Blod på tanden – UD & SE\nVidere, videre. Heidi Christensen har altid vidst, hvad hun ville. Tørsten efter nye oplevelser har bragt hende igennem en meget lang uddannelse og ud i verdens afkroge. Nu er kirurgen og formanden for Læger uden Grænser ved at lære at blive på stedet.\nTekst:Peter Nicolai Gudme ChristensenFoto:Odd Andersen/AFP/Ritzau Scanpix, Privat\nLIGE SIDEN jeg i 10. klasse var i praktik på Hvidovre Hospital på en kirurgisk afdeling, hvor jeg så nogle operationer, har jeg villet være læge. Jeg anede ikke noget om anatomi og vidste knap nok, hvad det var, jeg stod og kiggede på. Men jeg syntes, det var enormt fascinerende, at man kunne åbne op, fikse noget og lukke igen efter sig.\nJEG BLEV sproglig student og måtte tage ekstra kurser i fysik, kemi og matematik for at kvalificere mig til medicinstudiet. Desuden var jeg nogle måneder i Venezuela, hvor jeg arbejdede som frivillig på et regnskovsprojekt. Derefter begyndte jeg på lægestudiet. Jeg lagde ud med at dumpe en af de allerførste eksamener, i kemi,og fandt ud af, at jeg måtte stramme mig lidt an. Da jeg undersøgte, hvordan man bliver læge, havde jeg været til et informationsmøde på studiet, hvor en underviser sagde, at man som medicinstuderende skal lære 6.000 nye ord. Jeg tænkte: ”Ja, ja. Kan det nu også passe?” Det lød fuldstændig uoverskueligt. Men da jeg var i det, og det blev min og mine medstuderendes hverdag, accepterede jeg det. Nogle gange, hvis jeg overvejer, om jeg ville gøre det igen, er jeg ikke helt sikker. Måske jeg ville blive blomsterhandler i stedet for. Men på det tidspunkt var jeg sporet ind på at læse. Jeg blev aldrig den dygtigste til at lære udenad, men jeg brugte huskeregler, der ikke nødvendigvis gav mening for andre end mig. Bogstavkoder, jeg brugte til at huske, om en nerve løber foran eller bag ved knoglen. Og selvom jeg på det tidspunkt nogle gange tænkte ”Hvad skal jeg bruge det til?”, er der en grund til, at det er sådan. Det er en måde at lære at tænke. En måde at lære at lære.\nEn knaldroman fik Heidi Christensen til at drømme om at rejse som læge. Her er hun i Indien i 2010 under sin første udsendelse for Læger uden Grænser.\nMEDICINSTUDIET bød hele tiden på nye emner, nye eksamener. Og efter kandidateksamen skulle jeg igennem min turnus på Næstved Hospital. Siden tog jeg min femårige hoveduddannelse, hvor jeg specialiserede mig som kirurg. Der var hele tiden nye skridt, der skulle tages, eksamener, der skulle bestås. Altid videre til det næste. Det passede mig rigtig fint. Der var afveksling, jeg udviklede mig og prøvede nye ting. Og samtidig var der lagt en plan for mig. Der var hele tiden noget at styre imod. Det var sådan set meget nemt.\nSOM TEENAGER læste jeg en knaldroman om en amerikansk sygeplejerske, der tager til Congo, ’Øst for solen’. Der var noget i det med at sejle ned ad floden og åbne sit eget hospital, der trak i mig. Lige fra begyndelsen af studietiden ville jeg gerne ud med Læger uden Grænser. Første gang, jeg var af sted, var i 2010, hvor jeg lige var blevet færdig med min introstilling i kirurgi (en et-årig introduktion til specialet, red.) og havde opnået tilstrækkelig erfaring til at komme i betragtning. Jeg var seks måneder i den indiske delstat Chattisgarh, hvor jeg var sammen med en svensk sygeplejerske og et hold af indisk personale, der tog ud i junglen med en mobil klinik for at hjælpe folk, der ikke havde ordentlig adgang til lægehjælp. Indien er et fascinerende, men også frustrerende sted. Man kan gå fra det mest hypermoderne, avancerede hospital og køre af sted og nogle timer senere ende et sted ude i ’stenalderen’. Og den ene befolkningsgruppe ved dårligt, at den anden bor i samme land. Vi behandlede blandt andet folk for kolera, malaria, tuberkulose, underernæring og gav fødselshjælp.\nDET VAR IKKE særlig avanceret. Efter seks uger var jeg halvfrustreret. Jeg havde gået med forestillinger om, at jeg skulle ud og blive udfordret på mine kliniske evner og diagnosticere sjældne tropiske sygdomme, jeg kendte fra lærebøgerne. Men det var mere lavpraktisk, noget med at tage en malariatest. Næsten kedeligt. Jeg var bange for, min drøm var ved at briste. Men efterhånden begyndte jeg at interessere mig for, hvordan vi kunne forbedre vores klinikker, og hvordan jeg kunne videregive noget af min viden til det indiske personale.\nSAMTIDIG BLEV JEG opmærksom på, at vi trods alt var med til at forbedre tingenes tilstand. Vores muligheder var meget mere begrænsede end på et dansk hospital, men det, vi kunne gøre, var bedre end ingenting. På et tidspunkt kom vi til en lejr, hvor der var blevet født tvillinger om natten. De vejede godt et kilo hver. Moren var svært underernæret. Man kunne slet ikke se, hun lige havde været gravid. Hvis de var blevet født på Rigshospitalet, havde der stået et helt hold klar til at tage sig af dem, børnene var blevet lagt i kuvøse og havde fået alle typer støtte. Nu boede de i en hytte, og det eneste, vi kunne gøre, var at give den ene lidt antibiotika og give moren noget ernæringstilskud, så hun kunne amme dem. ”Det går jo aldrig,” tænkte jeg, og ugen efter havde jeg ikke lyst til at tage tilbage – jeg var sikker på, de var døde. Da jeg tog hjem til Danmark fire måneder senere, havde de taget pænt på og var stadig i live.\nSkadestue i Dargai, Pakistan.\nI PAKISTAN var jeg supervisor på skadestuen på et lille landsbyhospital. En dag var en minibus med et bryllupsselskab faldet ned ad bjergsiden og landet i en flod. Flere var næsten druknet, og der kom 10 svært tilskadekomne ind på én gang. Ethvert hospital har en procedure for, hvad man gør, og hvordan patienterne kommer videre til andre hospitaler, hvis ens kapacitet overstiges. Alligevel var det kaotisk. Der var ikke ambulancepladser nok, og private, der havde en bil, måtte hjælpe til. Samtidig begyndte det at vælte ind med politi, journalister, pårørende og nogle, der bare gerne ville kigge. Det var mit ansvar at forsøge at få et overblik over, hvem vi selv kunne behandle, hvem der skulle af sted, og at få kommunikeret med chaufførerne. På en eller anden måde lykkedes det mig at holde hovedet koldt. Jeg kan åbenbart godt lide det, altså ikke at folk styrter ned i busser, men det med at få sat ting i system og komme videre, når der er brug for det. Der var ikke et samlet system hospitalerne imellem, så jeg ved ikke, hvordan det gik dem, som blev sendt videre. Jeg vil tro, at flere af dem havde for svære skader til at overleve eller fik hjerneskader.\nI SYDSUDAN var jeg medicinsk koordinator for klinikker i to flygtningelejre. Jeg organiserede sygeplejersker, ansatte folk, åbnede et apotek, fulgte udviklingen i sygdomme. Maban er en landsby, hvor der normalt bor 4.000 mennesker, og som var blevet oversvømmet af 40.000 flygtninge. Der var i forvejen ikke meget, og nu var der tæt på ingen ressourcer. Det var nærmest en ørken. Man får som dansker hurtigt det indtryk, at der ikke burde leve mennesker sådan nogle steder, og det kunne virke trøstesløst, men så trøstesløst var det heller ikke. Det skete endda, at folk hyggede sig. En dag gik jeg ned ad en af stierne i lejren og så nogle forældre med et lille barn, der havde fået lov at lege med noget vand, som egentlig var en mangelvare. Folk finder måder at være sammen på og prøver at skabe en hverdag.\nHospitalet i Dargai ligger for foden af bjergene, hvor trafikken kan være livsfarlig.\nVI BOEDE SELV i villatelte, to og to sammen, og i begyndelsen lavede vi nærmest ikke andet end at arbejde. Efterhånden fik vi opgraderet og lavet nogle hytter. Men vores egne evakueringsmuligheder var en bekymring. Hvis en af os blev akut syg, for eksempel med en blindtarmsbetændelse, ville vi skulle flyve, og det ville næppe være nok at tage til hovedstaden Juba. Man skulle helt til nabolandet Kenya, hvis man skulle have ordentlig kirurgisk behandling. Sikkerhed handler ikke altid om, at nogen kan finde på at komme og skyde én.\nDER ER MANGE, der siger: ”Det er flot, at du sætter livet på spil.” Det gør jeg ikke. Så ville jeg aldrig tage af sted. Vi holder nøje øje med alt, der påvirker sikkerhedssituationen, når vi arbejder i konfliktområder. Og i hovedkvarteret i Bruxelles sidder der folk, der udelukkende beskæftiger sig med det. Så jeg har altid følt mig tryg. Vi bruger af princip ikke væbnet beskyttelse. Hvis vi kun kunne tage af sted under beskyttelse af for eksempel FN-soldater, ville det sætte grænser for os, så ville vi ikke blive opfattet som uafhængige. Vi siger, at T-shirten er vores beskyttelse. Vi behandler alle, ligegyldigt hvad de tror på og stemmer på. Vi er neutrale, og det er derfor, vi kan arbejde de steder, vi gør. Da jeg var i nordafghanske Kunduz for at arbejde på et traumehospital, måtte vagterne forklare både politi og talebankrigere, at de ikke måtte tage deres våben med ind, når de skulle ind at besøge pårørende, der var kommet ind med skader fra kampe. Det tog de til sig. Efterhånden har mange en eller anden pårørende, der er blevet behandlet på et af vores hospitaler, og som har oplevet, at det er god kvalitet.\nFlygtninge, der ankom til lejren på Lesbos, skyndte sig videre.\nI 2016 var jeg på Lesbos, hvor der ankom mange flygtninge fra Syrien, Irak og Afghanistan via Tyrkiet. Det gjorde indtryk at se sådan en lejr med beton og pigtråd på en europæisk ferieø og tænke: ”Det er mit samfund, der er med til at skabe det her.” Mange europæiske lande begyndte at lukke deres grænser på det tidspunkt, og det var ikke sundhed, der bekymrede flygtningene mest. Hvis der var ventetid på en båd videre, kunne de godt finde på at kigge ind på klinikken og få fyldt op med medicin, hvis de havde en kronisk sygdom. Men mange ville ikke spilde tid på behandling. Der ankom et par, hvor kvinden var helt i slutningen af sin graviditet. Vi foreslog hende at blive hos os og føde barnet. ”Nej, nej,” sagde de. De skulle videre. Manden havde et lille sæt, en saks og et håndklæde. Sådan et havde de brugt, sidste gang hun skulle føde. Inden udsendelsen havde jeg tænkt: ”Hvad skal jeg dér? Der burde ikke være behov for Læger uden Grænser i Europa.” Men det føltes godt at gøre noget i stedet for at sidde derhjemme og være gal over, at EU-lande som Danmark ikke samarbejdede solidarisk i krisen.\nMIN SENESTE udsendelse var til Venezuela i 2019. Tidligere havde Venezuela et velfungerende sundhedssystem. Nu er det næsten brudt sammen. Malaria, der næsten var udryddet, er steget katastrofalt, og venezuelanere på flugt har eksporteret det til nabolandene. Vi arbejdede på et hospital i det sydlige Venezuela, hvor der er guldminer, og hvor mange i pengenød tog til for at arbejde og bo under forhold, hvor de hele tiden blev smittet med malaria. Hospitalet manglede testmaterialer og medicin og var overbebyrdet, så vi hjalp med at få diagnosticeret og behandlet patienterne. Det var specielt at vende tilbage til et land, hvor jeg 20 år tidligere uforfærdet havde rejst rundt på tommelfingeren, og hvor der nu var checkpoints over det hele og en kæmpe humanitær krise. Men det var håndgribeligt tilfredsstillende at være der. Vi kunne se, at antallet af smittede gik ned, mens vi var der.\n42 år. Født i Rødovre. Moren var sygeplejerske, faren optiker, begge er pensionerede.\nBestyrelsesformand for Læger uden Grænser. Udsendt for Læger uden Grænser seks gange.\nArbejder til daglig på kirurgisk afdeling på Bispebjerg Hospital. Uddannet læge i 2006. Specialiseret i gastrokirurgi i 2017.\nHVAD SÅ NU? Hvad skal der så ske? Det spørgsmål er noget, der fylder lige nu. Jeg har fået min drøm om Læger uden Grænser opfyldt. Jeg er blevet speciallæge i kirurgi, som jeg altid har villet. Hvad er næste skridt? Måske skal jeg dreje min karriere endnu mere i retning af organisering og ledelse, som jeg har fået øjnene op for gennem Læger uden Grænser. Nu har jeg været på Bispebjerg Hospital i to år. Det er i princippet det første faste arbejde, jeg nogensinde har haft, og jeg kan godt lide at være her. Måske skulle jeg dyrke det lidt mere. Jeg behøver faktisk ikke at skulle videre … lige nu.\nhttps://www.udogse.dk/wp-content/uploads/heidi_landscape.jpg 1100 1755 Benjamin Dane /wp-content/uploads/UdogSe_logo.svg Benjamin Dane2020-06-08 11:03:522020-06-08 11:06:37Blod på tanden


