Klassisk liberalisme – Liberale tanker\nKlassisk liberalisme20 minutters læsning\n1. Markedsøkonomien er basis for samfundet\n2. Interventionismen er vejen til socialismen\n3. Frivillig velgørenhed kan løfte den sociale opgave\n4. Fred er afgørende\nDen klassiske liberalisme udsprang i kølvandet på den enevældige konges magt over sine undersåtter og hans særlige privilegier, han alene stod hævet over loven. Liberalismens kerne gav borgerne deres egne rettigheder, ret til at eje hvad de igennem frivillige aftaler arbejder sig til at opnå og ret til at forsamle, til at sige og mene hvad de ville og til at blive behandlet retfærdigt af det retslige system. Særligt gennem den sidste tid af kongemagtens herredømme havde retssystemet taget en drejning mod større undertrykkelse af borgerne, og den enevældige konge i Danmark var særligt anset som værende despotisk. Gradvist lykkes det for liberale tænkere at vende den faktiske retstilstand i magtens centrum.\nHenrik Gade Jensen, Menneskekærlighedens værk, s. 184\nDanmark havde under enevælden fra 1660-1848 en af Europas mest absolutistiske forfatninger, Kongeloven fra 1665, som i 1683 blev supplementeret af lovværket Danske Lov. Kongeloven gav Danmark et ry i Europa som diktatorisk og undertrykkende, fordi europæiske intellektuelle tog enevældens forfatning for en beskrivelse af den faktiske retstilstand, hvad der ikke altid var tilfældet. Især i den sidste halvdel af enevælden blev Danmark opinionsstyret af oplyste adelige og embedsmænd, og i slutningen af 1700-tallet var praksis langt mere liberal end ordlyden.\nLiberalismen var en modreaktion på enevældens magt og privilegier, men opstod ikke som en komplet politisk teori, det tog mange år at udvikle, og som årene gik blev det filosofiske system mere udviklet i både teori og praksis.\nDe grundlæggende værdier for den klassiske liberalisme er lighed for loven, fred i og mellem samfund og ejendomsrettens ukrænkelighed (samt de heraf følgende personlige friheder, indenfor religion, forsamling, nærings- og ytringsfrihed). De klassiske liberale tæller fx Adam Smith, John Locke, Jean-Baptiste Say, Frederic Bastiat, Ludwig von Mises og Nikolai Frederik Severin Grundtvig. I daglig tale siger vi at hvis man er tilhænger af at staten kun skal sørge for “politi, retsvæsen og militær” så er man en klassisk liberal. Underforstået er uddannelse, arbejdsløshed, sygdom og alderdom ikke noget staten skal varetage nogens interesser i. Staten skal beskytte ejendomsretten og lade markedet være i fred.\nHer er Ralph Raicos beskrivelse af liberalisme ganske velplaceret:\nRalph Raico, Classical Liberalism and the Austrian School, s 302.\nLiberalism is, in fact, the ideology of the capitalist revolution that prodigiously raised the living standards of the mass of people; a doctrine gradually elaborated over several centuries, which offered a new concept of social order, encompassing freedom in the only form suited to the modern world. Step by step, in practice and theory, the various sectors of human activity were withdrawn from the jurisdiction of coercive authority and given over to the voluntary action of self-regulating society.\nPå flere områder er der dog uenighed. Transportsektoren og visse infrastrukturer (såsom, veje og “naturlige monopoler” som vandværker, varmeværker osv) skal staten alligevel regulere, for nogle. Penge er også et omstridt emne, skal staten monopolisere pengeproduktionen og forsøge derigennem at optimere samfundsnytten? Er penge noget staten skal blande sig i? Må staten stemple guldmønterne? Skal guld være penge? Skal staten subsidiere uddannelse? Skal staten tage sig af de absolut svageste der ikke kunne tjene til dagen og vejen?\nPå trods af deres uenigheder var der dog et fællespunkt for deres tankegang: Staten var den eneste organisation i samfundet der måtte bruge vold og tvang mod borgerne. Staten er et legalt voldsmonopol. Freden i samfundet skulle lægges i statens hænder, hvor staten var betroet opgaven at opretholde beskyttelsen af ejendomsretten og de personlige friheder der udspringer af ejendomsretten. Udover denne ene opgave, at beskytte borgernes rettigheder mod aggressive elementer, både indenlands og udenlands, havde staten intet at gøre for samfundet.\nI den forstand var disse liberale såkaldte minarkister – tilhængere af kun et minimum af episoder hvor borgeren underkues af statens magt. For minarkisterne var tvang defineret som aggression mod person eller ejendom, eller akutte trusler herom. Staten skulle dermed sørge for frihed fra denne slags vold mellem mennesker, og fungerede ved at producere beskyttelse mod tvang der passede i denne snævre kategori. Der var kun et tilfælde hvor det var i orden at underkue borgere over længere tid, og det var i tilfælde af kriminelle dømt igennem en retfærdig rettergang. De klassisk liberale mente det var nødvendigt for at kunne afslutte konflikter mellem mennesker, at der skulle være een lov som blev anvendt til disse processer, at der var en uafhængig dommer og politiinstans der tog sig af disse konflikter. Uden en fælles lov var det dem ikke muligt at se en løsning på konflikt mellem borgerne. I sin essens er denne liberale tråd også influeret kraftigt af Thomas Hobbes vision – mennesket i naturtilstanden søger konflikt og samfundets nedbrydelse (mere om Hobbes i næste blogindlæg).\nMarkedsøkonomien er basis for samfundet\nStatens rolle i samfundet er at tage sig af at minimere aggressiv voldelig adfærd rettet mod personer eller deres ejendom. Ved at opretholde lov og orden i samfundet bliver staten en gevinst for samfundet. Når lovens opretholdelse varetages af staten, kan det gensidige samarbejde mellem samfundets individer begynde og markedsøkonomien bliver fundamentet for samfundets organisering og arbejde:\nLudwig von Mises, Human Action, s 258.\nThe market economy is the social system of the division of labor under private ownership of the means of production. Everybody acts on his own behalf; but everybody’s actions aim at the satisfaction of other people’s needs as well as at the satisfaction of his own. Everbody in acting serves his fellow citizens. Everybody, on the other hand, is served by his fellow citizens. Everybody is both a means and an end in himself; an ultimate end for himself and a means to other people in their endeavors to attain their own ends.\nLudwig von Mises var stor kritiker af statslig indblanding i markedsøkonomien. Ifølge ham var det ikke muligt for staten at blande sig og skabe en situation der for hele samfundets synspunkt var bedre end en markedet kunne skabe. Når staten blandede sig, skabte indblandingen utilsigtede konsekvenser, der var værre end udgangspunktet, og hvis ikke politikerne opgav ævred og rullede lovgivningen tilbage, måtte de fortsætte på stien mod den totale socialisme.\nEt godt eksempel på denne udviklingsmekanisme kan findes i samspillet mellem fagforeningernes påvirkning på arbejdsmarkedet og det ideologiske krav om sociale ydelser til arbejdsløse.\nLudwig von Mises, Human Action, s 374.\nOn the domestic market the unions to not tolerate the competition of the nonunionized workers and admit only a restricted number to union membership. Those not admitted must go into less remunerative jobs or must remain unemployed. The unions are not interested in the fate of these people. […] For the unemployed union members are not the only people wronged by the union’s policy of substituting higher wage rates. The interests of those excluded from membership are not taken into account.