dage efter? Vidste hun allerede der, at hun ville bryde kontakten med mig? Var det hele bare en løgn? Pludselig virker vores møde så falskt og uægte.\nSelv om det gør forbandet ondt, må jeg erkende, at min mor ikke behandler mig med den samme kærlighed, som jeg altid har behandlet hende med.\nFik min mor mig til at tro på hende igen, bare fordi hun ønskede at slå mig så hårdt som muligt? Tanken er så ondskabsfuld, at jeg næsten ikke kan holde ud at tænke den til ende. Ikke desto mindre føles det præcis, som det hun har gjort. At hun har gjort det, der skulle til for at ødelægge mig og traumatisere mig mest muligt.\nMin mor giver mig skylden\nTre måneder efter bruddet læser jeg min mors besked igen, og pludselig ser jeg, at hun også giver mig skylden for det, hun gør. Den sommerdag i juni, hvor jeg modtager hendes besked, ser jeg kun, at hun bryder kontakten med mig. Det er det eneste, jeg kan rumme og opfatte på det tidspunkt. Det, at hun kasserer mig, er så voldsomt, at min krop ikke kan rumme mere. Men da jeg efter tre måneder læser hendes besked igen, går det op for mig, at min mor også giver mig skylden for det, hun gør. Hun skriver, at hun bryder kontakten med mig på grund af mine følelser. Jeg kan ikke tro det!\nJeg kan ikke begribe, at min mor kasserer mig og samtidig giver mig og mine følelser skylden. Det er så gennemført modbydeligt.\nHendes mørke og giftige skyld er så ekstrem, at jeg knækker sammen. Igen bliver jeg slået omkuld af min mors slag, der kommer med sådan en kraft, at jeg mister fodfæstet. Igen mærker jeg følelsen af ikke at ville leve mere. Den skyld min mor kaster over på mig stjæler mit håb, min tro, min livsglæde og lysten til at være mig. Endnu engang har min mor ødelagt mig så meget, at jeg har lyst til at opgive mig selv og alt, hvad der er mig.\nDet er ikke første gang min mor kaster skylden over på mig. Lige så længe jeg kan huske, har min mor givet mig skylden. Min mor har brugt skyld som redskab til at fralægge sig ansvaret, og som redskab til at ødelægge mig. Jeg har ikke tal på, hvor mange gange min mor har sagt til mig, at det ikke er hendes skyld, og at skylden ligger hos mig.\nMin mor har altid givet mig skylden for den svære relation, der har været imellem os.\nImens jeg mærker min mors giftige skyld, mærker jeg også noget helt nyt. Jeg mærker, at jeg ikke vil mere. Jeg mærker min grænse. Jeg kan og vil ikke længere bære den skyld, min mor kaster over på mig. Jeg står op for mig selv og fortæller mig selv igen og igen, at det ikke er min skyld. Jeg holder fast i, at jeg er uskyldig. Alligevel vejer min mors ord ekstremt tungt. Jeg mærker, hvor meget magt hun stadigvæk har over mig, og der går flere måneder, før jeg kan give slip på hendes giftige skyld.\nMen det er ikke min skyld. Jeg er uskyldig, og det er mig, der er offeret. Det er aldrig nogensinde offerets skyld, og offeret skal aldrig bære skylden.\nHun vender altid tilbage\nI ugerne efter at min mor har kasseret mig, græder jeg, mit hjerte bløder og hele min krop gør ondt efter de voldsomme slag. Jeg møder mig selv med omsorg og kærlighed, og jeg mærker, hvor meget det healer mig, at tage imod sorgen med varme og forståelse.\nImens jeg healer min sorg, indser jeg, at jeg er nødt til at tænke fremad. Min mor plejer altid at vende tilbage, når hun er færdig med at straffe mig og har brug for mig igen. Derfor er jeg nødt til at tage stilling til, hvad jeg vil gøre, når min mor vender tilbage.