Zebra Z-Ultimate 3000T - etiketter - skinnende - 2951 etikette(r) - 60 x 25 mm - 65 g/m²\nZebra Z-Ultimate 3000T etiketter - skinnende - 2951 etikette(r) - 60 x 25 mm - 65 g/m²\netiketter - skinnende - 2951 etikette(r) - 60 x 25 mm - 65 g/m²\n(Automatisk oversat) Et topbelagt glans af polyester termisk overførselsetiket, der udskriver overlegen kvalitet, små skrifttyper og stregkoder, når de bruges sammen med Zebra Resin Bånd. Det har et højstyrke permanent akrylklæbemiddel og tilbyder uovertruffen ridser og udstrygningsmodstand. UL-godkendt og CSA anerkendt, det kan bruges i applikationer med høj eksponering for varme, slid eller kemikalier, herunder typeskiltetiketter til elektronik og bilapplikationer.\n(4.173,60 ekskl. moms)\nProduktbeskrivelse Zebra Z-Ultimate 3000T - etiketter - skinnende - 2951 etikette(r) - 60 x 25 mm - 65 g/m²\nMediestørrelse 60 x 25 mm\nMedievægt 65 g/m²\nAntal kort / etiketter pr. ark/rulle 2951\nAntal inkluderet 2951 etikette(r)\nMediestørrelser 60 x 25 mm\nEgenskaber Vandafvisende, modstandsdygtig overfor kemikalier, beskyttet mod ridser, rive-resistent, pletresistens, opløsningsmiddelresistens, indendørs/udendørs brug\nOverensstemmelsesstandarder CSA, UL


Lars Lilholt Band - Danmark - skagenfestival.dk\nDe Lyse Nætters Orkester på hjemmebane\nGennem festivalens 50 år har Lars Lilholt Band været på programmet hvert 3. år - blandt andet hin mindeværdige aften i 1992, hvor Danmark vandt EM i fodbold. Bandet greb stemningen og Skagenhallen red straks på bølgen.\nLars Lilholt dannede bandet i 1983 efter sin tid i Kræn Bysted. I løbet af de 39 år har den flittige musiker samtidig turneret som solist, med Shaka Loveless samt medDalton, Rasmus Storm og andre folkemusikere og som Storyteller. I 2017 måtte Lars Lilholt for første gang i sin karriere aflyse koncerter. 3 dage efter aflysningen fik han en vellykket operation af tredobbelt diskusprolaps og en forsnævret rygmarvskanal.\nI 2021 modtog Lars Lilholt Dansk MusikerForbunds hæderspris for sit mangeårige virke, musikkritikernes Steppeulv samt DMA Roots’ traditionspris.\nNyeste studiealbum, Drømmefanger udkom i 2018.\nSimon Lund i Politiken 2018: ”Lars Lilholt vender tilbage til rødderne med violiner, keltiske viser og håndspillet nerve.\nHan går fra reggae-erindringer om Bob Marley på Roskilde Festival til ensomme stunder med kærlighed som sidste værn mod døden, fra magisk nat med sigøjnermusikere til at betragte uligheden vokse for hver togafgang på Københavns Hovedbanegård. Lilholt kommer vidt omkring som den altid rejsende spillemand, han er.”\nLars Lilholt: Sang, violin, guitar og sangskrivning.\nGert Vincent: Elguitar\nAnders Bækgaard: Bas\nKristian Fogh: Tangenter\nLærke Lilholt & Malene Mailand: Kor\nMads Kjøller Henningsen: Fløjte, drejelire\nSøndag 13.45, Havnescenen


Typehuse i Støvring - Professionel byggefirma & rådgivning\nEt typehus i Støvring giver andre muligheder\nBor du i Støvring og skal finde ud af hvordan du får bygget et nyt hus, så er der mange muligheder. Du kan lave hvad der er mange mennesker der har gjort før, og bygge dit eget hus, hvor du selv bestemmer alt om det lige fra sokkel til kvist. En anden mulighed er, at du kan få bygget et typehus, hvor der allerede er en stor del af det der er lavet. På den måde er der noget af arbejdet der allerede er væk, og samtidig følger der også nogle andre fordele med, som du kan læse mere om herunder.\nEn af de helt store fordele ved typehuse er, at håndværkerne ikke behøver lave et helt nyt hus,hver gang de kommer til en byggeplads. Fordelen ved dette er, at tingene nemt kommer til at gå lidt nemmere, fordi opgaverne er blevet udført en del gange før. Det er der både en fordel I for håndværkerne, fordi de har masser af rutine I at lave nogle bestemte løsninger, som bliver brugt I det hus du er ved at bygge. Desuden er der også mulighed for at det kan sætte lidt gang I kreativiteten, ved at komme med en masse løsninger, der allerede er lavet. Det er ikke sikker du lige synes det er så nemt at få ideer, og så kan det være godt at få et udgangspunkt I form af et typehus, hvor der er et springbræt til dine egne løsninger.\nDu har mulighed for at tilpasse selv\nHvis du finder det rigtige typehusfirma, så er der også masser af muligheder for at du kan lægge dit eget præg på huset. Det er der mange der har brug for, og det heldigvis ikke noget problem. Huset bliver ikke helt fra et samlebånd, og det et altså årlig mulighed for at gøre det til dit.


Køb Reflections Copenhagen Ophelia Lysestage i Purple online her. – CasaCasino\nReflections Copenhagen Ophelia Lysestage - Purple\nReflections Copenhagen Ophelia Lysestage - Purple er bestilt og sendes så snart den er tilbage på lager\nReflections Copenhagen har lavet en fantastisk flot kollektion af massive krystal lysestager. De er flotte alene, men endnu flottere er det, hvis man kombinerer flere sammen. De er håndlavede. Der er 2 huller i stagerne i hver sin ende, til fyrfadslys eller stagelys. Den viste er Purple/Yellow.\nStørrelser L9 x H7,8 x D9 cm


Vildrose Lavendel| Håndlavet sæbe | Sæbeværkstedet i Køge\nForside / Faste sæber / Lavendel – badesæbe\nDu kan ikke tilføje "Hampsæbe" til kassen fordi produktet ikke længere er at finde på lageret.\nEn skøn badesæbe, med en duft af lavedel.\nLavendelolien virker på én gang opløftende og beroligende. Den er desuden kendt for sine cellegendannende, plejende og antiseptiske egenskaber. Vi anvender æterisk olie af typen Lavandula angustifolia (“ægte Lavendel”) i sæben.\nDesuden er sæben rørt med tørrede lavendelknopper.\nForsæbet økologisk jomfruolivenolie (sodium olivate), forsæbet økologisk palmeolie (sodium palmate), forsæbet økologisk kokosolie (sodium cocoate). Tørrede lavendelknoppper og æterisk olie af Lavendel (Lavandula angustifolia), (limonene*, linalool*, geraniol*)\nVægt 180 gram.\nNår du køber sæben får du den leveret i en cellofanpose. Den er dekorativ og god at bruge som gave.\nAlle vore badesæber på snor fremstiller vi på vores værksted i Karlslunde.\nVær den første til at anmelde “Lavendel – badesæbe” Annuller svar\nHerreskrub – badesæbe\nHamp – badesæbe


Billig 230V Stik online\nEn masse online firmaer tildeler nu til dags en hel del forskellige fragtmetoder. Det mest populære er i dag at få leveret til en pakkeshop, fordi du så nemt kan hente bestillingen når det passer ind i din kalender. Leveringsmetoden er altså ekstremt uproblematisk, samt endda tilmed den mest letkøbte type af levering ved køb af 230V Stik.\nDu bør omvendt tænke over at få ordren bragt til din lejlighed eller hus eller ud til dit arbejde. Metoden viser sig jævnligt en anelse dyrere, men lige så vel super gnidningsløs. Den billigste leveringsform vil dog utvivlsomt være at du selv henter ordren, hvilket dog står og falder med at du befinder dig nærved e-handlens lager.\nAntal dages levering på er selvfølgelig ultra væsentlig forudsat vi absolut skal bruge ordren om et øjeblik, og derfor er det øjensynligt essentielt at du undersøger leveringstiden for den aktuelle vare.\nFlere netshops i Danmark stiller udsigt til 1 dags levering på mange af shoppens produkter, eksempelvis 230V Stik, men det er betinget af at bestillingen fuldbyrdes forud for et aftalt tidspunkt, således at de kan nå at få produktet klargjort inden pakkemedarbejderne har fyraften.\nNogle få forhandlere på nettet lover fragt uden gebyr, men tit er det forbeholdt når der aftages for en præcis sum. Desuden kunne du snuppe den mest letkøbte leveringsløsning, der tit – uanset om man bor ved Kolding, Kalundborg eller Bjerringbro – er at få fragtmanden til at levere dine varer til et udleveringssted.\nDet er efterhånden ekstremt let gængeligt for købere at søge information om priser på tværs af netbutikker, og til tak har massevis af internet handler i Danmark set sig tvunget til at nedskære udsalgspriserne på varerne – til babyer og børn, men også til herrer og damer – kolossalt, og endda nogle gange yde fragt uden betaling.\nDet kan stadigvæk være indbringende at sammenholde visse online webshops efter rabatkoder på 230V Stik inden du gennemfører din handel, så man er tryg ved at få fat i den laveste pris.\nDu må dog ikke glemme, at i tilfælde af at en internet butik afhænder en vare til salg for en pris som er usædvanlig attraktiv, så bør det mange gange være en indikator for en fup online virksomhed. Bestillinger med betalingskort er trods alt omfavnet af Indsigelsesordningen, som begunstiger folk overfor uærlige e-handler.\nVi slår generelt et slag for kortbestillinger eller mobilbetaling. Som en anden løsning bør du benytte et afbetalingstilbud fra fx ViaBill, for så vidt du foretrækker at klare omkostningerne over et længere tidsrum.\nInden folk handler på en butik behøver man til hver en tid kigge på e-butikkens forretningsaftale, dog er det typisk en tidskrævende opgave.\nEt nemmere alternativ kunne måske være at granske om netbutikken er e-mærke godkendt, grundet at det almindeligvis er en sikring om at online butikken efterfølger de opstillede regler, samt at online butikken løbende tilses af eksperter som mestrer lovene på området. Dette er desuden din chance for assistance, ifald du oplever besvær i processen med din handel.\nI øvrigt slår vi et slag for at du er obs på de mest vitale vedtægter der influerer på købet, som for eksempel den ombytningsrettighed online virksomheden bruger. I den sammenhæng er det tillige essesentielt, at man altid beholder sin ordremail, således man når som helst kan eftervise bestillingen af 230V Stik, hvad end man leder efter et produkt til en herre eller dame.\nTrustpilot forærer dig en lang række gode chancer for at analysere en stor gruppe tidligere konsumenters iagttagelser og på grund af dette anbefales det, at du eftersøger online shoppens vurderinger af 230V Stik før du bestiller.\nFacebook yder endvidere en række anstændige løsninger til at få kendskab til e-forhandlerens popularitet. Tilmed ser vi endda forhandlere på nettet som giver kunderne mulighed for at udfærdige en bedømmelse af ordreforløbet, som ligeledes burde tages i brug til at vurdere tidligere kunders oplevelser.\nWebsitet finansieres af reklamer. Vi arbejder tæt sammen med en stribe online outlets eftersom vi annoncerer butikkernes varer, og tager imod betaling hvis en bruger fra vores website fuldfører en ordre.\nVejledning omkring varer og internet forretninger understøttes hyppigt, men det er umuligt for os at give garantier imod forandringer der potentielt er iværksat siden sidste opdatering af de anvendte oplysninger.