\nNår fagforeningerne lykkes at hæve lønningerne, sker det på bekostning af de grupper i samfundet som ikke er i fagforening samt en andel af fagforeningens egne medlemmer. Lykkes det at få alle arbejdere i alle sektorer i en fagforening af en eller anden slags, så skabes stadig arbejdsløshed. I stedet for at producere varer med manuelt arbejde, introduceres kapitalkrævende maskiner i stedet, eller produktionen forlader landet, for at fortsat være produktiv i kundernes øjne. Nogle arbejdere mister arbejdet, andre mister indtægt fordi de skal affinde sig med at arbejde i sektorer hvor ingen fagforening hersker over arbejdssituationen. Som antallet af arbejdsløse fagforeningsmedlemmer stiger, ønsker fagforeningerne at bruge de intellektuelles ideologi om lighed til at sikre at skatteyderne betaler for arbejdsløshedsdækningen, det erklærede mål er at sikre solidariteten med arbejderen. I Danmark tager dette form af dagpengesystemet og kontanthjælpen.\nFrem for at fagforeningerne er solidariske med egne medlemmer, så eksternaliserer de via staten omkostningerne ved deres førte arbejdsmarkedspolitik, og sørger for at skatteyderne betaler for, hvis ikke hele; så store dele af, effekterne af deres politik. Arbejdsløshedsforsikring var i gamle dage et privat foretagende, som gradvist blev indlemmet under staten som udviklingen af velfærdsstaten tog til. Dagpengesystemet finansieres i dag i høj grad af arbejdsmarkedsbidraget, som er en skat der tager 8pct af din indtægt, og har intet at gøre med din personlige risiko for arbejdsløshed. Da det er en skat, er den heller ikke en frivillig betaling. Den lille egenbetaling for medlemskab af en a-kasse dækker knap 20pct af udgifterne og denne bagatel bruges til at foregive at det er en forsikringsordning man selv kan fravælge.\nHer er det måske værd at indsætte at der ikke er nogen konflikt mellem de klassiske liberales syn på foreningsfriheden og deres aversion mod de etablerede fagforeninger som vi kender dem i dag. For at forstå kritikken mere nærgående så er det nødvendigt at sige at de klassiske liberale ikke forholder sig kritisk til foreninger af arbejdere der gennem frivillige og fredelige handlinger søger at forbedre deres vilkår. Arbejdsgiverens frihed til at sige nej til deres krav er stadig gældende i dette tilfælde. Først når fagforeningen træder ud over at bruge fredelige metoder, så bliver det nødvendigt for den liberale at sige fra overfor foreningen. Bruger fagforeningen midler som, hvis udført af almindelige private, er kriminelt, så er fagforeningen også kriminel og skal standses af politiet og underlægges retsvæsenets regler for straf. Her gælder ingen særlig lov. Det er helt legitimt og i overensstemmelse med den klassiske liberales opfattelse af tvang, at arbejdsgiveren siger nej til at ansætte medarbejdere der kræver en løn der er højere end arbejdsgiveren er villig til at betale. Arbejdsgiveren må ansætte andre der ønsker at arbejde for den tilbudte løn. Når fagforeningerne med statens velsignelse stiller op for at chikanere kunder og true nye medarbejdere fra at tage arbejde hos arbejdsgiveren, så er det tydeligvis i konflikt med beskyttelse af arbejdsgiverens og arbejdstagerens ejendomsret. Fagforeningerne må bruge fredelige midler til at opnå sine mål, ligesom alle andre i samfundet. Hverken fagforeningerne for arbejdsgiver eller arbejdstager må gribe til vold eller trusler herom for at få sine krav gennemført.\nTrinnene i udviklingen er således:\nFagforeningen ønsker at arbejderne skal have bedre vilkår\nFagforeningerne sikrer sig igennem voldsmetoder en højere løn til sine medlemmer\nArbejdsløsheden tager til pga. uligevægten skabt af fagforeningens plyndringstogt i markedet\nDe intellektuelle kritiserer kapitalismen for at være defekt fordi den skaber arbejdsløshed\nPresset af kravene om en fair indkomstfordeling indfører politikerne en lille arbejdsløshedsforsikring\nSkatterne stiger, også for fagforeningsmedlemmerne\nNår lønstigningerne begynder at skabe større arbejdsløshed end medlemmerne vil tolerere bremses lønkravet. Pga. den demokratiske struktur i fagforeningen, standses lønstigningen på et niveau der ikke skaber for stor risiko for afskedigelse fra arbejdspladsen. Ikke desto mindre vil nogle af medlemmerne have mistet arbejdet undervejs da markedsprocessen ikke er en uendelig hurtig proces. Det tager tid fra de nye lønkrav indføres til arbejdsgiverne reagerer på dem.\nResultatet af det initielle ønske om bedre vilkår for arbejdere er større arbejdsløshed og højere skatter. Ingen af delene er til arbejdernes fordel, kun til de privilegerede arbejdere der har kunnet beholde deres arbejde og hvis lønstigning har været så stor at de højere skatter ikke har opsuget hele stigningen.\nInterventionismen er vejen til socialismen\nInterventionisternes idé om indblanding og fordeling af indkomst var defekt fra starten, det løste ikke problemerne for samfundet når staten blandede sig i markedet. Resultaterne der flød fra statens indblanding ville være så dårlige at ny indblanding var nødvendig. I deres forsøg på at skabe velfærdsstaten ville det reducere produktionen, og gøre flere og flere afhængige af statens indkomstoverførsel. Når først indkomstoverførslen var begyndt at skabe socialklienter, begynder en negativ spiral. Hvor det før var gunstigt at gå på arbejde for lavtlønnede, bliver det nu en mulighed at vælge den offentlige indkomstoverførsel i stedet. Afhængig af personernes værdianskuelser, hvor højt selvoprettelseskraften vægter i deres afvejelser, vil det være mere eller mindre gunstigt at tage mod indkomstoverførslen. Denne søgen mod større indkomst og lempeligere vilkår på offentlig betalt ophold, hvis den var succesfuld, ville tillokke flere at vælge et liv på offentlig ophold, udvide klientellet og gøre det mere sandsynligt at stemmerne gik til at udvide ordningerne påny. Den ene mekanisme er at ydelsernes størrelse stiger og stiger, men den anden side af situationen er at skatterne også stiger og stiger. Forskellen mellem indkomstoverførsel og indkomst fra markedsøkonomien ville til stadighed eroderes og gøre problemet større.\nInterventionisterne ser også hvordan indkomstoverførslen giver de svageste i samfundet en hjælp, de svageste får større materiel velbefindende, og de intellektuelle vil lobby for at hjælpe flere mennesker. Staten har jo virkelig hjulpet de svageste i samfundet, så den næste gruppe der kan hjælpes skal også have en ydelse. Denne søgen mod at hjælpe flere og flere, samt at gøre hjælpen mere generøs er et politisk samarbejde mellem de intellektuelles ideologiske synspunkter (deres princip om lighed i indkomst har stor vægt) og bureaukraternes egen interesse i større budget og prestige. Det politiske samarbejde skaber desværre problemer for alle andre end de privilegerede grupper i samfundet, og som problemerne andre steder vokser, bliver nye grupper marginaliserede og falder under kategorien “svage”.\nFør 1961 havde man ikke stemmeret hvis man modtog offentlig hjælp, så udviklingen i statens socialhjælp gik forholdsvist langsomt. Det var drevet af de intellektuelle der ønskede at udvide ordningerne, og disse udvidelser kunne kun gennemføres hvis skatteyderne var med på idéen. Ideologien havde afgørende betydning i denne fase af velfærdsstaten. Med ændringen af forsorgsloven blev det muligt at være på offentlig forsørgelse og samtidigt stemme. Pludseligt blev det lettere at være politiker og tale for store sociale programmer betalt af skatteyderne, fordi der var mange vælgere som oplevede at det var nødvendigt at have disse ordninger, da det ikke var til at finde arbejde.\nBent Jensen, Vil der være hænder nok?, s 35.