\nJeg er ikke i tvivl. Jeg er nødt til at give mig selv en pause fra min mor. Jeg er nødt til at skabe afstand, og derfor beslutter jeg mig for, at jeg ikke vil have nogen form for kontakt med min mor i et år – uanset hvad min hun gør.\nDet er første gang nogensinde, det lykkes mig, at tage magten tilbage til mig selv og være proaktiv i forhold til min mor.\nHele mit liv har jeg bare reageret på min mors handlinger, og jeg har været offer for hendes mørke. Alle de gange hun har mødt mig med kulde, har jeg været så ulykkelig og ødelagt af sorg, at jeg uovervejet har taget imod min mor med åbne arme, når hun er vendt tilbage.\nMen det skal være slut, og jeg mærker at tiden er inde til, at jeg bliver en stærk, fri og uafhængig kvinde.\nDet føles stærkt og godt at have taget magten tilbage over mit eget liv, men det er også stort og helt nyt for mig at være på den måde. Derfor beslutter jeg mig i første omgang for, at jeg ikke vil have nogen form for kontakt med hende i et år, fordi jeg ved, at det er et skridt, jeg kan tage. På det tidspunkt er jeg ikke i stand til at tænke, at jeg aldrig nogensinde vil have kontakt med min mor igen.\nDa der er gået et år, har jeg ikke hørt noget fra min mor. Selvom det gør mig sindsygt ked af det, så ved jeg, at min eneste mulighed er, at holde hende på afstand. Derfor tager jeg den nødvendige, men også sindsygt svære beslutning, at min mor ikke længere skal være en del af mit liv.\nDet er den sværeste beslutning, jeg nogensinde har truffet, men jeg ved også dybt i min sjæl, at jeg ikke kan gøre noget andet, hvis jeg gerne vil overleve. Min mor vil altid være i mit hjerte, men hun kan ikke længere være i mit liv.\nJeg er nødt til at sætte mig selv først, og jeg er nødt til at passe på mig selv. Sandheden er, at jeg ikke kan tåle min mors mørke mere. Jeg er blevet allergisk overfor hendes ondskabsfulde mørke, og jeg kan ikke overleve at blive kasseret en gang til.\nSandheden er også, at jeg ikke vil bruges af min mor længere. Jeg ønsker ikke længere at være en brik i hendes ondskabsfulde og giftige spil. Jeg har nået min grænse, og jeg mærker tydeligt, at jeg ikke kan have et menneske i mit liv, der behandler mig med så meget ondskab og mørke, heller ikke selvom det er min mor. Aldrig mere vil jeg lukke min mor ind i mit hjerte. Aldrig mere til jeg tillade, at min mor udsætter mig for ondskab og mørke.\nMin mor har altid ødelagt mig, nedbrudt mig og kasseret mig. Det er sådan hun er, og det kan jeg ikke ændre ved. Men jeg har magten til at bestemme over mig selv og mit eget liv, og jeg ønsker ikke at have mennesker i mit liv, der behandler mig på den måde.\nMin mor vender tilbage med varme\nEt år og tre måneder efter at min mor har kasseret mig, vender hun tilbage. Hun ringer til mig, og sender mig et par beskeder på telefonen. I sine beskeder siger hun ikke undskyld, og hun forholder sig ikke til den enorme smerte, hun har påført mig. Hun opfører sig som om intet er hændt, og at alt er godt og normalt imellem os.\nEndnu engang har min mor skiftet kulden ud med varme. Hun har ikke ændret sig, og opfører sig på præcis samme måde, som hun altid har gjort. Hun skriver med kærlighed og varme, at vi skal tilgive og glemme, og hun beder mig om at tage kontakt til hende. Nu vil hun pludselig gerne være min mor igen. Præcis som hun altid har gjort, frister min mor med alt det, jeg gerne vil have. Hun lokker med varme, kærlighed og sig selv som mor, men jeg lader mig ikke længere lokke af hendes fristelser.