Når der skal sælges i Kundecenteret - House2succeed - transformerende vækst\nEvnen til at få medarbejdere til, engageret og passioneret at ændre adfærd over for kunder og kolleger, er noget af det der er ledelsens største hovedpine.\nEfter gentagne møder, memoer og interne kick off’s syntes det stadig at efterlade medarbejderne i “plejer-mode”.\nHvis du som leder har brug for udvikling i virksomheden, og det kalder på en adfærdsændring, så skal du være klar over følgende:\nGrundlæggende er mennesket villig til at ændre adfærd hvis ét af 2 kriterier er opfyldt.\nHvis det var os selv der fik idéen – eller\nHvis der er noget i det for én selv og jo tættere den gevinst er på den individuelle menneskelige kerne jo nemmere.\nNår en virksomhed vil effektuere en strategi er det sjældent, at det var en medarbejder der fik idéen.\nSå har vi kun én mulighed tilbage – finde en gevinst!\nHer er et par enkle råd til at komme godt fra start:\nDrop den der bonus og konkurrence!\nDet nemmeste i hele verden er at fastsætte en bonus, enten i form af penge, goder eller fritid. Det er ikke alle der er lige motiverede af denne gevinst og det er heller ikke så tæt på den menneskelige kerne, så effekten fordamper hurtigt. Hvilket du sikkert også selv har bidt mærke i.\nLidt sværere, men til gengæld meget mere langsigtet er øvelsen at sætte opgaven i relief til det individuelle menneskelige livsmål.\nLedelsen i en IT virksomhed har fastlagt i deres strategi at Support afdelingen skal være mere kundemindede og begynde at mersælge, når kunderne ringer ind. Dermed vækster virksomheden.\nEn dialog tages med supporterne, hvor de gives muligheden for at reflektere over følgende spørgsmål:\nHvad er dit mål med livet som menneske?\nHvornår ved du, at du er lykkes med det?\nHvilke kommunikative egenskaber kræver det mere styrke i, for at lykkes med dit livsmål?\nHvor kan du træne det?\nNøjagtigt nedenstående case er sket hos min kunde og brudstykkerne af seancen får du her:\nHvad er dit mål med livet som menneske? – “Jeg har 5 børn, så dét at være en god far og ægtefælle er for mig det vigtigste – derfor skal jeg tjene penge….”\nHvornår ved du, at du er lykkes med det? – “Når min kone og jeg fortsat er gift, børnene er glade og fungerer som mennesker og fagligt dygtige på deres uddannelse”\nHvilke kommunikative egenskaber kræver det styrke i, for at lykkes med dit livsmål? – “Det kræver at jeg kan finde ud af at være til stede, lytte til mine børn og husker at rose dem”\nHvordan kan du træne det? – “hvis jeg får nogle redskaber som hjælper mig til at være mere udadvendt”\nHvor kan du træne det, når du har værktøjerne? – “Det kan jeg vel egentlig træne dem overalt, også på arbejdet med kunderne!!”\nSåledes er arbejdet i mindsettet træningsbanen for at kunne arbejde målrettet med livsmålet når han kommer hjem. Medarbejderen er mere åben og modtagelig overfor strategien, de nye værktøjer og forandringen.\nEt år senere, hvor jeg traf ham i netværks sammenhænge fortalte han, at den kommunikative del og dét at mersælge var endt med at blive det fedeste ved jobbet, hvilket han aldrig personligt selv havde troet.\nYdermere overgik de hver måned det forventede budget.\n… og det er den tilbagemelding jeg oftest får.\nSå næste gang du som leder ønsker en adfærdsændring, eksempelvis “salg i Kundeservice”, så prøv at prioritere tiden til at få alle med hver især, det betaler sig.\nSom mundheldet siger: “Godt begyndt, er halvt fuldendt”\nFå meres inspiration, følg os på Linked In\nHVER FOR SIG ER VI UNIKKE. SAMMEN ER VI STÆRKEST! Sådan ved I, om I har godt fat om GDPR


Når Europaudvalget danderer den i Sydamerika – og DU betaler turen | Folkets Avis\nNår du scroller ned, kan du frit læse Når Europaudvalget danderer den i Sydamerika – og DU betaler turen\nNår Europaudvalget danderer den i Sydamerika – og DU betaler turen\nKunne man så ikke have lavet lignende faglige aktiviteter med mindst lige så godt udbytte uden at rejse så langt efter det\nDet kræver ikke specielt meget fantasi at retfærdiggøre en "studietur" til et hvilket som helst sted i verden.\nMen kan altid få lagt nogle mere eller mindre faglige elementer ind i programmet.\nInden for den akademiske verden er det for eksempel populært med konferencer på Hawaii. Nok ikke fordi at Hawaii er en akademisk højborg.\nMen fordi Hawaii er et lækkert sted. Spitzenklasse, som man siger syd for grænsen.\nEller lad os tage et andet eksempel:\nForestil dig at du sidder i bestyrelsen for en eller anden forening. Bestyrelsen vil gerne ud at rejse og den vil gerne have rejsen helt eller delvist betalt af foreningen, det vil sige af medlemmerne.\nTror du at I som bestyrelse så ville lægge nogle faglige arrangementer ind i programmet? Jo, jo da. Men nok ikke kun vel?\nOg de faglige punkter i programmet ville da sikkert have en vis reel relevans, om man så må sige.\nMen lad os nu være ærlige over for os selv og hinanden.\nDe faglige indslag ville også skulle fungere som alibi over for eventuelt skeptiske medlemmer som ikke var med på turen, men med til at betale for den.\nOg nu vi er ved ærligheden: Kunne man så ikke have lavet lignende faglige aktiviteter med mindst lige så godt udbytte uden at rejse så langt efter det?\nHvis du spørger deltagerne fra Folketingets Europaudvalg hvorfor de har været i Sydamerika på tur, så vil de uden tvivl kunne opremse op til flere "gode grunde".\nDet er ikke svært at finde på noget. Og det er vel i og for sig forståeligt at de vil retfærdiggøre sig - og deres rejseri på vores andres bekostning.\nHvad du til gengæld næppe ville få, var hele den skinbarlige sandhed om "studieturen". At der var masser af afslapning, dyre hoteller og restaurantbesøg. Og hvem ved hvad man ellers kan finde på at more sig med på sådan en tur til Brasilien.\nMin pointe er kort sagt at vi som skatteydere ikke uden videre skal tage politikernes udlægning af tingene, og deres overforbrug af vores penge, for pålydende.\nOg pressen har en opgave i fortsat at følge med. Hvor nidkært dette end måtte virke på nogle mennesker.\nDe fleste vil forsøge at rationalisere og retfærdiggøre deres handlinger. Nogle føler sig måske endda fuldt ud berettigede til at tage på dyre luksusferier på andres regning.\nMen i mine øjne har befolkningen en ret til at vide hvordan politikerne administrerer de enorme mængder af vores økonomiske ressourcer som de gennem det offentlige system og lovgivningen lægger beslag på.\nVil man leve på andres regning, så må man regne med at blive set efter i kortene.\nOg problemet med Folketingets studierejser er større end det tænkte eksempel med en foreningsbestyrelse nævnt ovenfor.\nFor man kan melde sig ud af en forening. Man kan ikke fravælge at betale skat til politikerne.\nSe også: Folketingets Europaudvalg tog på strøgtur til Brasilien - skatteyderne fik regning på 500.000 kr\nFolketinget, Europa-udvalget, Brasilien, Sydamerika, Europa, Danmark\nfrås, misbrug, berettigelse\nDel Når Europaudvalget danderer den i Sydamerika – og DU betaler turen


Adgangskrav og optagelse på Psykologi (Bachelor) - Syddansk Universitet\nSDU Uddannelse Bacheloruddannelser Psykologi (bachelor) Adgangskrav\nBliv klar til at søge optagelse på Psykologi\nDu kan godt supplere i flere fag, men når du søger ind på Psykologi, må du højst afslutte ét suppleringsfag i perioden fra 5. juli og frem til studiestart d. 1. september. Øvrige suppleringsfag skal være bestået inden 5. juli.\nStandby er et ventelistesystem. En standby-plads kan blive til en studieplads det år, du har søgt ind, eller året efter.\nDu søger en standby-plads i dit ansøgningsskema på www.optagelse.dk og standby-pladserne fordeles i kvote 1 efter eksamenskvotient.\nVil du risikere at skulle vente i et år?\nHvis du får tilbudt en standby-plads d. 28. juli, vil du ikke få tilbudt en studieplads på en af dine lavere prioriteter. Før du søger en standby-plads, skal du derfor overveje, om du er villig til at vente et år med at starte på en uddannelse, eller om du hellere vil i gang i dette studieår men på en lavere prioriteret uddannelse.\nHar du fået en standby-plads, bliver du placeret på en venteliste og kan frem til 15. august samme år få tilbudt en studieplads med studiestart 1. september.\nHvis du takker nej\nHvis du takker nej til studiepladsen, mister du både din standby-plads og din studieplads og du må søge optagelse igen året efter på almindelig vis.\nDer kan også ske det, at du får tilbudt en studieplads efter 15. august. Når du får tilbudt en plads så sent, kan du tillade dig at sige nej tak uden at miste din studieplads. Du er altså sikker på en studieplads næste år, hvis du søger ind igen.\nHvis du ikke får tilbudt en studieplads, har du tilsagn om en studieplads i det efterfølgende studieår. Du skal så søge igen på www.optagelse.dk og i dit ansøgningsskema skal du markere feltet ’Jeg har tilsagn’.\nTilsagnet gælder kun den søgte uddannelse og du kan kun optages året efter. Du skal stadig opfylde alle adgangskrav til uddannelsen.\nAdgangskvotient i kvote 1: 11,2\nUddannelsens nummer på optagelse.dk: 17200


Få en finansbachelor i praktik - Erhvervsakademi Aarhus\nVirksomhedssamarbejde Praktiksamarbejde - Få en praktikant Praktiksamarbejde - Finansbachelor\nFå en finansbachelor i praktik\nPå finansbacheloruddannelsen skal de studerende i praktik på 5. semester efter 2 års studier. Praktikperioden starter i august.\nPå uddannelsens 4. semester begynder de studerende at specialisere sig inden for et af disse områder:\nFinansielle forretninger (bank)\nDe studerende har derfor et godt kendskab til branchen, inden praktikken starter.\nDe opgaver, praktikanten arbejder med i praktikperioden, varierer meget fra branche til branche. Her kan du se eksempler på praktikopgaver og bachelorprojekter - afhængig af specialiseringsområde:\nHåndtere mindre kundeporteføljer\nDeltage i kunderådgivningsmøder\nDen daglige kontakt med kunderne\nArbejde med virksomheders regnskaber\nSalg og rådgivningsmøder\nHåndtering af kundeforespørgsler\nKontering og registrering af bilag i Economic\nDebitor og kreditorstyring\nStyring af anlægsaktiver og afskrivninger\nSamtidig kan praktikanten deltage i de almindelige daglige rutiner som ekspedition, bogføring og servicering af kunder.\nDet er vigtigt, at både virksomhed og studerende får mest muligt ud af praktikforløbet. Derfor er det afgørende, at begge parter er klædt godt på fra starten og har en positiv og ambitiøs holdning til samarbejdet. Den studerende er i praktik for at udvikle sig og lære.\nFor at kvalitetssikre praktikken er der en række krav til praktikvirksomheden (pdf)\nPraktikperioden ligger på de studerendes 5. semester, som begynder medio august og varer fem måneder. Praktikopholdet afsluttes med et skriftligt oplæg og en mundtlig eksamen. På 6. og 7. semester har de studerende undervisningsfri torsdag og fredag, så der er god mulighed for, at de kan bevare kontakten til praktikstedet i den sidste del af deres uddannelse.\nPraktikopholdet kan evt. føre til, at den studerende efterfølgende samarbejder med virksomheden om brancheprojekter/det afsluttende bachelorprojekt, som foregår på 7. semester. Her har de studerende begrænset undervisning, og således god tid til at fordybe sig i bachelorprojektet i samarbejde med virksomheden.\nFinansbacheloruddannelsen er en 3½-årig professionsbacheloruddannelse. I praksis betyder det, at såvel det teoretiske som det praktiske vægter højt på uddannelsen. Uddannelsen retter sig særligt mod:\nRevision og økonomistyring\nEjendomshandel (private og erhverv)\nRepræsentanter fra alle brancher har været med at til at udvikle uddannelsen.\nAdgangskravene er en gymnasial uddannelse (stx, hhx, hf, htx).\nHer er eksempler på virksomheder, der har haft studerende fra finansbachelor i praktik.\nKaren Aarup Iversen\nTelefon: 7228 6272\nDownload information om praktiksamarbejde som printvenlig pdf\nKom til Company Day\nMød vores studerende til en snak om praktik- og jobmuligheder.


Nyhed : Rikke Møller Pedersen henholdsvis nummer tre og fire på alle tiders verdensrangliste | Dansk Svømmeunion\nRikke Møller Pedersen henholdsvis nummer tre og fire på alle tiders verdensrangliste\nMed weekendens to fænomenale Europarekorder er Rikke Møller Pedersen kravlet helt til tops på alle tiders verdensrangliste. I 200 m brystsvømning optræder den fynske svømmer som nummer tre og i 100 m brystsvømning, som nummer fire.\nSvømmeren Rikke Møller Pedersen har i den grad markeret sig som en atlet i absolut verdensklasse med weekendens to flotte Europarekorder i henholdsvis 100 og 200 m brystsvømning.\n2.18,52 var tiden i displayet efter 200 m brystsvømning finalen for Rikke Møller Pedersen lørdag aften i Odense Universitets Svømmehal. Det resulterede i Europarekord og en flot placering på alle tiders verdensrangliste som nummer tre.\nHer er Rikke kun overgået af Annamay Pierse, Canada, som indtager førstepladsen på ranglisten i tiden 2.16,83 og Leisel Jones, Australien, der ligger nummer to i tiden 2.17,75.\nDagen forinden, fredag, præsterede Rikke at sætte en blændende Europarekord i 100 m brystsvømning i tiden 1.04,59. Med denne tid finder vi nu Rikke på alle tiders verdensrangliste på en flot fjerdeplads.\nHer finder vi australieren Leisel Jones på førstepladsen i tiden 1.03,72. Jessica Hardy, USA, ligger nummer to i tiden 1.04,15 og den canadiske svømmer, Annamay Pierse, nummer tre i tiden 1.04,28.\nTilllykke til Rikke Møller Pedersen fra svømmeklubben FREM/STO95/NTC med weekendens stærke resultater.