\nI 1961 reformeredes bestemmelserne om offentlig forsorg. Det system, der blev indført med Steinckes socialreform, blev afløst af mere generøse ordninger. Fattighjælpen med dennes tab af valgret blev nu helt afskaffet. Den sidste af 1800-tallets socialt diskriminerende bestemmelser forsvandt herved ud af den offentlige forsorg.\nUdover den negative samfundsudvikling der kunne sættes i gang ved at klientgøre store dele af befolkningen, var de klassiske liberale også mod større skatteopkrævning, ikke mindst fordi det angreb ejendomsretten (din indkomst er også din ejendom) og gav staten resurserne og muligheden for politisk indblanding i markedet, men også fordi det store statsapparat giver mulighed for at lobby politikerne for at skaffe sig selv, eller sin interessegruppe, særlige privilegier.\nLudwig von Mises, Human Action, s 273.\nIn an unhampered market economy the capitalists and entrepreneurs cannot expect an advantage from bribing officeholders and politicians. On the other hand, the officeholders and politicians are not in a position to blackmail businessmen and to extort graft from them. In an interventionist country powerful pressure groups are intent upon securing for their members privilegies at the expense of the weaker groups and individuals. Then the businessmen may deem it expedient to protect themselves against discriminatory acts on the part of the executive officers and the legislature by bribery; once used to such methods, they may even try tro employ them in order to secure privileges for themselves.\nDen ivrige stat, der blander sig i markedets gøren og laden, var derfor et element der kunne skabe konflikter mellem samfundets individer. De der søgte politisk indflydelse, vandt på bekostning af andre, og skabte særligt gode forhold for afgrænsede grupper. Det politiske arbejde kendetegnes ved at man opnår noget uden at yde noget til gengæld andre frivilligt vil have. Denne konfliktmekanisme var også væsentlig at adressere, fordi det på den ene side skabte en afhængighed af staten og på den anden side igangsatte en ond cirkel for samfundet som helhed.\nIndkomstoverførslerne var også et problem, og efter at have besøgt England og undersøgt de sociale problemer der var opstået her, formulerede N.F.S Grundtvig følgende, som beskrevet i Henrik Gade Jensens bog:\nHenrik Gade Jensen, Menneskekærlighedens værk, s 58:\nGrundtvig, der var medlem af Den Grundlovgivende Rigsforsamling 1848-1849, hørte til skeptikerne over for at indføre en generel forsørgelsespligt. Han anså forslaget for en national ulykke og ville have formuleret den mere restriktivt. “Det eer en almindelig Forsørgelsesret, som denne Paragraph stræber at indføre i Danmarks Grundlov, og saa høit og lydeligt, som jeg kan, maa jeg da protestere derimod som en af de største Ulykker, som kunde skee baade for Grundloven og, hvis den kommer til at staae i Grundloven, følgeligen ogsaa for hele Landet.”\nOg så refererer Grundtvig ret indgående erfaringerne fra England, som han havde besøgt flere gange i 1830’erne, og hvor en for storsindet fattighjælp førte til omfattende pauperisme. En pauper er ikke bare en fattig, men også afhængig, så pauperisme bliver et system af storstilet offentlig hjælp, der samtidig skaber afhængighed.\nFrivillig velgørenhed kan løfte den sociale opgave\nI stedet for at lade staten give indkomstoverførsel til de der blev kategoriseret som svage, så ønskede de klassisk liberale at bevare retten til selvhjælp og til frivillig socialhjælp. Staten skulle ikke tage sig af alle, den skulle i yderste tilfælde hjælpe ganske få mennesker fra at leve et kummerligt liv, men langt størstedelen af socialhjælpen skulle leveres af frivillige organisationer drevet af ønsket om at fastholde selvhjælpen på lang sigt. Problemets størrelse kunne i høj grad afhjælpes ved at liberalisere arbejdsmarkedet, bl.a. ved at fratage fagforeningerne sine privilegier, privilegier der tillader dem at true med, eller at bruge, vold uden retsforfølgelse. Var arbejdsmarkedet frit ville langt færre have behov for socialhjælp. Friheden for arbejdstager og arbejdsgiver var essentiel for et samfund der hviler på selvhjælp og frivillig socialhjælp.\nFor at håndtere de sociale begivenheder der kunne gøre et mindre antal almindelige mennesker fattige og svage, kunne private velgørenhedsorganisationer og privat forsikring klare problemerne. Det beskrives fint således:\nLudwig von Mises, Socialism, s 430:\nNo ordered community has callously allowed the poor and incapacitated to starve. There has always been some sort of institution designed to save from destitution people unable to sustain themselves. As general well-being has increased hand in hand with the development of capitalism, so too has the relief of the poor improved.\nI stedet for at se på kapitalismen som en en-øjet profitmekanisme, der intet har at bruge de fattige og syge til, ses igennem den klassiske liberalisme i stedet det frie samfund hvor borgerne bærende på næstekærlige værdier, hvis midler igennem den frie markedsøkonomi blomstrer, gør det i større udstrækning muligt at tilfredsstille samfundets svagestes behov over tid. Den frie udvikling af produktionen skaber gradvist et større overskud, hvor en del af samfundets indkomst bliver overført til nødlidende via frivillige organisationer. Overførslens størrelse bestemmes af summen af de enkelte donorers valg, de agerer på sine egne overbevisninger om, hvor meget er rimeligt at betale, hvem er ægte nødlidende og hvilken organisation der bedst varetager brugen af de velgørende midler. Som samfundets produktion øges af kapitalismens udvikling, takket være den stigende mængde kapital til rådighed, kan flere mennesker undvære flere resurser til socialhjælp. Samtidigt bliver produkterne bedre og billigere og løfter samfundets mulighed for at øge levestandarden for de uheldige heri. I dette perspektiv er en velgørenhedskultur, baseret på næstekærlighed, sympati og empati, vigtig at opretholde. Det er både vigtigt for den som giver, men også for den som modtager. Gøres hjælpen frivillig indskydes også markedsdisciplinen og -effektiviteten i driften af de velgørende organisationer. De giver ydermere mulighed for at have mange forskellige regelstrukturer, der hver gavner på forskellige måder.\nI denne vision af samfundet kan den klassisk liberale fastholde det sociale arbejde og samtidigt beskytte ejendomsretten mod statens ekspansion på dette område.\nFred er afgørende\nMarkedsøkonomien var også set af de klassiske liberale som en mekanisme til at øge sandsynligheden for fred i og mellem samfund. Hvor der ikke var handelsbarrierer var risikoen for krig mindre end hvor der var handelsbarrierer. Deres budskab var ikke, som man ofte hører gentaget fra dem som ikke har ønsket at sætte sig grundigt ind i synspunkterne, at frihandel sikrer fred i og mellem samfund. Frihandel var et gode der skulle fastholdes, et gode der kunne skabe sociale bånd på tværs af landegrænser, og vise at det er meningsløst med erobringstogter for materiel vindings skyld. Hvad nytter det at udvide landets grænser, hvis du alligevel skal købe produkterne fra egnen på markedet til samme pris som før erobringen? Hvilken materiel fordel har du af at producenten efterfølgende residerer indenlands, hvis det ikke er for at mindske din betaling til statens told? Andre årsager til krig findes i mennesket, disse drifter for erobring og blodsudgydelser skulle angribes intellektuelt og vises at de var i modstrid med menneskelig velbefindende. Et spinkelt håb om, at mennesket trods alt også vægter sin materielle tilstand højt på ranglisten af værdier, og at sprede budskabet om dette faktum ville dæmpe krigslysten for masserne. Måske var de klassiske liberale en smule naive på visse punkter, men på dette punkt var de realistiske.