\nMin mor har ikke ændret sig, men det jeg har, og jeg gør noget, jeg aldrig nogensinde har gjort før. Jeg afviser min mor og møder hende med tavshed. Jeg mærker dybt i min sjæl, at jeg ikke har mere at sige til hende. Jeg mærker, at jeg er færdig med hende, og at det ikke længere kan blive som før.\nUdadtil er jeg stærk som en løve og afviser min mor, men indeni græder jeg. Det er utrolig svært at skulle være stærk og afvise min mor, som jeg har elsket så højt. Det er svært, at skulle være den stærke og afvise det mørke, som min mor ikke selv ønsker at forholde sig til. Men jeg ved, at det er min eneste mulighed for at overleve, og derfor er jeg nødt til at afvise hende uanset, hvor svært det er. Jeg er nødt til at være stærk.\nDen svære mor-relation der har fulgt mig i min ungdom og i mit liv som voksen blev grundlagt i min barndom. Som barn fik jeg ikke min mors kærlighed. Hun beskyttede mig ikke, og hun passede ikke på mig. Hun gav mig ikke tryghed, omsorg eller varme. Hun gav mig ikke alt det, en mor skal give sit barn. Hun så mig ikke, og hun efterlod mig alene og bange.\nMin barndom i ensomhed og mørke efterlader mig hungrende efter kærlighed. Min længsel efter kærlighed bliver min sårbarhed, og lige præcis den sårbarhed udnytter min mor. Hun misbruger min længsel efter kærlighed, og i hele mit voksne liv styrer hun mig med sin kærlighed. Min mor har givet mig kærlighed, når jeg var, som hun gerne ville have, jeg skulle være. Og hun har fjernet sin kærlighed, når hun ville straffe mig. I hele mit voksne liv har min relation til min mor været en relation, der har skiftet imellem lys og mørke, imellem kærlighed og ondskab.\nNår jeg opførte mig, som min mor gerne ville have, blev jeg belønnet med hendes kærlighed.\nJeg elskede min mors kærlighed. Jeg elskede at mærke hendes varme, omsorg og anerkendelse.\nNår min mors lys skinnede på mig, sugede jeg det til mig som et sultent barn, og jeg var et sultent barn. Som alle andre svigtede børn hungrede jeg efter den varme, kærlighed og tryghed, jeg aldrig havde fået.\nNår jeg fik min mors kærlighed, følte jeg mig som noget særligt, og jeg nød den samhørighed, der var imellem os. Når jeg var hendes allierede og fortrolige, følte jeg den samhørighed, jeg har jagtet hele mit liv. Det var fantastisk at være i hendes nærvær, og jeg tog imod hendes omsorg og anerkendelse med åbne arme. Hele mit liv har jeg længtes efter en mor, og derfor tog jeg uden forbehold imod alt det, hun gav mig. Når jeg fik min mors kærlighed, var jeg glad og havde overskud. Jeg følte mig værdifuld og betydningsfuld.\nMin mors kulde og mørke\nDesværre forsvandt min mors kærlighed lige så hurtigt, som den kom. Ofte uden advarsel og som lyn fra en klar himmel fjernede hun sin kærlighed.\nPludselig blev jeg ikke længere mødt med kærlighed, og varmen var skiftet ud med kulde, vrede, kritik, hån, ydmygelser og mobning. Jeg blev afvist og ignoreret. Hun lavede alliancer imod mig og holdt mig udenfor. Hun vendte sig imod mig.\nHver eneste gang min mor mødte mig med kulde, knækkede jeg psykisk. Hendes kulde ødelagde mig, sårede mig og fik mit hjerte til at bløde af smerte.\nLige så meget som jeg elskede min mors varme, lige så meget frygtede jeg hendes kulde. Min mors kulde var ekstrem og modbydelig. Hendes mørke var enormt og uhyggeligt. Som i den værste gyserfilm. Jeg var dødsangst for min mors mørke, og jeg er et utal af gange vågnet skrigende op fra et mareridt, hvor jeg har drømt om min mors mørke. Min mors kulde har altid gjort mig dybt ulykkelig. Hendes mørke fik mig til at føle mig værdiløs, ligegyldig og uden betydning. Det fik mig til at føle, at jeg var forkert, at jeg ikke var god nok, at jeg ikke var værd at elske, og at jeg havde gjort noget forkert. Hendes kulde skiftede den dejlige følelse af samhørighed ud med en tung og mørk ensomhed.