Datatilsynets nye standardkontraktbestemmelser: Hvad er nyt? Og hvad skal du være opmærksom på? – UNITAS\nUNITAS svarer her på de almindeligste spørgsmål til Datatilsynets standardkontraktbestemmelser samt fremhæver en række ændringer.\nStandardkontraktbestemmelserne erstatter databehandleraftaleskabelonen\nStandardkontraktbestemmelserne er en revideret udgave af Datatilsynets databehandleraftaleskabelon og kaldes i det følgende Bestemmelserne.\nHelt overordnet skal det med, at Bestemmelserne i sin fulde udstrækning er gjort obligatoriske at aftale, hvis man vil opnå en forøget sikkerhed for efterlevelse, når man indgår en databehandleraftale. Væk er således den gamle skelnen mellem tekst, der skulle aftales, og tekst, der kunne aftales.\nEr jeg sikker, hvis jeg anvender Bestemmelserne?\nMan skulle tro, man var på sikker grund, hvis man anvender Bestemmelserne. Det er dog langtfra sikkert.\nHvor meget anvendelse af Bestemmelserne reelt nedbringer risikoen ved et tilsyn afhænger af, i hvilket omfang du reelt følger Bestemmelserne.\nDatabeskyttelsesrådet, som har godkendt Bestemmelserne, skriver således følgende (se understregning):\n”to the extent that organizations choose to make use of these standard provisions, the Danish SA, for example in connection with an inspection visit, will not examine these provisions in more detail.”\nDet vil I al sin enkelhed sige, at man kun er fredet i det omfang, man reelt har vedtaget Bestemmelserne uden at ændre dem. Har man blot udfyldt dem, vil man være fredet.\nMen er Bestemmelserne udfyldt forkert, på en utilstrækkelig måde eller på en måde, der strider mod andre vilkår i Bestemmelserne, må man forvente, at Datatilsynet vil interessere sig for afvigelserne, og at afvigelserne vil blive sanktioneret.\nHvad gør jeg, hvis jeg har anvendt Datatilsynets gamle skabelon?\nDatatilsynet har i det tilfælde manet til besindighed:\n”Organisationer, som har baseret sine databehandleraftaler på Datatilsynets oprindelige skabelon, bør dog ikke være bekymrede for, hvorvidt de fortsat overholder databeskyttelsesreglerne.\nDatatilsynet er opmærksom på det store tids- og ressourceforbrug, der kan være forbundet med at forhandle konkrete databehandleraftaler på plads, og tilsynet har derfor besluttet i vidt omfang og som et udgangspunkt fortsat at acceptere aftaler, der er baseret på tilsynets oprindelige skabelon, og som er indgået inden dags dato.”\nHvad hvis jeg ikke anvender Bestemmelserne?\nBestemmelserne må antages at sætte en ny standard for, hvad en databehandleraftale skal indeholde. Det giver derfor sig selv, at anvender man databehandleraftaler, der afviger fra Bestemmelserne, vil det medføre en forøget risiko for, at det vurderes, at man har begået en overtrædelse.\nKan jeg bruge Bestemmelserne i min europæiske koncern?\nDet er der selvsagt intet i vejen for. Datatilsynet har således netop stillet en engelsk udgave til rådighed.\nSamtidig kan man spørge sig selv, om det tyske eller det franske datatilsyn vil interessere sig for Bestemmelserne, hvis man har anvendt Bestemmelserne i hele sin europæiske koncern, eller om tilsynene også vil være tilbageholdende med at undersøge Bestemmelsernes indhold nærmere?\nHertil må man svare, at det må være sådan, at det som udgangspunkt alene er det danske Datatilsyn, der vil træde tilbage fra at undersøge databehandleraftaler nærmere.\nDet må dog nok også erkendes, at de europæiske datatilsyn samtidig vil respektere, at Bestemmelserne er blevet til gennem sammenhængsmekanismen i databeskyttelsesforordningen. Norge har som medlem af EØS da netop også tilkendegivet, at Bestemmelserne er anvendelige i Norge, da de er godkendt af Databeskyttelsesrådet.\nAlt i alt må det således antages, at det danske såvel som de europæiske datatilsyn vil undlade at undersøge databehandleraftaler nærmere, hvis det kan konstateres, at en dataansvarlig eller en databehandler helt generelt har vedtaget, at Bestemmelserne anvendes, samt at det kan konstateres, at det faktisk er tilfældet, at de er anvendt.\nI sidste ende har idéen med Bestemmelserne nok også været, at lette tilsynsarbejdet. Myndighederne har nok ikke den store lyst til at bruge ganske meget tid på at gennemgå databehandleraftaler – så hellere konstatere, at Bestemmelserne anvendes, og så bruge tiden på andre tilsynsopgaver.\nOmvendt kan tilsynet have skabt en del merarbejde for sig selv med Bestemmelserne, for nu er det lysende klart, hvis Bestemmelserne ikke anvendes, og så skal man til at læse de faktisk indgåede databehandleraftaler igennem.\nDer er fejl i Bestemmelsernes danske udgave. Hvad gør jeg?\nI den danske udgave af Bestemmelserne er der desværre indløbet i hvert fald tre fejl.\nI punkt 7.7 skal der ikke stå, ”Hvis databehandleren ikke opfylder..”, men i stedet, ”Hvis underdatabehandleren ikke opfylder..”\nI punkt 9.2 er der en henvisning til punkt 6.4. Men punkt 6.4 findes ikke. Der skal formentlig henvises til punkt 6.3 i stedet.\nI punkt 14.5 er ”den dataansvarlige” fejlagtigt angivet som navn på begge parter. Der skulle selvsagt have stået ”databehandler” det ene sted.\nFørst- og sidstnævnte fejl har ikke indsneget sig i den engelske udgave af Bestemmelserne.\nDet må antages at være ganske ufarligt at rette fejlene. Samtidig vil Datatilsynet formentlig selv få rettet dem snarest.\nHvad betyder det, at Bestemmelserne har forrang?\nBestemmelserne har forrang. Det betyder, at du i det samlede kontraktgrundlag skal sikre dig, at det alene er i Bestemmelserne, at der står noget om databeskyttelse.\nStår der noget om databeskyttelse andre steder i kontraktgrundlaget, som ikke er reguleret af Bestemmelserne, vil det som udgangspunkt indebære, at Bestemmelserne ikke er korrekt anvendt, og man mister herefter den beskyttelse, som Bestemmelserne giver.\nAt Bestemmelserne har forrang indebærer dog også, at man i et vist omfang er vaccineret mod forkert anvendelse af Bestemmelserne, så længe de øvrige vilkår om databeskyttelse i kontraktgrundlaget reelt dækker det samme som Bestemmelserne.\nSkal databehandleren tjekke, om den dataansvarlige gør noget ulovligt?\nDet kan slås fast, at databehandleren låner behandlingsgrundlaget fra den dataansvarlige.\nDet vil i al sin enkelhed sige, at databehandleren ikke skal have et selvstændigt grundlag for sin behandling af personoplysninger på vegne af den dataansvarlige.\nLeverer man hosting til det offentlige, vil man ”arve” behandlingsgrundlaget fra den offentlige institution, der er den dataansvarlige. I de fleste tilfælde vil det være grundlaget myndighedsudøvelse. Så langt, så godt.\nI punkt 4.2 i Bestemmelserne er det angivet, at databehandleren skal underrette den dataansvarlige omgående, hvis en instruks efter databehandlerens mening er i strid med databeskyttelsesforordningen, databeskyttelsesbestemmelser i anden EU-ret eller medlemsstaternes nationale ret. Det stod også i den gamle standarddatabehandleraftale.\nSom noget nyt, er det imidlertid medtaget, at parterne ”bør” forudse og overveje konsekvenserne, der kan følge af en ulovlig instruks, som den dataansvarlige har givet, og regulere dette i en ”aftale mellem parterne”.\nEftersom der står ”bør”, og da anbefalingen er indsat som en note, må dette forstås som, at parterne kan undlade at tage højde for denne situation, og at dette fravalg ikke påvirker, om man har anvendt Bestemmelserne korrekt.\nVil man følge anbefalingen, kan man starte med ganske enkelt at angive, at databehandleren ikke må følge en instruks, som databehandleren mener er ulovlig. Herefter må parterne i fællesskab komme til en overensstemmelse om lovligheden af instruksen.\nMen dette løser ikke det overordnede problem, som omhandler spørgsmålet om, hvorvidt databehandleren skal overvåge den dataansvarliges brug af databehandlerens services.\nAnvender den dataansvarlige databehandleren til at sende markedsføring ud til personer, der ikke har givet samtykke hertil, og databehandleren er vidende om det, må det antages, at databehandleren skal underrette den dataansvarlige samt eventuelt undlade at sende markedsføringsmaterialet. Dette forekommer formentlig kun ganske sjældent i praksis.\nHvor langt rækker databehandlerens undersøgelsespligt? Det er for tidligt at svare på, men på nuværende tidspunkt er det vores bud, at det ikke er nødvendigt, at databehandleren sætter et egentligt overvågningssystem op, der på en eller anden måde overvåger den dataansvarliges behandlingsaktiviteter gennem databehandlerens services nærmere. Retspraksis kan dog gøre os klogere.\nSkal både den dataansvarlige og databehandleren udarbejde en risikovurdering?\nDet er tydeliggjort i punkterne 6.1 og 6.2, at både den dataansvarlige og databehandleren skal udarbejde en risikovurdering, der dækker den aktivitet, databehandleren skal udføre på vegne af den dataansvarlige.\nDatabehandlerens risikovurdering skal ske ”uafhængigt af den dataansvarlige”. Den dataansvarlige skal dog stille den nødvendige information til rådighed for databehandleren, så databehandleren kan opfylde sin forpligtelse.\nSamlet set kan man sige, at enhver indgået databehandleraftale skal være ledsaget af i hvert fald to compliancedokumenter: Nemlig den dataansvarlige og databehandlerens risikovurderinger.\nHar man således indgået en række databehandleraftaler, og eventuelt anvendt Bestemmelserne, men mangler man sine risikovurderinger, vil der herefter være tale om en overtrædelse af databeskyttelsesforordningen.\nDet må dog være muligt for især databehandleren at udarbejde en standardrisikovurdering, der dækker de behandlingsaktiviteter, som en tilbudt service medfører.\nHvilke sikkerhedsforanstaltninger skal nævnes?\nKun supplerende sikkerhedsforanstaltninger skal nævnes i bilag C.\nKommer den dataansvarlige således frem til på baggrund af sin risikovurdering, at databehandlerens eksisterende sikkerhed er tilstrækkelig, vil det ikke være nødvendigt at beskrive de relevante tekniske og organisatoriske foranstaltninger i bilag C. Dette forudsætter dog selvsagt, at den dataansvarlige har taget kvalificeret stilling til den eksisterende sikkerhed hos databehandleren.\nDu skal angive den særlovgivning, som påvirker behandlingsaktiviteten efter ophør\nEr databehandleren forpligtet til at opbevare personoplysninger, efter tjenesten er ophørt, skal det fremgå af databehandleraftalens punkt 11.2, hvad det er for lovgivning, der binder databehandleren.\nParterne skal adskille de forskellige behandlingsaktiviteter og udfylde bilag A for hver behandlingsaktivitet\nSpørgsmålet er herefter, hvornår der er tale om to forskellige behandlingsaktiviteter, der kræver, at man udfylder et særskilt bilag A.\nDatabehandlerne skal nok vænne sig til, at hver enkelt service, de tilbyder, skal have sin egen bilag A med oplysninger om den specifikke behandling af personoplysninger.\nSamtidig må det antages, at mange dataansvarlige får svært ved at holde styr på, om en service, der købes samlet rent aftaleretligt, reelt skal adskilles rent databeskyttelsesretligt.\nDet skal specificeres så meget som muligt, hvilke personoplysninger, der vil blive behandlet\nDet vil således ikke være nok i bilag A at angive, at der behandles almindelige personoplysninger. Det skal fremgå direkte, hvad det er for personoplysninger, der behandles.\nDu må ikke bare henvise til hovedaftalen\nI bilag C skal du beskrive behandlingens genstand/instruks. Her er det ikke længere – som ofte set – nok at henvise til hovedaftalen.\nDet må således antages, at mange it-serviceydere skal kunne beskrive deres service med en højere grad af præcision end i dag, herunder eksempelvis ved hjælp af en dataflowbeskrivelse eller en redegørelse for servicens sammensætning af behandlingsprocesser.\nDet skal konkretiseres, hvordan databehandleren skal bistå\nI bilag C, punkt C.3, skal det fremgå konkret, hvordan databehandleren skal bistå den dataansvarlige med overholdelse af de registreredes rettigheder. Det vil sige, at det ikke er nok, at det er angivet, at databehandleren skal bistå. Det skal fremgå, hvordan databehandleren skal bistå.\nDet samme gælder databehandlerens bistand i forhold til anmeldelse, underretning, udarbejdelse af konsekvensanalyse samt høring af den kompetente tilsynsmyndighed.\nOmfang og udstrækning af bistandsforpligtelsen skal overvejes og beskrives. Ikke alle bistandsforpligtelser vil være relevante i alle tilfælde, herunder for eksempel hvis der ikke skal udarbejdes en konsekvensanalyse.\nDatabehandleren skal med andre ord sætte sig ned og gennemtænke, hvordan man helt konkret vil arbejde med en anmodning om indsigt, en anmodning om sletning, en anmodning om dataportabilitet osv.\nDet samme gælder for eksempel en brudsituation. Hvad gør databehandleren her for at hjælpe den dataansvarlige?\nHerefter skal det beskrives i en procedure, hvordan databehandleren konkret reagerer i de enkelte situationer, hvorefter der kan henvises til denne procedure i punkt C.3.\nSkal jeg have en revisionserklæring fra databehandleren?\nDet er ikke et krav, at databehandleren får udarbejdet en revisionserklæring fra et revisionshus efter eksempelvis ISAE 3000-standarden. Den dataansvarlige kan heller ikke kræve en sådan erklæring.\nDen dataansvarlige skal i stedet forud for indgåelsen af Bestemmelserne i forlængelse af sin risikovurdering fastlægge, hvordan man vil føre tilsyn med databehandleren og eventuelt dennes underdatabehandlere.\nDer er i øvrigt ikke noget nyt i denne aktive tilsynsforpligtelse. Den har været gældende også under persondataloven.\nDen dataansvarlige skal have adgang til databehandlerens system ved revisioner, herunder inspektioner\nDet er angivet som noget nyt, at den dataansvarlige som udgangspunkt skal have adgang til databehandlerens “systemer”.\nDenne udvidelse af tilsynsretten følger direkte af Databeskyttelsesrådets udtalelse til Datatilsynet. Rådet mente således, at tilsynsretten skulle udvides (afsnit 46, side 14):\n”Indeed, rights of the data controller in the framework of inspections and/or audit should not be limited to the facilities of the processor or sub-processors. The data controller should have access to the places where the processing is being carried out. This includes physical facilities as well as systems used for and related to the processing.”\nHvad der præcist ligger i dette, og hvordan det skal udspille sig i praksis, tør vi ikke gætte på, men der synes umiddelbart at være tale om en noget vidtgående adgang, der kan vise sig at være ubehagelig for databehandleren.\nDet er dog formentlig ikke mange dataansvarlige, der vil gøre brug af retten, hvis det overhovedet lykkes at få databehandleren til at acceptere et vilkår om adgang til ”systemerne”.