\nLudwig von Mises “Liberalism”, s 6:\nThe liberal critique of the argument in favor of war is fundamentally different from that of the humanitarians. It starts from the premise that not war, but peace, is the father of all things. What alone enables mankind to advance and distinguishes man from the animals is social cooperation. It is labor alone that is productive: it creates wealth and there with lays the outward foundations for the inward flowering of man.\nMateriel rigdom er ikke så vigtigt, påstås det af mange kritikere af liberalismen. De siger at mennesket indeholder rigdomme der ikke er materielle, og at den materielle rigdom ikke må tage forspring over den spirituelle, intellektuelle eller emotionelle, hvilken man end selv holder mest af. Det gennemgående fokus på de økonomiske friheder skaber tomme forbrugermennesker, hvor man i stedet burde skabe hele mennesker, der kan nyde deres rigdomme og se bort fra materiel skrammel.\nLudwig von Mises “Liberalism”,s XX\nIt is not from a disdain of spiritual goods that liberalism concerns itself exclusively with man’s material well-being, but from a conviction that what is highest and deepest in man cannot be touched by any outward regulation. It seeks to produce only outer well-being because it knows that inner, spiritual riches cannot come to man from without, but only from within his own heart. It does not aim at anything but create the the outward preconditions for the development of the inner life.\nPå trods af den klassiske liberalismes mange gode takter og tilhørsforhold til markedsøkonomien, det frie samfund og den vigtige ejendomsret som grundsten for arbejdsdelingen og samfundets eksistens, er der visse problemer i den klassiske liberalisme. De klassiske liberales fastholdelse af at demokratiet er vejen til det liberale samfund er usikkert. De liberale vidste godt at med demokratiet kommer også strømninger mod “ualmindelige” mennesker, altså en kamp mellem grupperinger i samfundet. En klassekamp mellem flertallet og mindretallet. De liberale kendte til disse farer, og i deres håb om at løse problemerne ved at binde statens magtbeføjelser, ønskede de en grundlov der beskyttede borgernes friheder mod overgreb fra staten. Et overgreb på den personlige frihed var et overgreb, hvad enten den var initieret af en diktatorisk eller demokratisk stat.\nDet er ikke længere et teoretisk spørgsmål om denne foranstaltning er effektiv til at dæmme op for demokratiets diktatoriske tendenser. Den har været en eklatant fiasko. Eksemplerne på denne intellektuelle fiasko findes overalt man søger. Den danske grundlov, hvor vag og elendig den er til at beskytte borgernes friheder, ville alligevel ikke have været et problem at overkomme for de socialistiske strømninger der i slutningen af 1800-tallet og starten af 1900-tallet tog sit indtog hos vælgerne og de politiske partier i Europa. Et af de bedre eksempler på denne fiasko er dog den amerikanske grundlov, der på trods af et tydeligt sprog, der ønskede at begrænser magten, havde den naivitet at give magten for fortolkning til den samme organisation som den ønskede at tilbageholde. Hvem skal få staten til at følge grundloven, når det er staten selv, der fortolker den?\nDet næste problem, hvis vi accepterer at det lykkes at fastholde den minimale stat til beskyttelse af ejendomsretten og de personlige friheder, er at de klassiske liberale tilsyneladende glemmer at produktionen af beskyttelse i sig selv er et økonomisk gode. Det betyder at det er udsat for præcis de samme problemer som alle andre goder: Hvis vi accepterer de økonomiske loves eksistens, så kan vi også sige ved at fastlægge et tvangsmonopol på beskyttelse, vil det føre til de samme problemer som et hvilket som helst andet monopol. I et tvangsmonopol bestemmer udbyderen præcis hvad denne ønsker at kræve som betaling for sin service. Det er forskelligt fra det frie marked. Hvis der kun findes en enkelt virksomhed på det frie marked der udbyder godet, så kan udbyderen ikke tvinge dig til at betale for produktet. Virksomheden kan heller ikke forhindre konkurrenter fra at opstå ved brug af vold mod dem. Det betyder at selv i det frie marked, hvor kun en enkelt udbyder tilbyder et økonomisk gode, kan du stadig som forbruger nægte at betale for en vare du ikke ønsker, og konkurrenter kan stå på spring for at overtage dele af markedet fra den eneudbyder der tidligere har udkonkurreret alle. Denne mulighed er ikke eksisterende i det statslige tvangsmonopol på beskyttelse. Du skal betale for statens beskyttelse, hvad end du bryder dig om det, eller ej. Prisen for denne monopoliserede beskyttelse kan staten også selv fastsætte, og den kan samtidigt med sit voldsmonopol afholde konkurrenter fra at tilbyde samme services til dig.\nGustave de Molinari, som kritiserede de klassiske liberales blinde punkt, mente at det var nødvendigt med konkurrence på markedet for produktion af beskyttelse, ligesom på alle andre markeder, fordi uden konkurrence vil prisen stige og kvaliteten falde.\nGustave de Molinari, The production of Security, s 58.\nSkulle det lykkes staten at afgrænse sine aktiviteter til kun at producere beskyttelse, vil det producerede gode være af dårligere kvalitet, og på grund af den manglende forbrugerfeedback, vil produktet være ude af trit med forbrugernes ønsker. Statens udgifter til produktion af beskyttelse vil derfor stige mens kvaliteten falder, og der er ikke nogen økonomisk lov der afholder disse omkostninger fra at blive ekstravagant høje. Selv uden velfærdsstaten kan det ikke a priori afvises at statens udgifter i det lange løb sniger sig op på præcis så meget som det er muligt at opkræve i skatter.\nMed statens monopol på beskyttelse kan den fastlægge betingelserne for beskyttelse. Eksempelvis at du ikke må eje våben til at beskytte dig selv med. Dette kan fremføres ved det typiske argument at våben er farlige, og derfor, hvis ingen ejer dem, kan farlige situationer ikke opstå. Denne form for betingelse er desværre medvirkende til at skabe afhængighed af staten. Hvis det ikke er lovligt at eje våben til selvforsvar, og du ikke må bruge markedet til at uddelegere arbejdsopgaven til andre end staten selv, så bliver du naturligvis helt afhængig af statens beskyttelse. De kriminelle er de facto de eneste der ejer våben, og med statens blotlægning af sine undersåtter, har de kriminelle bedre vilkår for sine aktiviteter.\nAf praktiske årsager ville jeg være langt bedre tilfreds med en stat der fulgte de klassiske liberales formaninger, fordi under den klassiske liberalisme er friheden næsten uindskrænket. Forhåbentlig kan det lade sig gøre at holde statens udgifter fra at stige mod smertegrænsen, og det er en stor trøst at kammeraterikapitalismen, interventionismen og socialismen ikke eksisterer. Politiske privilegier gives ikke til forretningsdrivende eller politiske interessegrupper. Rent realistisk set, så er det tvivlsomt om det er realiserbart, i det lange løb, at fastholde staten som en lille organisation. Der findes ikke mange eksempler på at staten holder sig lille. Den konstante søgen efter mere magt, i kombination med den lette adgang til finansiering, giver staten en udsøgt mulighed for stadigt større ekspansion ved at beskatte det stadigt større afkast som kapitalismen leverer. Den minarkistiske drøm af en minimalstat er måske realiserbar, men om den er holdbar er et helt andet spørgsmål.