\nMit største behov og min største længsel har altid været kærlighed og samhørighed, og det var lige præcis det min mor tog væk fra mig, når jeg blev mødt med hendes kulde. På den måde straffede min mor mig lige præcis der, hvor det gjorde allermest ondt. Jeg har ikke tal på hvor mange gange jeg har oplevet, at min mor har fjernet sin kærlighed fra mig. Det er sket flere gange, end jeg kan tælle.\nDa min mor kasserer mig, gør hun i virkeligheden bare det hun altid har gjort. Hun straffer mig, fordi jeg er mig. Hendes kulde og mørke er bare meget mere voldsom end tidligere. Jeg er blevet stærkere, og derfor har hun været nødt til at skue op for styrken af sit mørke for at vælte mig.\nMin mor har mødt mig med kulde, når jeg har sat ord på mine følelser, sagt fra, sat grænser og holdt fast i min egen virkelighed. Hver gang jeg har holdt fast i mig selv og været tro imod mig selv, har min mor reageret voldsomt og mødt mig med kulde og mørke. I takt med at jeg er blevet stærkere og mere tro imod mig selv, er hendes kulde blevet mere ekstrem og voldsom.\nIkke plads til mig\nJeg har aldrig kunne være mig selv i min relation til min mor, og der har aldrig været plads til mig. Min mor har straffet mig, når jeg har været mig selv, og hun har ønsket, at jeg skulle være som hende. Hun har altid sagt, at vi ligner hinanden, og hun har manipuleret mig til at tro, tænke, føle og mene det samme som hende.\nMin mor har aldrig set mig, forstået mig eller givet plads til mig. Der har kun været plads til min mor, og allerede som barn lærte jeg, at give min mor plads. Jeg lærte, at hun var vigtig, og at jeg var uden værdi og betydning. Jeg lærte, at jeg kunne få værdi, hvis jeg var der for min mor, og derfor lærte jeg at tilsidesætte mig selv for at være der for hende. Jeg lærte at hun var rigtig, og at jeg var forkert. Så hvis jeg ville være rigtig og have hendes kærlighed, så skulle jeg være som hende.\nJeg er opdraget til at tro, at min mor er vigtigere end mig. Jeg har lært, at hun er den vigtige, og at jeg er den, der ikke betyder noget. Derfor har mit liv handlet om min mor, og jeg har brugt min energi på at få hendes accept. Jeg har kæmpet for, at min mor skulle synes, at jeg var god nok.\nMin mor har været den vigtige, og derfor har jeg altid sat min mor først. Jeg har elsket min mor, meget mere end jeg har elsket mig selv – og jeg har lyttet til hende meget mere, end jeg har lyttet til mig selv. Men det kapitel af mit liv er slut nu. Nu vil jeg tage pladsen mit eget liv. Jeg vil elske mig selv, og jeg vil lytte til mig selv. Jeg har brug for det, og jeg har fortjent det.\nNu kan jeg være mig\nJeg har mistet min mor, og det er det mest smertefulde, jeg nogensinde har oplevet. Til gengæld har jeg fundet mig selv, og det er både smukt og helt fantastisk. Nu har jeg mig, og det føles varmt, kærligt, trygt og godt. Jeg vil altid være her, og jeg vil behandle mig selv med den kærlighed, jeg fortjener.\nNu kan jeg endelig være det menneske, jeg er skabt til at være. Jeg kan være mig selv og skabe et liv, hvor der er plads til mig, mine følelser, mine behov, mine oplevelser, mine ord og mine tanker. Nu kan jeg leve frit og føle mig rigtig. Jeg kan leve i fred og accept med mig selv, og det er et mirakel.