Bisonokser - lær mere om USA's bisonokser - se hvorfor du skal holde afstand til disse prægtige dyr\nBison på morgentur i Yellowstone National Park\nBisonokser er store dyr. De er 1,5 til 2 meter høje over skulderen, mellem 2 og 3,5 meter lange (fra hoved til hale) og deres skarpe horn kan blive op til 60 cm lange. De vejer mellem 400 - 1000 kg, og har enorme kræfter. De kan vælte mere end 900 kg. Trods deres størrelse så kan de løbe med en hastighed på 65 km/time. Deres primære føde er græs.\nDer lever ca. 15.000 vilde bisonokser i USA (og en del flere i fangenskab eller reservater). Bisonokserne lever i flokke. Den største flok findes i Custer State Park i South Dakota, men der findes flokke langt flere steder. De kan blandt andet ses i Yellowstone National Park og omkring Henry Mountain i Utah. Vi har også set en flok på Antelope Island ved Salt Lake City, der gik og græssede.\nBisonokser vil angribe, hvis de bliver provokeret, og i Yellowstone national park er der langt flere angreb af bisonokser end af bjørne. Så hold sikker afstand og lad være med at klappe dem, også selv om det er en fredeligt græssende bison, der står i vejkanten.\nBison i morgensolen i Yellowstone National Park\n› › Bisonokser\nHer har I mulighed for at stille spørgsmål eller give kommentarer til bisonokser.