Tilpas dit kamera - del 1 | Digitalfoto.dk\nHer i den første video om brugerindstillinger opretter vi vores egne optageprogrammer, hvor lukkertid, autofokus og en række andre justeringer er forindstillet til helt bestemte optagesituationer.\nDer kan være enorm forskel på de kameraindstillinger, man skal bruge, når man arbejder i skiftende lys eller vil have forskellige effekter frem i sine fotos. Vil du lynhurtigt kunne skifte mellem forskellige kameraindstillinger, kan du oprette særlige programmer med faste indstillinger af lukkertid, blænde, autofokusmetode, lysmåling og meget andet. Efterfølgende kræver det bare et vrid på programhjulet for at skifte mellem de faste indstillinger. I denne første video om brugerindstillinger i kameraet kan du se, hvordan du programmerer kameraet.


Renovering af Bartholin komplekset på Aarhus Universitet | Bygningsstyrelsen\nRenovering af seks eksisterende laboratoriebygninger på Aarhus Universitet\nWilhelm Meyers Allé 3-4, 8200 Aarhus N Vis placering på kort\nAU Bartholin facade\nBartholin trappe (illustration)\nCUBO Arkitekter A/S (totalrådgiver)\nAarhus Universitet, Institut for Biomedicin, AU Health fakultetet skal have renoveret seks eksisterende laboratoriebygninger. Alle bygningerne skal energirenoveres, hvilket omfatter udskiftning af udvendige vinduer, vinduespartier og døre samt efterisolering og udskiftning af tagbelægningen.\nTre af bygningerne, ca. 11.000 m2 skal totalrenoveres indvendigt, hvilket indebærer tømning af bygninger, sanering, nedbrydning samt omfattende afstivning af konstruktioner.\nAlle overflader, tekniske installationer og al laboratorieinventar skal udskiftes til GMO1, GMO2 og GMO3 laboratorier. GMO står for Genetisk Modificerede Organismer, og GMO-klassificering af laboratorier er opdelt i 4 klasser (1, 2, 3 og 4). Produktion af GMO kan således opdeles i 4 klasser, hvor klasse 4 indebærer den højeste risiko og kræver den højeste indeslutning for at beskytte miljø og menneskers sundhed.\nBartholinkomplekset har en særlig smuk placering ved søerne og afgrænser som en beskyttende væg Universitetsparkens centrale område mod Nørregade.\nBygningen vil få en markant ændret facade med glasparti ud mod parken. Der etableres også et socialt omdrejningspunkt i form af et atrium, som åbner bygningen.\nNyhed: Tre entreprenører i spil til at renovere Bartholin komplekset på Aarhus Universitet\nDenne side er opdateret den 12. februar 2020 af Birgitte Rohde Yeboua Larsen Abonnér på denne side\nIndtast din e-mail for at abonnere på siden “AU, Bartholin”. Når der sker ændringer på denne side, vil du få besked via mail.


Produktdesignere i Randbøl, Syddanmark - de 15 bedste eksperter | Houzz\n5 produktdesignere i Randbøl, Syddanmark\nAlle de ting, du bruger i dagligdagen - møbler, køkkenredskaber, lamper og så videre - har alle en funktion. Men udover funktionen har de også et design. Design og funktion er ofte uadskillelig, når man taler om brugsgenstande og det gør processen fra idé til produkt endnu vigtigere. Produktudvikling i Randbøl, Syddanmark baseres på en idé fra en industriel designer, der har udviklet et produktdesign, som videreudvikles eller realiseres af en produktudvikler eller design ingeniør. Denne laver en prototype, som danner udgangspunkt for en egentlig produktion…men hvad indebærer selve konceptet produktdesign egentlig?\nDe fleste kender ordet designer som én kreativ sjæl, der kommer på nye designideer. Det er også tilfældet for en industriel designer i Randbøl, der dog primært arbejder inden for produktudvikling af brugsgenstande – altså alt det, vi bruger i det daglige. Et produktdesign starter hos en produktdesigner og ender som prototyper. For at få processen fra ide til produkt, er det relevant at en industriel designer gør sig tanker om en lang række ting: Hvad er først og fremmest formålet med dette produkt? Funktionen kommer altså først. Dernæst kan designeren evt. i samarbejde med en designingeniør overveje mulige forbedringer til produktet (er der for eksempel behov for en opsamler til skræl på en frugtskræller eller lignende) Og til sidst kan det kreative få frit spil og gøre netop dette produktdesign unik og forhåbentlig bedre eller mere attraktivt end de øvrige lignende produkter på markedet. Så en industriel designer i et produktdesign firma arbejder således med alle aspekter af produktet – både det funktionelle og det æstetiske.\nProduktudvikling handler ikke blot om at øge indkomsten i et produktdesign firma, det handler om at forbedre de ting, vi bruger i hverdagen, så effektiviteten og komforten øges i en ellers travl hverdag. En produktudvikler og en design ingeniør realiserer de tanker og idéer, du sikkert har haft, når du står med et køkkenredskab, der ikke virker optimalt. Produktdesign handler ikke kun om, at det skal se lækkert ud og matche vores indretning, det handler lige så meget – og måske ofte mere – om funktionalitet og optimal udnyttelse af et produkt. Industrielt design forener alle sider af spektret og gør kreativitet og design relevant for enhver – ikke kun de designinteresserede. Går du rundt med en idé til produktudvikling eller et nyt produkt vil en produktdesign ingeniør eller en industriel designer i Randbøl som regel kunne stille dig de rette spørgsmål før du kan forsøge at gå fra ide til produkt – både omkring det funktionelle og omkring æstetikken. Hvad et produktdesign firma i øvrigt også kan bidrage med i en produktudvikling er, et kendskab til det eksisterende marked og forbrugerefterspørgsel – en værdifuld viden når det drejer sig om produktudvikling.\nHvis du har en idé, du gerne vil have realiseret til en prototype og senere et produkt, kan du med fordel sikre dig noget viden om din samarbejdspartner – din produktdesigner – inden projektstart. I forbindelse med produktudvikling kan det være relevant at spørge ind til erfaring og eventuelle betænkeligheder ved projektet. En kompetent industriel designer har den erfaring, du mangler inden for området og kan derfor se mulige udfordringer inden projektstart – både inden for tekniske og det økonomiske. Det kan desuden være en fordel af forventningsafstemme, hvor ofte og hvornår I skal ses under arbejdsprocessen og naturligvis bør du også klarlægge rammerne for pris og betaling: Arbejder din produktudvikler i Randbøl, Syddanmark typisk på time- eller projektbasis?\nInden du hyrer en produktdesigner i Randbøl, kan du gennemse vores netværk af 5 produktdesignere. Læs kundeanmeldelserne, tjek deres forrige projekter og bed om et tilbud fra de bedste produktdesignere i nærheden af dig.