Humor: Bror kræver iPhone 6 i medgift | ON X\nHumor: Bror kræver iPhone 6 i medgift\nVil man giftes i Saudi Arabien, nytter det ikke noget at komme valsende med en tilfældig mobiltelefon. Der skal en iPhone 6 på bordet til brudens bror.\nEn Saudiarabisk mand kræver en iPhone 6 som medgift fra den ivrige undersvend, der har friet til hans søster. Det skriver det kuwaitiske dagblad Al Anba. Manden kræver iPhonen udleveret så snart den er tilgængeligt lokalt, og fortæller at ægteskabet ikke kan fuldbyrdes indtil da.\nMedgift er almindelig i den arabiske verden. Det er normalt enkle symbolske gaver hustruen bringer ind i ægteskabet som gave fra sine forældre, men i dette tilfælde er det altså den kommende gom, der skal vise sine gode vilje. Selvom gaven bør være symbolsk insisterer nogle familier på at kræve voldsomme summer i medgift for at tillade ægteskab.\n"Vi har hørt om en hel del ting efterhånden, men en iPhone 6, der ikke engang har ramt markederne er en smule bizart," udtaler en kontorfunktionær. "Vi har brug for at fremme en kultur, hvor ægteskab ikke bruges af nogen til at få gaver eller få overskud på nogen måde. Hvis jeg havde været gommen, ville jeg have konfronteret broderen."\niPhone 6 frigives i Saudi Arabien på lørdag i næste uge, så om ikke andet, bliver ventetiden trods alt til at overskue - omend gommen måske kommer til at tilbringe en rum tid i køen.


Meet the Fockers - Cinemaonline.dk - Hele Danmarks Filmsite\n3. februar 2005 af Flemming Winther\nDette er efterfølgeren til den populære Meet the Parents fra 2000. Tilbage er familieproblemerne, men denne gang er der hele to familier at holde styr på.\nGaylord (Greg) Focker (Ben Stiller) og hans kæreste Pam Byrnes (Teri Polo) har lagt planer om at gifte sig. Det lader til at Greg endelig har opnået Pams fars (Robert De Niro) tillid, og nu er tiden kommet til at familien Byrnes skal møde Gregs familie. Det kan hurtigt klares, da det ”kun” drejer sig om far Bernie (Dustin Hoffman) og mor Roz (Barbra Streisand). Greg ved godt at det kan gå galt da de to familiers temperament, eller rettere Pams far Jacks temperament, ikke vil gå særlig godt i spænd med the Fockers. Jack er en streng og korrekt eks-CIA agent og Hr. og Fr. Focker er henholdsvis hjemmegående husfar med historie som knap så succesrig advokat, og sexolog. Næppe noget som Jack vil synes meget om. Fanget midt i det hele er Pam, Greg og Pams mor Dina (Blythe Danner) som egentlig bare gerne vil have tingene til at fungere. Det kan kun gå galt og det gør det også, dog ikke i samme grad som i etteren.\nMeet the Fockers er instrueret af Jay Roach som også havde fingrene i forgængeren. Derudover er han også krediteret for alle tre Austin Powersfilm. Så hans portefølje taler ud om hans hang til komedier. Han gør det såmænd også habilt nok i Meet the Fockers uden at gøre noget stort væsen ud af sig. Filmen er skruet sammen som den nu skal for blive til en komedie, hverken mere eller mindre. Det samme gælder musikken som Randy Newman er mester for. Han har stort været med til alt med et gran af let humor og her gør han det som han plejer. Let og lystig musik som passer fint til filmen. Det er nogle store skuespillere de har fået med i filmen og det ses tydeligt. De er det der gør denne film seværdig og sammen fletter de karaktererne sammen i en troværdig og underholdende facon. Dustin Hoffman stjæler dog det meste af opmærksomheden med blændende og afslappet skuespil som Bernie Focker. Det er generelt som om alle har fået at vide at de bare skal hygge sig med rollerne og lade den situationshumor som filmen består af opstå samtidig med.