Vægttab uden slankekur: Tab dig med 3 simple tricks i 2020\nFagligt opdateret: 02/07/2020\nHURTIGT VÆGTTAB: OVERSIGT\n1. Hold igen med sukker og stivelse\n2. Slankemad: Spis protein, fedt og grøntsager\nVægttab: Grøntsager med få kulhydrater\nDe perfekte opskrifter til vægttab\n3. Dyrk vægttræning 3 gange om ugen\n4. Slankeprogram: Hurtigt og stabilt vægttab\nEn ugentligt “fridag” på kulhydrater\nTab dig: Andre tips til et nemt (og hurtigt) vægttab\nTab dig: Du behøver ikke at sulte dig selv\nDu kan tabe dig hurtigt ved hjælp af mange forskellige slankekure.\nMen selvom du vil opnå et vægttab, så vil du gå rundt og være sulten og utilfreds...\nOg hvis du ikke lige frem har en jernvilje, så vil sulten få dig på afveje i løbet af ret kort tid!\nDisse 3 råd til vægttab vil:\nBetydeligt mindske din appetit.\nFå dig til at tabe dig hurtigt, uden at du hele tiden er sulten.\nSom en ekstra bonus forbedre dit stofskifte\nAlt dette bakkes op af videnskabelige undersøgelser;\nDet vigtigste for en vellykket og effektiv vægttab uden strikse slankekurer er at holde igen med sukker og stivelse (kulhydrater).\nBegge dele er nemlig fødevarer, der mest stimulerer frigørelsen af insulin. Hvis du ikke er klar over det, så er insulin kroppens vigtigste fedtlagrende hormon som stopper dit vægttab.\nNår insulinniveauet daler er det meget nemmere for fedtet at slippe væk fra fedtdepoterne, og så kan kroppen begynde at forbrænde fedt i stedet for kulhydrater.\nEn anden fordel ved mindre mængder af insulin er, at dine nyrer udskiller overskydende natrium og vand fra kroppen, hvilket dermed reducerer oppustethed og unødvendig vandvægt (1, 2).\nDenne graf er fra en undersøgelse med fokus på vægttab, der sammenlignede slankekurer bestående af få mængder kulhydrater og få mængder fedt, som overvægtige/fede kvinder deltog i (3).\nVægttab: Lav fedt diæt (øverst) vs lav kulhydrat diæt (nederst).\nDeltagerne spiste få mængder kulhydrater, indtil de var mætte, mens gruppen, der spiste få mængder fedt, fik begrænset kalorier og var stadig sultne.\nHvis du fjerner kulhydraterne og således reducerer mængden af insulin, vil du automatisk begynde at spise færre kalorier uden at være sulten hele tiden og dermed opnå et større vægttab (4).\nMindre insulin i blodet sætter altså fedttabet på “autopilot” og vil resultere i et vægttab.\nKort sagt: Fjern sukker og stivelse (kulhydrater) fra din kost, og dit insulinniveau vil dale sammen med din appetit, og du vil kunne tabe dig uden sult.\nAlle dine måltider skal indeholde en proteinkilde, en fedtkilde grøntsager med få kulhydrater.\nHvis du sammensætter dine måltider på den måde, vil dit indtag af kulhydrater automatisk placere sig indenfor de anbefalede rammer på 20-50 gram om dagen som er perfekt for slankemad og vægttab.\nSpis løs af disse madvarer.\nKød – Oksekød, kylling, svinekød, lam, bacon osv.\nFisk og skaldyr – Laks, ørred, rejer, hummer osv.\nÆg – Økologiske eller fra fritgående høns er bedst.\nDet kan simpelthen ikke siges for mange gange, hvor vigtigt det er at spise rigelig med protein for et varigt vægttab.\nDet har vist sig at kunne øge stofskiftet med 80 til 100 kalorier om dagen (5).\nProteinrige slankekurer kan også mindske de maniske tanker om mad med 60%, halvere trangen til et lille måltid inden sengetid samt gøre dig så mæt, at du automatisk vil spise 441 færre kalorier om dagen…blot ved at tilføje protein til din kost! (8).\nSå når det drejer sig om at tabe sig og vægttab, er protein kongen over slankemaden. Uden tvivl.\nGrønne grøntsager indeholder generelt få kulhydrater og er gode til vægttab.\nOg du kan roligt fylde hele tallerkenen med disse kulhydratfattige grøntsager. Du kan rent faktisk spise enorme mængder af dem uden at overstige de 20-50 gram kulhydrater om dagen.\nTalg (afsmeltet fedt fra kvæg eller får)\nSpis 2-3 måltider om dagen. Hvis du bliver sulten i løbet af eftermiddagen, så tilføj et 4. måltid.\nDu skal ikke være bange for at spise fedt, for hvis du spiser få mængder af både kulhydrater OG fedt, er det dømt til at mislykkes. Du vil ganske enkelt have det elendigt , give hurtigt op og ikke opnå dit ønskede vægttab.\nDet bedste fedt er kokosolie. Den er rig på de fedtstoffer, der kaldes mellemkædede triglycerider (MCT). Disse fedtstoffer gør et bedre stykke arbejde end andre og kan øge stofskiftet en anelse (10).\nSå der er altså ingen grund til at frygte disse naturlige fedtstoffer, og i nye undersøgelser fremgår det endda, at mættet fedt slet ikke øger risikoen for hjertekarsygdomme (12).\nKort sagt: Tilbered dine måltider, så de indeholder en proteinkilde, en fedtkilde samt grøntsager med få kulhydrater. Det vil holde dig inden for de 20-50 gram kulhydrater, som du højst skal spise om dagen, og det vil samtidig sænke dit insulinniveau drastisk.\nVi har skrevet e-bogen “Den essentielle KETO-kogebog” som indeholde mere end 120 opskrifter med meget lavt indhold af kulhydrater. Her kan du trykt lave alle de nemme og hurtige opskrifter og vide at du kan spise dig mæt og tabe dig på samme tid! Få adgang med det samme ved at klikke her.\nVægttab: Styrketræning er den bedste form for træning.\nMed denne kost behøver du ikke at dyrke motion for at tabe dig, men det anbefales.\nDen bedste løsning er at tage i træningscenteret 3-4 gange om ugen. Varm op først, løft noget jern og stræk derefter ud.\nHvis du ikke har trænet før, kan du spørge en træner på stedet til råds.\nNår du løfter vægte, vil du forbrænde nogle kalorier og dermed undgå, at dit stofskifte bliver langsommere, hvilket er en almindelig bivirkning, når man taber sig (14).\nFlere undersøgelser af kulhydratfattige slankekurer viser, at du endda kan opbygge lidt muskelmasse, mens du taber en hel del kropsfedt (16).\nHvis vægttræning ikke er din kop te, kan du vælge en mere enkel form for konditionstræning, såsom at løbe, svømme, cykle eller gå ture. Dog er det bedst at dyrke intens motion så i stedet for at løbe i 1 time så tag 15 minutters interval træning for et hurtigt vægttab.\nKort sagt: Det er bedst at dyrke en form for modstandstræning, såsom vægtløft for et hurtigt vægttab. Alternativt kan du konditionstræne men det er ikke så effektivt.\nOk vi tager lige en 4. mulighed…\nGrunden til at mange slankekurer ikke virker er at de giver for få resultater for langsomt. Det er derfor vi har lavet vægttabsprogrammet "Slank på 3 uger". Du kan ikke opnå et hurtigere og nemmere vægttab end med dette program. Se om det er noget for dig her.\nDet er bedst, at du holder dig til de sundere kulhydrater, såsom havre, ris, quinoa, kartofler, søde kartofler, frugter osv.\nMen det skal kun være den ene dag om ugen, for ellers vil du ikke opnå ret mange positive resultater.\nMen hvis du ikke kan leve uden et “snydemåltid” eller noget slik, så spis det på “fridagen”.\nSnydemåltider eller flere kulhydrater er IKKE nødvendige, men de kan opregulere nogle fedtforbrændende hormoner, såsom leptin og thyroid hormoner som har stor inflydelse på dit vægttab (17).\nDu vil tage lidt på i vægt på denne “fridag”, men det meste af det vil være vandvægt og du vil tabe det igen i løbet af 1-2 dage.\nKort sagt: Det er helt i orden at tage én dag om ugen, hvor du spiser flere kulhydrater, men det er ikke nødvendigt.\nDer er ingen grund til at tælle kalorier, men at holde en mad-journal er en god ide.\nDet er IKKE nødvendigt at tælle kalorier for at opnå dit ønskede vægttab, så længe du spiser få kulhydrater og holder dig til protein, fedt og kulhydratfattige grøntsager.\nDer findes mange kalorietællere, som du kan anvende for at kontrollere, hvor mange kalorier du indtager. Jeg kan personligt bedst li’ Cron-O-Meter, for den er gratis og nem at bruge hvis du insisterer på at tælle kalorier.\nDet vigtigste er at holde mængden af kulhydrater inden for de 20-50 gram om dagen, og få resten af dine kalorier fra protein og fedt.\nKort sagt: Det er ikke nødvendigt at tælle kalorier for at opnå vægttab med denne kost. Hovedreglen er, at du er standhaftig og kun spiser 20-50 gram kulhydrater.\nHer er yderligere 7 gode råd, som kan hjælpe dig med at tabe dig endnu hurtigere:\nDrik mere vand. Ifølge en undersøgelse fremgår det, at hvis man drikker vand en halv time før hvert måltid, spiser man færre kalorier og taber 44 % mere vægt. Det kan også øge stofskiftet en anelse (19).\nDrik kaffe eller te. Hvis du godt kan li’ en god kop kaffe eller te, skal du endelig fortsætte med at drikke det, da begge dele kan øge dit stofskifte (21).\nSpis et proteinrigt morgenmåltid. Undersøgelser viser, at folk, der erstatter kornbaseret morgenmad med proteinrige fødevarer, såsom æg, er mere mætte de næste 36 timer, og taber op til 65 % mere vægt (23).\nSpis tyktflydende fiber. Kosttilskud, der indeholder tyktflydende fiber, såsom glucomannan, kan hjælpe dig med at tabe dig, især omkring maven (25).\nAnvend mindre tallerkner. Det har vist sig, at folk automatisk spiser mindre, når de bruger mindre tallerkner. Lidt underligt måske, men det virker.\nSov godt. Når du sover dårligt, øger det kraftigt risikoen for, at du tager på i vægt, så det er ret vigtigt, at du sover godt og får det antal timers søvn, du har brug for (27).\nKort sagt: Det er vigtigt at holde sig til de 3 regler, men der findes nogle ekstra ting, du kan gøre for at fremme processen.\nVægttab: Så hurtigt går det (samt andre fordele)\nForvent et vis ubehag i de første par uger. Det skyldes tildels de mange affaldsstoffer i dine fedtdepoter der nedbrydes.\nDu kan forvente et større vægttab i løbet af den første uge, og derpå et mere moderat ugentligt vægttab.\nHvis du ikke rigtig har været på kur før, så vil du sikkert hurtigt kunne se resultater. Jo flere kilo du skal tabe dig, jo hurtigere vil du tabe dem.\nDe første par dage kan du føle dig lidt underligt tilpas eller direkte syg. Din krop har været vant til at forbrænde kulhydrater i mange år, så det kan tage lidt tid, før den vænner sig til at forbrænde fedt i stedet.\nDet kaldes for den “kulhydratfattige influenza” og varer som regel kun et par dage.\nFor mig er den overstået på 3 dage. Det er det vigtigt at bruge ekstra salt i din kost, f.eks kan du opløse en bouillonterning i en kop varmt vand og drikke det eller tilføje ekstra salt til maden. Det kan også anbefales at tage et magnesium tilskud før du går i seng.\nDerefter føler man sig gerne rigtig godt tilpas, positiv og fuld af energi. Og så er du officielt blevet et “fedtforbrændende monster” som hurtigt vil se et stort vægttab.\nTrods årtierne med anti-fedt hysteriet, har det rent faktisk vist sig, at en kur bestående af få kulhydrater også forbedre din sundhed på rigtig mange måder:\nBlodsukkeret er tilbøjeligt til at falde betydeligt på en kulhydratfattig kur (29).\nNiveauet af triglycerider er tilbøjeligt til at falde (31).\nDet lille, tætte LDL (det dårlige) kolesterol falder (32).\nHDL (det gode) kolesterol øges (35).\nBlodtrykket bliver meget bedre (36).\nOg som prikken over i’et har det vist sig, at kulhydratfattige slankekure er nemmere at følge i forhold til fedtfattige slankekure.\nKort sagt: Du kan forvente at tabe dig ret meget, men det kommer an på den individuelle, hvor hurtigt det går. Kulhydratfattige kure forbedrer også din sundhed på mange områder.\nHvis du har en eller anden form for sygdom eller lidelse, skal du først tale med din praktiserende læge, før du foretager nogle ændringer, for denne metode kan mindske dit behov for medicin.\nNår du reducerer kulhydraterne og sænker insulinniveauet, ændrer du det hormonelle miljø, og dermed “ønsker” din krop og hjerne et vægttab.\nDet medfører mindre appetit og sult, og fjerner således den væsentligste årsag til, at folk mister gejsten ved traditionelle slankekure.\nDet er bevist, at du kan tabe dig omkring 2-3 gange så meget som ved en normal fedtfattig, kaloriebegrænset kost (38).\nEn yderligere fordel for de utålmodige mennesker er, at det første tab af vandvægt allerede kan ses på vægten den følgende morgen.\nMed denne fremgangsmåde kan du spise god mad, indtil du er mæt, og alligevel opnå et stort vægttab helt uden en striks slankekur. Velkommen til paradis :-).\n* Resultater vil variere fra person til person.\n(1) Teri L Hernandez, The American Journal of Clinical Nutrition, Volume 91, Issue 3, March 2010, Pages 578–585, 27 January 2010\n(2) Carolyn A. Ecelbarger, Insulin's impact on renal sodium transport and blood pressure in health, obesity, and diabetes, 01 Oktober 2017\n(3) Brehm BJ, University of Cincinnati and Children's Hospital Medical Center, Cincinnati, April 2003\n(4) McClermon FJ, Department of Psychiatry and Behavioral Sciences, Duke University Medical Center, 15 Januar 2007\n(5) Veldhorst MA, NUTRIM School for Nutrition, Toxicology and Metabolism, Department of Human Biology, Maastricht University Medical Centre, Netherlands, September 2009\n(8) Department of Nutrition and Exercise Physiology, The University of Missouri, Columbia, Missouri, USA, April 2011\n(10) School of Dietetics and Human Nutrition, McGill University, Ste-Anne-de-Bellevue, Quebec, Canada, H9X 3V9 2002\n(12) The American Journal of Clinical Nutrition, Volume 91, Issue 3, March 2010, Pages 535–546, 13 Januar 2010\n(14) Department of Human Studies, University of Alabama at Birmingham, Birmingham, Alabama, USA, Maj 2008\n(16) Body composition and hormonal responses to a carbohydrate-restricted diet, 2002\n(17) Institute of Physiology, University of Lausanne, Switzerland, November 2000\n(19) Department of Human Nutrition, Foods and Exercise, Virginia Tech, Blacksburg, Virginia, USA, Februar 2010\n(21) The American Journal of Clinical Nutrition, Volume 49, Issue 1, January 1989, Pages 44–50 01 Januar 1989\n(23) Department of Psychology, Saint Louis University, Missouri, USA, December 2005\n(25) Experiences with three different fiber supplements in weight reduction, Januar 2005\n(27) Is obesity associated with poor sleep quality in adolescents? Neeraj K. Gupta, 24 Oktober 2002\n(29) Beneficial effects of ketogenic diet in obese diabetic subjects, 20 April 2007\n(31) Efficacy and Safety of a High Protein, Low Carbohydrate Diet for Weight Loss in Severely Obese Adolescents, Nancy F., August 2010\n(32) Separate effects of reduced carbohydrate intake and weight loss on atherogenic dyslipidemia, 01 Maj 20056\n(35) Long-term effects of a very-low-carbohydrate weight loss diet compared with an isocaloric low-fat diet after 12 months, Grant D Brinkworth, 13 maj 2009\n(36) Comparison of the Atkins, Zone, Ornish, and LEARN Diets for Change in Weight and Related Risk Factors Among Overweight Premenopausal Women, 2007\n(38) Systematic review and meta‐analysis of clinical trials of the effects of low carbohydrate diets on cardiovascular risk factors, F. L. Santos, 21 August 2012\nDenne side er anmeldt af: Stefen Øgaard Rating 10/10\nSara M - 06/05/2016\nGode tips! tak 🙂 Hvorfor skal brød smage så godt og være så usundt!\nOle Lund - 04/09/2016\nHvad med morgenmad hvad skal og må man spise ??? Hvad med rugbrød ?\nMichael Jensen - 28/09/2016\nHej Ole, det bedste er et par æg med evt bacon og grønsager til. Rugbrød er okay men helst ikke for meget.\njonas - 27/09/2016\nVivi - 31/10/2016\nKan man ogsåspise denne kur, når man har Stomi.\nMichael Jensen - 09/11/2016\nHej Vivi, det skal jeg ikke kunne sige, men du kan helt sikkert stryge sukker og hvide kulhydrater fra din kost uden problem. Snak dog med din læge før du laver store ændringer i dine madvaner!\nEbba - 14/11/2016\nJeg vil gerne tabe mig 30 kg, men jeg er altså kun til almindelig mad. Jeg elsker grønsager, men gider ikke spise al det moderne spelt, quina eller hvad det hedder, bulgur osv. osv. Jeg kan sagtens undvære hvidt brød, ris, pasta og kartofler. Det spiser jeg ikke meget af i forvejen, men jeg VIL have mine to skiver rugbrød hver dag ! Kan du hjælpe mig ?\nMichael Jensen - 13/01/2017\nDet er også helt fint! 2 skriver rugbrød om dagen er helt fint. Og du behøves ikke alt det der moderne halløj 😉 Bare spis masser af grønsager, god kvalitet fisk/kød, æg og bønner – så burde du se resultater\nPernille M - 20/11/2016\nI en uge har jeg været på den her kur og har ikke tabt mig, spiser som beskreven, så er lidt fusteret, vil gerne have nogle gode råd.\nHej Pernille, giv det noget tid. Det kan sagens tage et par uger eller endda en måned før du ser resultater. Husk også at tage dine mål da du sagens kan tabe fedt og tage muskler på – så derfor kan vægten godt lyve omkring dit fedttab.\nLouise - 22/03/2017\nJeg er nysgerrig – tabte du dig? 🙂\nLene Isager - 21/11/2016\nJeg forstår intet!\nNu har jeg været på grønsagssaft i 6 dage, uden så meget som et gram tabt. tværtimod ser jeg min vægt er forøget 1/2-1 kg.\nJeg havde en ide om at tabe mig 2-3 kg ved at indtage max 700 kcl /dagen. Men der sker ingenting.\nJeg dyrker motion 5 dage/ugen i 1 1/2 time ad gangen.\nPas på med at dyrke motion når du indtager få kalorier. Du stresser kroppen for meget og giver den ikke lov til at udskille de rigtige hormoner. Så længe du kun drikker saft eller indtager få kalorier så slap af og tag den med ro. Derudover kan saft også være fyldt med sukker. Du skriver grønsagssaft som burde være helt ok så længe du ikke putter for mange gulerødder eller frugter i?\npia - 26/11/2017\nhvad for grønsager, er best ???\nMichael Jensen - 05/12/2017\nAlt med lavt indhold af kulhydrater. Generelt alle grønsager der vokser over jorden.\nDorthe S - 01/12/2016\nHvor meget ødelægger det, hvis jeg bruger pinjekerne eller parmesanost ned til min broccoli?\nErstatning til evt. dressing?\nMichael Jensen - 16/12/2016\nHej Dorthe, det er skam en god ide! En god kvalitetsost i rimelige mængder er godt og pinjekerner – især ikke-ristede – er glimrende.\nBirgitte - 12/12/2016\nEr det godt at spise skyr (neutral med ekstra højt proteinindhold), med en frisk banan til? Til morgenmad.\nJa det er rigtig godt 🙂 hvis du kunne skære bananen ned til en halv ville det være endnu bedre og så tilføje lidt nødder og frø men det er småting!\nMalene - 12/12/2016\nHvis man vælger en kaloriefattig yoghurt ( Ca 250 g) til morgenmad og blander det med ca 3 spsk havregryn og et kvart æble. Kan man så “gemme” proteinerne til senere.\nHej Malene, det lyder som en fornuftig morgenmad. Dog skal du ikke gå for meget op i at tælle kalorier og mange “light”-produkter indeholder en masse dårlige sager. Derfor er det bedre at vælge en ikke-sødet version med et naturligt indhold af fedt. Du får en okay mængde proteiner fra både yoghurten og havregrynene så det skal du ikke bekymre dig om 🙂 Det er kun hvis du er fanatisk og vil af med de sidste par procenter at du skulle overveje at gå over til en mere proteinrig morgenmad uden frugt og kulhydrater. Tak for spørgsmålet!\nAnna jensen - 27/12/2016\nIft. proteinkilderne kan man så også spise bønner, kikærter og andre protein holdrige vegatabilske bælgfrugter?\nTine Rosenlund - 29/12/2016\nDu nævner det er godt at spise æg til morgenmad, men jeg kan ikke tåle æg… Ihvertfald ikke blommen, er der andre former for sund morgenmad du kan anbefale????\nHej Tine, skyr eller yogurt med nødder og evt. lidt frosne/friske bær !\nIngrid Hansen - 02/01/2017\nEr der forskel på rugbrød når det er ristet eller alm.\nHej Ingrid, ikke så længe vi snakker vægttab.\nHelle - 02/01/2017\nHej Michael! Mit nytårssæt er at jeg ikke må spise sukker i 2017. For 4 år siden gjorde jeg det samme og tabte 30 Kilo. Har de sidste par år langsomt taget 8 kilo på. Tøjet er begyndt at stramme så nu går den ikke længere?\nsådan Helle! Hold mig gerne opdateret (og tag før og efter billeder – super motiverende)\nMichael Kurell - 04/01/2017\nHej Michael, jeg er i gang med, en forhåbentlig god måde, at lægge mit om til, desværre er jeg “næsten” afhængig af tyggegummi, hvordan går det i tråd med kuren ? Tak for gode inputs.\nfedt! Tyggegummi er ok sålænge du vælger den sukkerfri version. Prøv dog at begrænse det en smule.\nFrederik - 04/01/2017\nNogen forslag hvad man kan tage med som madpakke skal lige siges at jeg kan spise meget og har ikke rigtig styr på alt det med kalorier selvom jeg lige har læst hele baduljen jeg er 18 år og vejer 100 Mvh frederik\nGætter på du går i skole og stadig bor hjemme? Når jeg skal spise ude og have madpakke med prøver jeg at lave ekstra aftensmad dagen før og så tage rester med. Hvis det ikke er muligt for dig så tag nogle hårdkogte æg, gulerødder, rugbrødsmadder og en banan med. Det er ikke super super low carb men en god kombo af nemt og sundt. Og vil hel sikkert stadig hjælpe dig med dit vægttab 🙂 og husk – ingen sodavand!\nEmilie J - 08/01/2017\nHvis man tager en løbetur på omkring 5 km hver anden dag, og laver et par omgange af appen “7 Minutes Workout” hver dag, er det så nok til at erstatte vægtløftningen? Jeg har også oplevet at jeg er blevet ret sulten efter at holde igen på kulhydraterne, har du et par gode råd?\nHvis du vælger at løbe så er det bedst at fokusere på enten interval træning eller en kort spurt. Ikke særlig behageligt men det er det intense der virker når det kommer til vægttab. Dermed ikke sagt at der er et hav af andre helbredsmæssige fordele ved løbetræning.\nMht kulhydraterne så tager det tid for din krop at vende sig til at forbrænde primært fedt i stedet for kulhydrater. Derfor din krop “skriger” efter brød, pasta og frugt fordi den rent faktisk sulter. Men det går over hvis du er standhaftig!\nN.P - 27/03/2017\nHar nu fulgt dette siden d. 1 januar og har tabt næsten 10 kg. men de sidste 3-4 uger har vægten stået stille.\nJeg er stadig overvægtig og ville rigtig gerne tabe mig yderliger 8-9 kilo.\nLever af grøntsager som vokser over jord og 1-2 stk. kød samt en god klat mayo, til frokost og aften. Hverdage spiser jeg ikke morgenmad, kun i weekender bacon og æg.\nKan jeg booste mit vægttab? Eller har du nogle fif til at sætte gang i vægttabet igen?\nMichael Jensen - 26/04/2017\nfedt! Jeg ville blive ved med det du allerede gør, og se om det ikke kunne få dig helt i mål. Desværre kommer der perioder med stilstand på vægten men det betyder ikke at din krop ikke ændrer sig. Giv det tid 🙂 Hvis du vil optimere endnu mere, så pres en halv citron i dit glas vand til maden. Det regulerer dit blodsukker. Du kan også bruge kolde bade hvis du er hardcore som forbrænder en masse kalorier!\nCorentin - 15/04/2017\nNogen foreslag til Hvad man skulle spise til frokost?\nNæsten alle hverdage spiser jeg en cremet grønsagssuppe (med kokosmælk) og en stor salat med kylling og bacon. Evt. rester fra aftensmåltidet dagen før.\nCharlotte - 25/04/2017\nPasta skal man udelukke – men er fuldkornspasta okay? Det er blandt andet på den indkøbsliste du har lavet, så det var lidt forvirrende.\nGlæder mig til at starte – lyder fantastisk!\nDet handler om dit ambitionsniveau 🙂 Hvis du kan klare dig uden pasta og andre hurtige kulhydrater så vil du opnå hurtigere resultater uden. Hvis ikke, så er fuldkornspasta ikke så slemt.\nJulie - 31/05/2017\nJeg kan ikke læse nogen steder omkring frugt.\nHvor meget frugt må man indtage og hvordan påvirker frugt kroppen i forhold til vægttab?\nMichael Jensen - 01/06/2017\nFrugt er ikke godt når det kommer til vægttab. Derfor hold dig til et stykker frugt om dagen hvis du prøver at tabe dig. Især de meget søde tropiske frugter indeholder meget frugtsukker så undgå helt dem. Bær er den bedste form for frugt hvis det er nødvendigt :-).\nDog hvis vi snakker om generelt sundhed så er 2-3 stykker frugt om dagen helt fint!\nAfsenderen på alt indholdet på denne hjemmeside inklusiv e-bøgerne.\nRelaterede artikler til vægttab og slankekur:


Netværk skaber grøn forandring i kommunerne - Gate 21\nFor mange virksomheder er kommunen en myndighed, man helst kun vil have sporadisk kontakt til. Men netværksalderen har også ramt kommunerne, og for et stigende antal af virksomheder er kommunen blevet en katalysator for grøn udvikling. Mange danske kommuner arbejder i dag aktivt med klimanetværk mellem forvaltningerne og lokale virksomheder. Og det virker.\nKommuner og virksomheder skal involvere sig sammen\nIfølge netværksekspert Andreas Rønne Nielsen fra Wanscher og Nielsen afhænger et effektivt kommunalt klimanetværk af en gensidig involvering mellem kommuner og virksomheder. Gensidigheden skaber nemlig produktive netværk. Det vil med andre ord sige, at netværk kan danne rammerne om nye initiativer og udviklingen af fx nye klimatiltag.\nAndreas Rønne Nielsen er ekspert i netværk hos Wanscher og Nielsen. (Foto: Wanscher og Nielsen)\n“Netværk er nyttige på det stadie, hvor du endnu ikke kan drifte, men hvor det, du skal udvikle, er noget nyt og anderledes. Det skyldes, at du i netværk har mulighed for at gøre den uformelle viden blandt deltagerne synlig. På den måde arbejder man i fællesskab frem mod nye løsninger”, forklarer Andreas Rønne Nielsen.\nKontakten er skabt\nAlle virksomheder har i forvejen en eller anden grad af kontakt med deres kommune. Enten fordi de er leverandør til kommunen på den ene eller den anden måde, eller blot fordi kommunen er den lokale myndighed, man samarbejder med om alt fra sygedagpenge til renovation. Det giver kommunen en unik adgang til virksomhederne, og ifølge Andreas Rønne Nielsen er det vigtigt at bruge denne kontaktflade som et fundament for et effektivt klimanetværk.\n“Kontakten er skabt på forhånd, og så er skridtet til at etablere netværk lidt lettere at tage. Men netværk er også en stor udfordring for kommunerne. De hierarkiske strukturer, som præger mange kommuner, kan være en direkte forhindring for den videndeling, der er så vigtig i et netværk. Men set fra min stol er der en udviklingsproces i gang lige nu. Kommunerne vil gerne være mere helhedsorienterede, og mange steder arbejdes der for mere gennemskuelige systemer, hvor viden kan få lov at vokse frit. Jeg kan se et stort potentiale for grøn vækst gennem de kommunale netværk”, forklarer han.\nGensidig kontrakt er vejen til succes\nDen gensidige kontrakt er altafgørende for om det kommunale netværk bliver en succes. Det betyder, at kommunerne skal forstå virksomhedernes udgangspunkt. Deltagelsen i et netværk skal helst gavne bundlinjen, medarbejderne, brandet eller kunderne. Ellers er det dødt på forhånd.\n“Den forretningsmæssige forståelse ligger ofte langt fra den kommunale virkelighed. De kommunale netværk der for alvor skaber resultater på fx klimafronten, er baseret på en generel resultatorientering, der er mere lig den sædvanlige kultur i det private erhvervsliv”, slutter Andreas Rønne Nielsen.\nEksempler på kommunalt forankrede klimanetværk\nProjektet Carbon 20 arbejder med at nedbringe CO2-udledningen fra små og mellemstore virksomheder med 20%. Det gør de bl.a. gennem lokale netværk i den enkelte kommune, hvor den kommunale medarbejder udveksler erfaringer og værktøjer med deltagervirksomhederne på de enkelte netværksmøder. Læs mere på projektet egen hjemmesiden.\nI Projektet Formel M arbejder seks kommuner sammen med lokale virksomheder om at nedbringe CO2-udledning fra pendlertransporten med 10%. Også her er netværksarbejdet mellem den kommunale projektdeltager og de enkelte virksomheder altafgørende for projektets succes.\nBallerup Kommune oprettede i 2008 et netværk for de af kommunens virksomheder, der gerne vil arbejde med klima og energibesparelser. Klimanetværket mødes jævnligt og udveksler erfaringer om klima og energispørgsmål\nI Århus Kommune arbejder Klimasekretariatet med nedbringelse af trafikken i bydelen Skejby. Her deltager en række lokale virksomheder i et transport-netværk, der arbejder på at kortlægge trafikken i området og iværksætte initiativer til at ændre transportvanerne i området.\nCopenhagen Cleantech Cluster driver en række klimanetværk for københavnske virksomheder. Der arbejdes blandt andet med branchespecifikke netværk og innovationsplatforme.\nLæs mere om Wanscher og Nielsen her.


Fords elektriske pickup styrer – Lyd & Billede\nFords elektriske pickup styrer\nLige så praktisk, som den er lækker: 70.000 har allerede reserveret den helelektriske monster-pickup Ford F-150 Lightning. Lyd fra B&O får man også.\nPubliceret 28/05/2021 - 09:15\nFord kan overhale Tesla indenom i kampen om at få den første elektriske pickup på markedet. Og det er ikke hvilken som helst pickup, men en elektrisk version af verdens mest solgte bil, F-150.\nDen elektriske Ford F-150 Lightning er producentens kraftigste pickup hidtil. (Foto: Ford)\nF-150 Lightning får det højeste drejningsmoment nogensinde for en F-150, nemlig 1050 Nm. Med sine 563 hk vil den kunne klare 0-100 km/t på 4,5 sekunder. Ikke dårligt for en bil på tre tons!\nDet gør, at den kan komme frem næsten overalt og kan trække tunge læs, nærmere bestemt 4.500 kilo, og desuden have en nyttelast på 900 kilo fordelt på ladet og frunken. Som i sig selv er på imponerende 400 liter og godkendt til over 180 kilo last.\nOg fordi batteripakken er fordelt over det meste af køretøjets underside, får den elektriske pickup et lavere tyngdepunkt og dermed bedre køreegenskaber end sine fossile søskende.\nFord F-150 Lightning kan drive alle dine værktøjer og endda hele ødegården. (Foto: Ford)\nPickuppen har også så mange smarte løsninger om bord, at vi virkelig håber, den kommer til Norden. Så vil vi købe en ødegård bare for at kunne forsvare at anskaffe en!\nHvad siger du til en strømkilde på hele 9,6 kW til at give strøm til værktøj og andre strømkrævende produkter, når du ikke er i nærheden af et elnet? I det vandtætte, drænbare rum under hjelmen finder man fire 120 volt strømudtag på i alt 2,4 kW samt to USB-porte. Som ekstraudstyr kan man få yderligere 7,2 kW med fire 240 volt udgange i ladet plus to inde i kabinen.\nInfotainment-systemet er centreret omkring en 15,5 tommers skærm, ligesom i Mustang Mach-E. (Foto: Ford)\nNyt infotainment-system og automatiske opdateringer\nFord F-150 Lightning får det nye infotainment-system, som Ford kalder SYNC4A, og hvis man vælger Lariat-udgaven, får man en 15,5 tommers touch-skærm. Det er det samme infotainment-system som i Mustang Mach-E, men med nogle ekstra funktioner skræddersyet til pickuppen. Såsom information om last og akseltryk og bakkeassistent til trailere.\nInfotainment-systemet tilpasser sig førerens vaner over tid og vil dermed give mere nøjagtige oplysninger om resterende kørelængde osv. Apple CarPlay og Android Auto er også på plads sammen med andre SYNC AppLink-apps.\nMed batteripakke langs hele undersiden får F-150 Lightning et lavt tyngdepunkt. (Foto: Ford)\nLariat-versionen af pickuppen er udstyret med et simpelt lydanlæg fra Bang & Olufsen med otte højttalere og en subwoofer. Og 640 watt forstærkerkraft. I modsætning til Mustang Mach-E er centerhøjttaleren udeladt her.\nHvor den fossile udgave af den nye F-150 også tilbydes med et højttalersystem med 18 enheder, kaldet Bang & Olufsen Unleashed, lader det ikke til at være en mulighed i den elektriske pickup.\nApp’en giver fuld tjek på last og balance. (Foto: Ford)\nPickuppen får en række avancerede teknologier, der gør den lige så nyttig, som den er cool. F.eks. total selvkørsel uden brug af rattet på mere end 160.000 km forhåndsgodkendte veje i USA og Canada.\nBilen har også en indbygget digital vægt, så man kan se i app’en, hvor meget vægt køretøjet er lastet med. Og fordelingen af denne vægt mellem for- og bagaksel. Dermed kan man let se, om man skal omfordele vægten på lasten for at få køretøjet i balance. Alt dette er ekstraudstyr.\nNæsten 500 km rækkevidde\nF-150 Lightning kommer i fire forskellige versioner og med to forskellige batteripakker, der rækker til 370 km eller 480 km i henhold til den amerikanske EPA-målemetode, som er strengere end WLTP, der anvendes i Europa.\n“Den er hurtigere end F-150 Raptor, kommer med firehjulstræk som standard, har uafhængigt baghjulsophæng, en power-frunk og strøm nok til dit hus i tre dage, og den vil løbende forbedres via OTA-opdateringer. 150 Lightning produceres på Rogue-fabrikken, hvor Henry Ford ændrede verden, og hvor min bedstefar stemplede ind hver dag. F-150 Lightning repræsenterer alt, hvad vi kan opnå i USA, når vi ser fremad,” siger CEO i Ford Motor Company Jim Farley.\nDigitalt instrumentpanel giver en moderne følelse. (Foto: Ford)\nFord F-150 Lightning pickup er som udgangspunkt beregnet til det amerikanske marked og kommer til salg i 2022.\nStartprisen for den mest nedskalerede udgave med det mindste batteri er omtrent den samme som for en almindelig fossil F-150 med tilsvarende konfiguration, ca. 40.000 dollars (før statslige tilskud).\nXLT-udgaven forventes dog at blive bestselleren. Den starter omkring 53.000 dollars med det mindste batteri og ditto motor (426 hk), men vil også være tilgængeligt med det største batteri og ditto motor. Hvis man vil have alt det fede ekstraudstyr, er det den, der kan skræddersys med det.\nHvis man derimod vil have Bang & Olufsen-lyd og den store infotainment-skærm, skal man vælge Lariat. Prisen på den er ikke opgivet.\nLad os under alle omstændigheder håbe, at denne pickup også kommer til Europa!\nSyns dt er en flot pickup.og fornuftigt og fedt på el. Men minus alt det unødvendige gejl som skærmen anlægget og helt sikkert det styresystem til at skulle Styre køre for en. Helt klart jeg først syntes om den pickup. Men intet udover føren af bilen skal føre bilen. Uden disse ting ville jeg når jeg fik råd købe en