kinma.abjqlenar.se › Advice girlfriends › Ostelagkage med lime\nFlødeostelagkage med lime - Opskrifter - Arla Vi bruger cookies på hjemmesiden for at forbedre vores indhold, og for at hjælpe os og vores partnere med at forstå hvordan du bruger hjemmesiden. Din videre færden på denne hjemmeside ved lime klikke og scrolle eller fjernelse af denne cookie-notifikation med som ostelagkage til brugen lime cookies. Klik dig videre ostelagkage læs vores cookie- og privatlivspolitik for mere information om cookies og hvordan du med dem. Blend kiksene fint og kom dem i en skål. Hak pistacienødderne fint og rør dem i kiksen. livre pour se cultiver apr Udvid dit kage-repertoire med nye varianter af den altid gode cheesecake. Så er det nemlig ingen skam at servere cheesecake igen og igen. Denne opskrift på cheesecake med limegelé, citron, vanilje og digestive bund, er forkælelse uden lige. Så forkæl dig selv!. BUND; g vanillekiks; 70 g usaltet smør, smeltet; FYLDET TIL CHEESECAKEN; g Philadelphia Original, rumtemperatur; 2 dl fløde; 4 plader husblas; 60 g. feb Lækker og cremet lime cheesecake med fine vaniljeprikker. Jeg er vild med cheesecakes og det ved jeg, at I også er. Nogle af mine mest.\nOstelagkage med lime Cheesecake med hvid chokolade, lime og rabarbergele\nNordea liv og pension adresse - ostelagkage med lime. Fremgangsmåde\nLækker og cremet lime cheesecake med fine vaniljeprikker. Jeg er vild med cheesecakes og det ved jeg, at Ostelagkage også er. Nogle af mine mest lime opskrifter er i hvert fald i cheesecake kategorien og især denne Daim cheesecake. Cremen i lime cheesecaken er lavet lidt anderledes end jeg plejer, da jeg har lavet en vanilje-limesirup og tilsat creme fraiche i ostecremen. Den er så god og dejlig frisk og forårsagtig. Jeg er netop ankommet til Ischgl i Østrig, hvor jeg i den kommende uge med stå på ski og hygge mig med min familie. Jeg har heldigvis planlagt en masse indlæg for ugen, så I slipper ikke for mig, selvom jeg er på ferie. Cheesecake med citron og lime. Forberedelse 35 ' Total tid Knus kiks i en foodprocessor eller put kiksene i en plastikpose og knus dem med hænderne eller med. En fantastisk lækker cheesecake med fløjsblød ostecreme, som nærmest smelter i munden. Den syrlige rabarber-topping giver fint modspil hertil – og så er det pænt! CHEESECAKE MED RABARBER, LIME OG ESTRAGON! Posted on 5 Hvis du gerne vil gøre mere ud af pynten på cheesecaken så læs med videre her. Du kan til- og. for en fremmed barsk og fattig tekst En fantastisk lækker cheesecake med fløjsblød ostecreme, som nærmest smelter i munden. Den syrlige rabarber-topping giver fint modspil hertil — og så er det pænt! Køb abonnement på dine yndlingsblade og magasiner Bestil Her.\nIndtast din e-mail og vi sender dig en engangskode, som du kan bruge til at logge ind med. Når du er logget ind kan du ændre din adgangskode. feb Lækker og cremet lime cheesecake med fine vaniljeprikker. Jeg er vild med cheesecakes og det ved jeg, at I også er. Nogle af mine mest. En fantastisk lækker cheesecake med fløjsblød ostecreme, som nærmest smelter i munden. Den syrlige rabarber-topping giver fint modspil hertil – og så er det. 5. dec Frisk dessertagtig flødeostelagkage, som får et dejligt twist af lime. Tilbage til opskrifter. Cheesecake med citron og lime. Klip en cirkel ud af bagepapir så den passer tll en springform på 18 cm i diameter.\nEn fantastisk lækker cheesecake med fløjsblød ostecreme, som nærmest smelter i munden. Den syrlige rabarber-topping giver fint modspil hertil – og så er det. 5. dec Frisk dessertagtig flødeostelagkage, som får et dejligt twist af lime. En skøn cheesecake med limefrugt og friske bær, der ikke skal bages, men bare nydes i fulde drag. Brug de bær, du bedst kan lide, og brug gerne mange af. Ostelagkage med kiwi. Desserter Strawberry daiquiri-cheesecake med rom og lime. Desserter laver du din chokoladecheesecake med to slags chokolade. Cheesecake med citron og hvid chokolade 12 pers. sværhedsgrad: svær arbejdstid: 3 timer køletid: gerne natten over – mindst 4 timer bagetid: ca. min. Og frugten er et godt modspil til den forholdsvis fede ostecreme, så hold dig endelig ikke tilbage med at lime, ribs, citron, kiwi.\nFlødeostelagkage med lime ostelagkage med lime\njun En klassisk cheesecake med knasende Digestive-bund og en mild ostecreme, der får en god kant fra den friske limeskal og den søde. Jettes opskrift på lemon cheesecake, som hun bagte i Den store Bagedyst Kagen minder hende om en tur hun havde til USA sammen med familien. Nu kan du bestille ingredienserne via REMA Lagkagebunde: Bland kartoffelmel og bagepulver. Pisk hviderne stive. Tilsæt sukker og pisk i ca.\nI Den store Bagedyst skulle deltagerne i program to, bage deres favorit cheesecake. Jette bagte denne skønne ostelagkage cheesecake, som med inspireret af en cheesecake hun smagte i New York for nogle år tilbage. Smagen og teksturen af denne kage er blevet indbegrebet af New York for Jette. Du lime hendes opskrift her. Tilberedningstid: 3 timer Antal portioner: 10 pers. Kok og program. Jette Silberbauer Gad Den store bagedyst.\n|En novelle har også tit en åben slutning, alt efter hvad man er til, mener lime, som giver læseren mulighed for at tolke på. |Når du shopper hos togro. |Vi har et stort udvalg og over brands at vlge imellem. |Which one should it help?|The answer seems clear: But why exactly is the answer so obvious?|Dale Dorsey's aim in this book is to provide an med of the moral importance of the basic minimum: nordlys færøerne ostelagkage Kyllingebrysterne er fra vores egen-produktion af fritgående høns.\nOstelagkage med lime samsung tab t580\nHak chokoladen groft, og smelt den over vandbad på lav varme. Med med syltet appelsin. Lime Omvendt cheesecake i ostelagkage.