\nFilmen lægger sig lunt i svinget i løbet om at blive standard humortidsfordriv. Den vil ikke rigtig noget og den giver ikke noget til publikum, som man ikke har glemt dagen efter. Meet the Fockers er en hyggelig og lun lille sag med masser af jovialt samspil mellem karaktererne. Som noget ekstra positivt må man dog sige at de har fjernet sig lidt fra den situationskomedie som kendetegnede etteren, med Greg som kommer ud for uheldige situationer. Nu fokuserer de mere på sjovt samspil og karakterudvikling og det må sige at det lykkes meget godt. Der er ekstra meget dybde i karaktererne og man kan ikke undgå at blive fanget i deres problemer og glæder.\nAlt i alt er Meet the Fockers kun en biografbillet værd hvis man virkelig ikke har andet og bedre at give sig til. Eller selvfølgelig hvis man elsker den slags film. Alle andre kan nyde godt af at gå i Blockbuster og finde filmen der. 3 stjerner til Meet the Fockers.\nOriginal Titel: Meet the Fockers\nPremieredato: 4. februar 2005\nSkuespillere: Ben Stiller, Robert De Niro, Dustin Hoffman, Barbra Streisand, Teri Polo, Blythe Danner


Sikkerhedskrav til møbler | Træ- og Møbelindustrien - TMI - DI\nProduktkrav, regler og standarder\nKrav til møbler\nFind viden om, hvilke krav der bl.a. stilles til mål, sikkerhed og styrke til møbler med forskellige formål.\nTMI har været med til at udarbejde en række guides om krav til møbler. Formålet er at gøre det enklere at opstille de rigtige krav til sikkerhed, styrke og holdbarhed for møbler til kontor, uddannelsesinstitutioner og kontraktmarkedet.\nDisse guides retter sig mod personer, der stiller tekniske krav til møbler til kontraktmarkedet, bl.a. i forbindelse med statslige, regionale og kommunale indkøb (f.eks. SKI og Økonomistyrelsen). De kan også anvendes af producenter og leverandører af møbler.\nFind samtlige guides på siden www.kravtilmobler.dk\nTMI samarbejder med Furn-tech│Dansk Møbelkontrol. Kontakt TMI, hvis du har spørgsmål om materialer, produktionsmetoder og produkter inden for træ- og møbelindustrien.\nSe reltaterede artikler nederst på siden.\nKontakt Simon, hvis du har spørgsmål om produktkrav, regler og standarder.\nEksporterer du møbler til Nordamerika? Vær opmærksom på Law Lable\nI en del nordamerikanske stater er der krav om, at polstermøbler skal bære en såkaldt ”Law Label”, en slags indholdsdeklaration, som skal informere forbrugeren om ”skjulte” materialer. På labelen skal fx fremgå at polster i…\nCirkulær økonomi er på vej i møbelbranchen\nVirksomheder i møbelbranchen afprøver cirkulære forretningsmodeller som leasing, take back-ordninger, reparationer af produkter fremfor nysalg og lignende tiltag. Find inspiration i en rapport fra Lifestyle & Design Cluster


xx-magi i mørket\nMandag D. 26. NOVEMBER 2012 KL. 13:56\nRomy Madley Croft (Arkivfoto)\nKvinden er i en rød kjole, der normalt ikke vil vække særlig opsigt. Men her - midt i en sal i sort, gråt og blåt - er den som en eksplosion.\nSjældent har et publikum været klædt i mere ensartede farver end i aften. Og det giver faktisk mening. The xx, som vi alle er kommet for at høre, bevæger sig nemlig i et urbant, nattetyst univers, hvor klangfarverne netop er grå, sorte og blå, og hvor tristessen tegner hvert eneste nummer.\nSåledes også denne søndag, hvor den britiske trio, der har to afdæmpende men opsigtsvækkende smukke udspil bag sig, åbner med »Angels« og Romy Madley Crofts lysende guitar.\nOg hendes figurer er, hvad alle de asketisk arrangerede numre står og falder med. Hverken Romy Madley Croft eller Oliver Sim har distinkte stemmer, og Jamie Smiths elektroniske teksturer og diskrete beats er nok uhyre stemningsfulde, men har brug for modspil, løft.