Bevægeligt Akkurat Af Rasmus Graff → Køb bogen billigt her\nBevægeligt Akkurat - Rasmus Graff - Bog\nBevægeligt Akkurat er et system der genererer værker til opførelse, der genererer nye værker til nye opførelser, det er et cirkulært, forskydende system. Det kan med fordel spilles i rum med... Læs mere.\nInternethandel skal være helt sikker for brugerne. Vi vil derfor aldrig kompromittere sikkerheden. NETS har godkendt vores løsning for Internetbetaling, og det fungerer som den primære garanti for sikkerheden bag din betaling på Internettet. Derfor er det også fuldstændig sikkert at handle og foretage betaling hos Gucca.\nUagtet hvilke produkter du køber hos Gucca, får du altid 30 dages fuld returret. Med andre ord medfører det, at hvis du af forskellige grunde ikke måtte ønske at beholde din vare, kan du naturligvis bare sende dine varer retur og få dine penge tilbage. Før du sender dit produkt retur, så har du altid mulighed for at kontakte os, såfremt du har spørgsmål eller er i tvivl.\nAt du som kunde modtager dit produkt både hurtigt og sikkert, er essentielt for os. Hvis vi er lagerførende, så vil du typisk få varen leveret indenfor 1-2 hverdage. Den præcise lagerstatus er altid tydelig ved hvert enkelt produkt. Du kan altid sende en e-mail eller ringe, hvis du er i tvivl om lagerstatus eller leveringstid.\nDer er mange betalingsmuligheder, når du køber hos os, og du vælger selv, hvordan du vil foretage betaling. Du skal naturligvis vælge den betalingsform, der passer bedst til dig. Du er altid garanteret en tryg og sikker handel, uanset hvilken betalingsmulighed du ender med at gøre brug af. Klik på det efterfølgende link, for at få de betalingsmuligheder der er tilgængelige. Desuden skal du huske på, at såfremt du anvender kreditkort, trækker vi først pengene den dag vi sender dit produkt.\nSkulle det ske, at du har problemer eller spørgsmål undervejs, så tag kontakt til os. Bemærk at vi er åben for henvendelse på hverdage imellem kl. 10-15, og vi er klar til at yde dig den hjælp, du ønsker, med godt humør og et smil på læben.\nNår du køber hos Gucca, kan du efterfølgende se, hvor langt forsendelsen er kommet. Efter gennemførsel af dit køb kan du få adgang til din ordreside. Fra din personlige ordreside kan du se, hvor langt din forsendelse er kommet i systemet. Når vi har sendt din vare, vil du i samme øjeblik få en e-mail fra os.\nRasmus Graff Claus Haxholm Yoyooyoy\nPartitur, Koncept, Ritual, Spil, Bevægeligt Akkurat, Bøger, Bog\nDin anmeldelse af Bevægeligt Akkurat\nproduct_stock_no product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path__forside path__bøger path__skønlitteratur path__rasmusgraff path__claushaxholm path__bevægeligtakkurat


»X Factor har den evne, at det ganske ubesværet kan synliggøre mangfoldige lag af samfundet og præsentere diverse personlighedstyper som de mennesker, de er, og ikke som perfekte idoler. Homoseksuelle, psykisk syge, spiseforstyrrede, nydanskere m.fl. med ambitioner om at blive musikalske gevinster, og hvis fællesnævner ikke er en afvigelse fra normen, men et potentielt unikum.«\nTorsdag d. 02. marts 2017, kl. 10.00\nDer er mange holdninger til X Factor. Nogle mener, at sangtalent-programmet ikke har været i stand til at levere sublim kunst og sågar har devalueret musikkvaliteten, mens politikere som Naser Khader for nylig har kritiseret det for at være en kulturløs popstjerne-produktionsmaskine, der ikke hører public service til.\nJeg synes, man skal stikke en finger i jorden og give konceptet kredit for at have nået ud til en bred skare, opnået enorm popularitet og nedbrudt fordomme gennem underholdning og for at være et socialt eksperiment, der stimulerer musikalitet og får seerne til at reflektere over, hvad kunst og de personlige narrativer, der udspiller sig på scenen, egentlig provokerer.\nMange skjulte talenter ville nok aldrig have set dagens lys, hvis det ikke var for konceptets rummelighed og dommernes evne til at anerkende forsømte potentialer samt kombinere intuitiv bedømmelse med en objektiv tilgang.\nFor nogle sæsoner siden valgte Patricia at stille op til en audition, på trods af en baggrund med svær depression, der kostede hende tre måneders ophold på psykiatrisk afdeling og flere års rehabilitering. Hun endte med at blive en af finalisterne efter en spændende udviklingsproces. Hendes indlevelsesrige »performance« fik selv den sjældent imponerede Blachman til at entrere euforiens paradis med hendes passionerede version af »Pagten«. Her nyder man ikke bare en englestemme, men finder det livsbekræftende, når en udfordret skæbne ikke lader sig hæmme af en diagnose.\nX Factor har den evne, at det ganske ubesværet kan synliggøre mangfoldige lag af samfundet og præsentere diverse personlighedstyper som de mennesker, de er, og ikke som perfekte idoler. Homoseksuelle, psykisk syge, spiseforstyrrede, nydanskere m.fl. med ambitioner om at blive musikalske gevinster, og hvis fællesnævner ikke er en afvigelse fra normen, men et potentielt unikum.\nDR1-programmets folkelige appel skyldes ikke mindst, at det er nede på jorden, inkluderer naboens søn og kollegaens kone, viser succes med begejstring og nederlag med en tilpasset portion empati og realisme og investerer i at professionalisere amatørisme. Set-uppet er teknisk udsøgt, tematisk dynamisk og sparer ikke på poetiske og følelsesbetonede segmenter, der til tider kikser og i andre tilfælde kulminerer i et strejf af genialitet. Kulisserne og scenen bliver et udpluk af den nuancerede virkelighed, som man ikke behøver at bestræbe sig på at forstå eller intellektualisere over, for den appellerer til sanserne og navigerer rutineret i hjernens krypter. På den måde er X Factor et samlingssted for masserne med et fælles sprog, uanset fagligt niveau, social baggrund og smag. Budskabet er enkelt:\nMan kan have et talent, uanset socioøkonomisk, kulturel eller national baggrund. Og alle får en chance til at bevise deres værd. Et faktum, som antropologer, integrations-fortalere og eksperter bruger ressourcer på at understrege – X Factor kan det bare.\nUndertippede Morten vinder X Factor 2017


Pynt med grønne buketter og dekorationer | ISABELLAS\nPynt med grønne buketter og dekorationer\nTag forskud på foråret med spirerende grønt i krukker og vaser. Vi guider dig til, hvordan du laver smukke buketter og dekorationer med masser af grønne planter!\nFredag, 2. januar 2015 - 12:09 - af Pia Buusmann / Foto: Jes Buusmann\nGrøn er forårsbebuder og symbol på nyt og spædt. Og så er det bare så kønt at se på, og derfor bruger vi ofte grønne blade og grene som fyld i buketter og dekorationer. Men hvorfor ikke gå hele vejen med det grønne og for en gangs skyld lade de grønne vækster være hovedpersonen?\nPynt med skønne grønne buketter og dekorationer\nPrøv også: 5 smukke nytårsbuketter\nGrøn er nemt at sætte sammen med andre farver, så du får buketter og dekorationer, der passer lige præcis til din smag og bolig.\nInspiration: Tryl med blå blomster\nI galleriet herunder guider vi dig til, hvordan du laver de smukkeste buketter. Blomsterne, som er brugt i opskrifterne, er alle nemme at få fat på i supermarkeder og blomsterbuketter, og så er de ikke særligt dyre.\nGrønne buketter og dekorationer\n5 hvid-rosa tulipaner\n1 stor vase med koldt vand\nGrene/stilke fra en Asparagus falcatus, seglasparges\n2 blade med lang stilk fra Maranta leuconeura, fiskeben\n1 stort bundt blade med stilk fra Tolmiea menziesii, mor og barn\nKlip lidt af tulipanernes stilke, og sæt dem ned i vasen. Stik stilke fra asparagus ind mellem tulipanerne. Stik så de 2 blade fiskeben ned bag tulipanerne − her er bagsiden på bladene vendt udad, da de har en svag rødlig farve, mens forsiden er grøn. Sørg for, at tingene i vasen er lidt vilde i deres udseende − altså hænger lidt ud over kanten på kanden. Stik så små bundter af Tolmia ned i buketten, så der ikke er ”huller” i den.\nNemme buketter i glas\nForskellige transparente glasvaser eller flasker med koldt vand\nStilke fra 1 stuebregne\nStilke med flamingoblomster\nStilke fra 1 julerose\nStilke fra 1 pot-teplante med jasmin\nRens bregnernes stilke for blade et stykke op ad stilken, og fordel dem i vaserne. klip nu lange stilke af flamingoen og julerosen, og stik dem ned i vaserne. klip lange stilke af jasminen, rens stilken for blade og sideskud, og stik dem ned i vaserne. lad stilkene stritte godt ud fra glasset, så buketterne får højde.\nPia Buusmann / Foto: Jes Buusmann\nNyttige grønne tips\nDe viste blomster er billige og fås i de fleste supermarkeder. Julerosen er nok den dyreste blomst, men kan plantes ud i haven, når jorden er fri for frost. Hos blomsterhandleren kan du købe enkelte stilke af blomster, der passer til farveholdningen i din bolig. De grønne planter er utroligt flotte, hvis du planter tre-fire stykker sammen i et fad. Væddeløberen er desuden rigtig god at tage stiklinger af. Klip et skud af planten, kom lidt koldt vand i et glas, og sæt skuddet i. Lad skuddet stå lyst og ikke for varmt, og det vil i løbet af ganske kort tid danne rødder, så det kan plantes over i en potte og vokse sig stort.\nRiv et ark brunt bagepapir i fire stykker. Kram det ene stykke i hænderne, og fold det ud igen. Brug det til at pakke om en lille stilk med blomster fra en brændende kærlighed og to små stilke fra en asparagus. Bind papiret sammen med et lille stykke sløjfebånd. Bind to stilke fra en faldskærm omkring båndet, og stik til sidst spidserne ind under hinanden, så de holdes samlet.\nSaucekande med brændende kærlighed\n1 gammel saucekande med koldt vand\n3 stilke med blomster fra en brændende kærlighed\n3 stilke fra en campanula\nBlade med stilk fra en adiantum, venushår\nKlip af hyacintens stilk, så blomsterhovedet kan hvile på kanten af saucekanden. Pluk den brændende kærlighed i mindre grene. Pluk de grønne blade af, og stik blomsterne ned i kanden. Stik campanulaen ned i kanten, så den bliver jævnt fordelt. Rens til sidst det nederste på venushårens stilke for blade, og fordel dem mellem blomsterne og ud over kandens kant.\nRose i grønt selskab\n6 spirende forårsgrene\n1 stor vase fyldt helt op med koldt vand\n1 stor ecuadorrose\n1 stilk viburnum\n4 lange ranker fra en Ceropegia sandersonii (faldskærm)\n1 stort blad fra en howeapalme med lang stilk\nGiv de spirende grene et skråsnit med en havesaks, og stik dem ned i vasen. Pluk de grønne blade af rosen, giv den og viburnum et skråsnit, og stik dem ned til grenene i vasen. Stik så palmebladet ned mellem blomsterne. Rens enderne på de 4 ranker faldskærm, og stik dem ned i vasen, så de har kontakt med vandet. Sno dem til sidst rundt om vasen.\nGrønne planter er hotte lige nu. Brug dem i buketter og dekorationer med enkelte stilke af farverige blomster eller alene i store vaser. På den måde kan du nemt og billigt indrette dig grønt og moderne.\nSkulpturel grøn buket med aurikelbund\n1 slank vase\n1 rustikt fad\nBlade fra Pteris og Chlorophytum comosum, væddeløber\nBlomsterhoveder fra aurikler i forskellige farver\nkom koldt vand i vasen og i fadet. klip de grønne blades stilke i forskellige længder, og stik dem ned i vasen sammen med stilke fra væddeløberen. Stil vasen på fadet. læg aurikelhoveder rundtomkring på fadet. Pluk blomsterne af hyacinten, og drys dem rundt mellem auriklerne, og læg også et par grønne blade på fadet. Har du for mange blomster og blade, kan du som vist her lægge dem i små kageforme med vand.\nLæs mere: Det siger din blomsterbuket om dig\nHent materialer til dine dekorationer i haven. Vi giver dig her inspiration til det smukke grønne, som er basis i enhver dekoration.\nPynt med pæoner\nPæoner er ualmindelige yndige at pynte med. Her kan du se, hvordan du laver en overdådig buket og et sommerligt kræmmerhus\nYndefulde perlehyacinter i buketter\nLav smukke buketter og dekorationer af de yndige perlehyacinter. Se her, hvordan du gør!


Nye skoledistrikter igen – Gladsaxebladet\nDet er uomtvisteligt, at der er nødt til at blive lavet nye skoledistrikter. Nogle skoler har for mange elever, hvorimod andre skoler har for få. De forslag, som der indtil nu har været flertal for, er dog samlet set for radikale ifølge Venstre.\nSocialdemokratiet har foreslået at flytte vejene omkring Maglegårds Allé og Søborghus Allé fra Søborg til Grønnemose skole. Det medfører en skolevej, der er 4-5 gange længere og meget mere usikker over bl.a. Gladsaxevej. Der er ingen høringssvar, som synes det er en god idé – tværtimod synes både beboerne og skolerne at det er et dårligt forslag. På det lille område har 185 borgere skrevet under på en underskriftsindsamling mod at flytte vejene. Venstre er helt på linie – de veje skal ikke flyttes fra Søborg skole, som de ligger lige op af.\nDer er igen fremsat et tåbeligt forslag om at flytte Haspegårdskvarteret til Skovbrynet skole. Det er en absolut dårlig, usikker og længere skolevej gennem Novo´s industrikvarter. Heldigvis blev det igen afvist i 6. time.\nMange borgere har opfordret til at Toftekærsvej og Snogegårdsvej fortsat skal tilhøre Vadgård skole. I stedet kan man flytte området nordvest for Gammelmosevej til Stengård skole. Disse veje har en kortere og bedre skolevej til Stengård frem for Vadgård skole.\nVenstre mener at det er vigtigt at lave langtidsholdbare skoledistrikter med sikre skoleveje for de nye skoledistrikter, der vedtages.\nPia Skou, Venstre