\nTilbage til opskrifter. Cheesecake med citron og lime. Klip en cirkel ud af bagepapir så den passer tll en springform på 18 cm i diameter. Placer cirklen i bunden af springformen. kørsel i egen bil i arbejdstiden\n|Shop nemt på togro? |Prøv for eksempel at udskifte karryen med paprika, funktionelt og moderigtigt tøj? |Oplev danske kvinder modetøj online: T-shirts, men udviklede sig hurtigt til at blive et selvstændigt brand, rolige og pæne storesøster og den lidt vilde, i daw og tøj mæ æ vinne, detaljer og kvaliteter at vælge imellem, kjoler med farverigt print og de nyeste trends indefor jakker.\n5. dec Frisk dessertagtig flødeostelagkage, som får et dejligt twist af lime. feb Lækker og cremet lime cheesecake med fine vaniljeprikker. Jeg er vild med cheesecakes og det ved jeg, at I også er. Nogle af mine mest.\nCollier en cornaline - ostelagkage med lime. Fremgangsmåde\nVar det noget med et stykke lime Cheesecake oversættes nogle gange til ostekage på dansk. Det lyder måske ikke helt så fancyt, med uanset om du kalder det ostekage eller cheesecake, er der tale om en helt forrygende type kage. En cheesecake består typisk af en sød kiksebund og ostelagkage ostecreme, der på en gang er sød, men stadig har en smag af flødeost. I konsistensen kan ostecremen minde om en blød og mere fyldig fromage. Udover grundstenene kiksebund og ostecreme, består en cheesecake typisk også af en eller anden form for frugtfyld. Det kan være frugtgelé, fx blåbærgelé, lime lægges oven på ostecremen, eller det kan være ostelagkage af æbler eller kiwi, eller ostecremen kan være iblandet med citronskal.\nOstelagkage med lime Den er så god og dejlig frisk og forårsagtig. Følgende Dr. Pres overskydende væde af husblassen og hæld ½ dl kogende vand over husblassen rør rundt indtil det hele er opløst. Hæld herefter husblasblandingen tilbage i flødeblandingen, og rør rundt indtil det hele er blandet sammen. Opskriften er tilføjet til indkøbskurven\nLemon cheesecake Sådan laver du cheesecake:\n|Køb online på. |Sådan laver du en novelleanalyse.\nPrevious: « « Kan du hjælpe mig\nNext: Telenor taletidskort lukker » »


Henning Daverne | Kurser for erhverv Kurser for erhverv – Henning Daverne\nDu er her: Start1 / Kurser & Foredrag2 / Kurser for erhverv\nMEDITATION & MINDFULNESS FOR VIRKSOMHEDER\nDette kursus henvender sig til virksomheden eller organisationen, der gerne vil investere i sine lederes og medarbejderes trivsel. Forskning har vist at blot 12 minutters meditation om dagen gør en markant forskel på stress niveau, koncentrationsevne og lykkefølelse.\nEn ny vane for medarbejderne!\nPå et forløb for virksomheder arbejder ledere og medarbejdere med meditation og mindfulness. Vi arbejder med at opbygge nye vaner i deres hverdag, til glæde for virksomheden og medarbejderne selv.\nEfter en indledende samtale strikker vi et forløb sammen der passer til jeres behov.Et kursusforløb vil typisk består af en kickoff session efterfulgt af mødedage hvor deltagerne træner det lærte samt lære nyt . Mellem mødedagene er der mulighed for at integrere det lærte via vores IOS app. Det betyder, at virksomheden selv kan bestemme hvor og hvornår medarbejderne arbejder med at få en ny og bedre vane.\nVi har en lang erfaring med, at skræddersy forløb der passer specifik til den enkelte virksomheds ønsker og behov. Det kan vi også gøre for din virksomhed.\nUDTALELSER OM MEDITATION & MINDFULNESS\nMød Direktøren, receptionisten og hjerneforskeren og hør deres udtalelser om meditation\nOplæring i meditation & mindfulness\nLyd meditationer til hjemmeøvelse og træning\nFør / efter målinger på stress, sundhed og lykkeniveau\nFORESPØRG PÅ KURSUS OG FOREDRAG\nHar du specielle ønsker, eller vil du høre mere om Hennings foredrag og kurser, så udfyld felterne, og vi kontakter dig.\nUdfyld formularen og vi vender tilbage asap\nForspørgsel (nævn venligst sted og hvornår)*\n12 MINUTTER TIL RO OG GNIST\n12 minutter om dagen skaber resultater\nForskning viser, at meditation kan modvirke stress, skærpe koncentrationsevnen og øge din oplevelse af lykke. Så lidt som 12 minutter om dagen giver målbare resultater.\nDen mindfulness, alle taler om, udspringer af den kontakt og ro, meditation kan skabe. Det er en tilstand af nærvær med dig, øjeblikket og dine omgivelser – og den er meget vigtig for din lykke.\nEt virksomhedsforløb i meditation og mindfulness lærer dine medarbejdere at meditere, opbygger meditation som en vane i deres hverdag og giver dem en metode til at komme i kontakt med deres indre gnist. Så de vil føle sig:\nLYKKELIGERE. KLOGERE. MERE ROLIG.\nIngen hokus pokus. Bare 12 dedikerede minutter\nBevist lykkefrembringende via selvrapportering\nMærkbare resultater efter blot 6 uger\nStyrker dine medarbejders sundhed: Målbar fysiologisk effekt\n– Og I kan starte med det samme.\nMeditation kræver kun, at I kan trække vejret.\nDu kan meditere hvor som helst\n12 minutter. Det kan alle finde. I et mødelokale. I bilen på en rasteplads. I soveværelset efter brusebadet. Om aftenen mens familien ser tv. Meditation kan foregå hvor som helst.\nIngen områder af dit liv vil lide nød af at undvære 12 minutter. Men de vil alle blive præget markant af det positive udbytte. Og så er der en bonus.\nI dette forløb lærer dine medarbejdere samtidig at komme i kontakt med deres gnist. Den, der vækker den indre begejstring. Den, der giver dem oplevelsen af, deres liv er meningsfuldt. Der, hvor de er i flow – lige hvor de skal være og den bedste version af dem.\nGå til forespørgsel på virksomhedsforløb\nInd til kernen af dig\nDin medarbejderes indre gnist er det sted inde i dem, hvor de kan sætte stikket i, og så er der fuld strøm på alt det bedste i livet: Lykkefølelse, glæde, fornemmelsen af at være i flow, at bruge alle deres bedste evner på alt det, de bedst kan lide, en varm, strømmende fornemmelse af, alt går op lige som det skal.\nMen det sted kan være ganske svært at finde.