\nMen det leverer Romy Madley Crofts også gang på gang på gang, og hendes guitarstrenge er som selvlysende spiraler i højdepunkter som »Fiction«, »Heart Skipped A Beat«, »Shelter« og »Missing«, der alle - med succes - leveres med mere tyngde end på pladerne.\nIkke mindst Olivers Sims basgange får lov at rulle tungt ud i salen og ramme brystet, mens han og Romy Madley Croft finder ind i deres egen trancelignende duven bag mikrofonerne.\nPublikum, ja, vi duver også og er både hengivne og lydhøre overfor trioen, som ikke kan roses for den store variation, men til gengæld formidler dét de har med stor elegance gennem samfulde 70 minutter.\nIkke noget langt sæt, men helt tilpas og med »Intro« som fænomenalt og ualmindelig atmosfæreladet ekstranummer. Det ulmer præcis som røgen i salen, slår sig i langsomme volter. Indtil Romy Madley Crofts krystallinske guitar melder sig. Og skærer igennem, lyser op.\nMidt i det grå, det sorte, det blå.\nThe xx, Falconer Salen, søndag


Blog from Damaskus, Syria | Jordomrejse 2010\nEt sidste pip om Tanzania :)\nOK, de fleste har nok forudset det (med fuldstaendigt urimelige beskyldninger!): Vi ankom til Dar Es Salaam den 23/8 kl. 6.00 om morgenen efter et smut til Zanzibar. Vi fik noegle til vores hotelvaerelse af en sur, gammel nonne, dumpede vores bagage og skyndte os ud for at tage en bus. Vi ville tidligt af sted og have hele vores sidste dag i Tanzania paa et traemarked til at forsyne os med smukke u-undvaerdligheder som traeskaale og krigere med tykke maver. Ca. kl. 10.30, og stadig inden vi var steget paa bussen, fik Morten saa den geniale ide, at smutte paa en Internet-cafe og dobbeltjekke vores flyafgangstid (selvom det var skrevet ind paa begge vores tlf'er!). Efter 5 min. ved en computer fik vi ret travlt. Datoer skifter aabenbaert ved midnat - en problemstilling vi ikke lige havde overvejet, da vi skrev den 24/8 ind som rejsedato. Flyet skulle ankomme til Syrien den 24/8 kl. 03.00. Afgang fra Dar var altsaa den 23/8 og soelle 24 timer tidligere end forvenet. Foelgende gik lidt staerkt:\n1) panikoverbevise nonne om at give penge retur for vaerelset\n2) tur i taxa (loed selvsagt cool, da vi pruttede om prisen og fik en helt anstaendig pris!)\n4) Internet for at skaffe hotel i Syrien\n5) blive kaldt over hoejtalerne (shoppe 2 halskaeder og 3 armbaand) og loebe til flyet, hvor passagerer og pilot saa flinkt ventede paa os.\nHer i Syrien er vi officielt gift. Saa indhentede jeg endelig din ringforlovelse, Chris. Bort set fra det med ringen... Jeg har stadig ikke faaet nogen, og hvad har man saa ud af at vaere gift? (Dette er en blog, og man er velkommen til at svare :P)\nI gaderne dufter her af alt fra krydderi og kaffe til parfumer og doede dyr. De er meget renlige i Syrien, og der er skraldespande alle steder - det er modsat Tanzania, hvor vi ikke saa en eneste offentlig skraldespand, ligesom syrierne hele tiden vasker gaden. Man skal huske at se sig for, at man ikke gaar ind foran en spand vand, der bliver kastet ud paa vejen fra en butik :)\nEn lille street-pizza koster den nette sum af 1 kr og 25 oere og Morten har endelig fundet et sted, hvor kaeresten ikke brokker sig over de penge der bliver brugt paa is (max. 4 kr.). Vi klarer os. Her er smukt, rart og fantastisk trygt! Som pige er det intet problemm at gaa alene midt om natten og man skal nok faa massere af hjaelp til baade at finde vej, faa vand og i det hele taget have det godt selvom man ikke har bedt om det.\nHer er naesten ingen, der kan holde ud at gaa i solen ved 12-tiden, og jeg gaar som pige ikke i toej, som ikke kan daekke mine freakke knae og skuldre. Efter at have koebt et luftigt toerklaede til skuldrene (ok, tre toerklaeder) og efter at have laert at baelle vilde maengder vand, er det efterhaanden lykkedes os at vaenne os til varmen. Nu er her bare for laekkert.\nTransport i Syrien er noget fjollet noget. Busserne koerer foerst naar de er fyldte. Det betyder, at da vi skulle til den lille by palmyra, maatte vi vendte en rum tid i en lille bus med et par svedige syriere og en tysker. En situation, der allerede har gentaget sig flere gange - bort set fra det med tyskeren.\nVi tog til palmyra for en enkelt overnatning og saa de fantastiske ruiner. Det var lidt mindre fantastisk, at vi valgte at vandre rundt i ruinerne i middagsheden og med en pose mugne boller i haanden - men det betoed, at vi havde det helt for os selv! I Syrien er de meget generoese med deres kulturarv eller bare super ligeglade med om det gaar i stykker :) Det var en vild foellelse, at intet var spaerret af eller pakket ind, og man kunne frit gaa rundt mellem og hoppe rundt paa de gamle soejler og bygninger.\nDa det blev moerkt, og vi gik hjemad, saa vi foerst en enkelt vild hund. Vi naaede lige at faa oeje paa dens venneflok lidt laengere henne, inden hunden goeende satte i loeb hen imod os. Det var MEGET ubehageligt, og jeg ville meget gerne have haft mulighed for at ringe til en liv-line: "Hej moster, hvad goer man, naar en vred, meget afmagret hund, der nok ikke er opdraget af nogen som helst loeber hen imoed en?" Vi valgte, meget forskreakkede, at staa som forstenede og det hoerer med til historien, at den forvirrede os ved at logre med halen. Da den (heldigvis) stoppede en meter fra os, bevaegede vi os saa roligt, vi havde nerver til op paa den naermeste mur. Den fulgte vi saa hjem i en stor bue uden om flokken af vilde hunde. En ret ubehagelig oplevelse, men der kom det gode ud af det, at vi paa vores omvej hjemad moedte to soede tyske drenge. Vi kunne saa, som de erfarne rejsende vi var, advare dem mod vilde hunde i omraadet...\nInden vi tog helt hjem paa hotellet spiste vi aftensmad hos en beduinfamilie. De havde et lille skilt og kaldte sig vidst en restauren, men det var bare en beduinfamilie med en masse unger, der lavede mad til folk, der kom forbi deres del af oerkenen omkring ruinerne - laekker mad og super hyggeligt at spise paa gulvet med udsigt til kamellerne i deres forhave.\nNaeste morgen ved 5-tiden moedtes vi med tyskerne og et fransk par vi moedte hos beduinerne. Sammen gik vi en god gaatur opad i sand til den hoejest beliggende af ruinerne i Palmyra, en borg, hvor vi saa en fantastisk solopgang.\nDe sidste vigtige high-lights, jeg maa have med, er nok vores tur til den gamle korsridderborg "krak des chevallier" og Aleppo, en soed lille by kendt for sin madkultur. Morten var vild efter at se den seje borg, og jeg taenkte, ok... riddere er vel ogsaa er en slags maend i uniform! Det var bestemt en borg, og selvom jeg ikke saa en eneste ridder (undskyld, skat) var det hele den lange tur dertil vaerd. I Aleppo fik vi stiftet bekendtskab med baade granataeble-tapanade, kirsebaerkebab (smager som det lyder) og touska, som vi aldrig fandt ud af, hvad var. Desuden fik Morten stiftet bekendtskab med en anden lokal specialitet: bedbugs. Mange bedbugs. Jeg siger tak for, at han mandig tog sig af samtlige bid, mens jeg kunne vaagne op paa madrassen ved siden af uden en eneste papel - isaer satte jeg pris paa dette, da de efterfoelgende udviklede sig til store papler og siden aabne saar. Freak fyr ham plet... Jeg giver en is.\nLis Håbløst med de der stjerner!! Det virker overhovedet ikke. NÅ...I burde ikke kun kunne få 5 stjerner, jeg vil give jer begge 13 stjerner med pil opad for alle jeres super indlæg. Kh Lis