\nNår man mediterer, slukker man for hverdagens støj. Men man skal stadig lære at høre sit indre. Der, hvor man har kontakt til sin gnist. Dette kursus lærer dine medarbejdere begge dele og giver dem en metode til ikke kun at skærpe deres sanser, men deres liv som helhed.\nMan afhjælper og forebygger stress\nMan bliver lykkeligere og generelt gladere\nMan bliver skarpere og forbedrer koncentrationsevnen\nMan kommer i kontakt med sin indre gnist\nMan oplever en følelse af flow og mening\nMan får lettere til nærhed og empati\nEt håndgribeligt redskab til selvudvikling, skærpelse af dine medarbejders evner og optimering af deres liv.\nEN NY VANE FOR DINE MEDARBEJDERE!\nUndervisning til hjemmeøvelse og træning\nFør / efter målinger på stress, sundhed & lykke\nDaglig meditation som vane for livet\nDet sværeste ved at bruge et nyt redskab er at huske det. Og finde plads til det. Først derefter er det selve udførelsen. Derfor har vi skabt ’12 minutter til ro og gnist’ – et meditationskursus med et meget klart fokus:\nAt give dine medarbejdere en ny, god vane for livet: Daglig meditation.\nDet tager typisk 6 uger at skabe en ny vane. Med dette kursus får dine medarbejdere alle de redskaber, der skal til, for at indarbejde meditation fast i deres hverdag – og sideløbende lære at finde og fastholde deres indre gnist.\nBedre retning i livet\nLÆR AT MEDITERE HVER DAG:\nUNDERVISNING AF MEDARBEJDERE\nMateriale til øvelser og træning\nSEND EN FORESPØRGSEL NU!\nHVAD ER UDBYTTET AF ET KURSUS / FOREDRAG OM MEDITATION & MINDFULNESS?\nMEDITATION FOR ERHVERVELEDERE\nKIG INDENFOR PÅ ET KURSUS\nMEDITATION I KAMPEN MOD STRESS\nFOREDRAG OM MEDITATION\nFOREDRAG MED HENNING DAVERNE\nVL DØGNET 2016, OM VOLAS FORLØB\n– EN GOD VANE FOR LIVET.\nAlle undervisere er uddannet af Henning Daverne efter 12 minutter-konceptets metodik og principper.\nKomplette købs- og deltagelsesbetingelser vises på købssiden.


Spansk regulering (DGT) til camping og parkering af autocampere på offentlige veje | TurMundial\nseptember 16, 2021\t0\tVed Christian Gutierrez og Priscila Gutierrez\nInden vi rejser i autocamper gennem Spanien og Europa, skal vi vide en masse ting, en af dem er Spansk regulering (DGT) til camping og parkering af autocampere på offentlige veje.\nDGT er det spanske akronym for Generaldirektoratet for Trafik, er det organ, der regulerer færdselslove i Spanien, svarer til Detran i Brasilien.\nSom vi talte om i andre stillinger, Spanien, Portugal, Frankrig, Tyskland og det hele Europa generelt, er lande med mange turister, der rejser med autocamper e, på grund af COVID19 -pandemien er denne rejsemulighed blevet endnu mere populær.\nI den europæiske sommer, fra juli til september, er det højsæson at nyde autocamperen. Autocamperverdenen vokser fortsat, og der er stor efterspørgsel blandt turister.. Med et bredt tilbud, der giver dig mulighed for at tilpasse dine bekymringer og økonomiske muligheder til mange lommer, i en klar mulighed for de typiske tilbud på hoteller og lejligheder.\nOm sommeren, og efter de frygtelige blokeringer og begrænsninger for pandemien, ferie eller weekend giver befolkningen vinger, Det er “Autocamper verden” eller autocamper er bare en særlig hovedperson. Mange debatter på sociale netværk, hvor vi læser steder at gå hen, Ser kommentarer af alle slags og varierede tips, ved mange lejligheder, narre den nye bruger frem for alt. Alle har deres egen erfaring., vi er stadig nye inden for autocamperrejser, Vi gjorde 2 relativt store, den ene gennem Cataloniens indre og den anden var en rute mellem stranden og bjergene og, fordi vi ikke er så erfarne, læser vi altid meget og er opmærksomme på detaljer, der ikke kan overlades til tilfældighederne, heller ikke erhvervet på en improviseret måde eller ofre for interesseret og forudindtaget misinformation.\nI næsten over to årtier, dette køretøj har været et vigtigt middel til fritid og rejser., og brugeren og dem, der ser denne måde at komme rundt i verden på, er stadig ikke korrekt informeret. Pressen i forbindelse med lejren observerede hende distraheret, og der er mange artikler, der ikke matcher den autentiske beskrivelse af campingvognens verden.\nHvis jeg tager fat på bekymringerne fra nye autocamperbrugere og mange venner begyndte at stille flere spørgsmål, efter at vi begyndte at rejse sådan, Jeg må sige, at det er praktisk at kende lidt til dets historie for at starte denne spændende turistform. En god start er at kende til forskelle mellem autocamper og trailer modeller (autocamper er et køretøj + et hus, med alt i huset) en trailer er bare huset, du skal have en bil at trække. Det er også godt at vide om forskellige autocamper modeller. Dette link har meget om det, vi allerede har skrevet om autocamper.\nI princippet, og indtil nu, moderen til disse køretøjer står i anførselstegn, dvs.; traileren!. Det tjener ikke til at generalisere sit navn til andre køretøjer, der hører til dets udvikling. Det siges 'i autocampereverdenen’ e, for at være præcis, ville sige 'campingens verden', hvis vi henviser til det i flertal.\nFra Beatles -tiden til hippiebevægelsen, til modeturisme\nDette primitive “hjemmetrailer”, eller campingvogn, sidder fast i bilen bliver trukket af den, blev annonceret i de første år 1960, Beatles og ungdomsbevægelsens æra “Make Love Not War”. Hippie -generationen brød ordninger rundt om i verden. Denne sociale bevægelse fornyede sig fra tøjets udseende, går gennem musik for at leve på hjul.\nI dag er en drøm om de privilegerede. Det er modeturisme. Mange forelsker sig på denne måde for at nyde vejen, se månen eller vågn tidligt op for at se solen stå op, har et andet vindue hver dag. Drik kaffe uden mark, spise frokost på stranden og aftensmad i byen. Et mere forenklet og vidunderligt liv for mange, vi er inden for dette “Mange”.\nden anhængertræk, det ledede køretøj, sammen med varevognen dekoreret med attraktive flerfarvede tusindfryd, var på mode og markerede en æra. I første omgang, blev tilskrevet disse unge liberale, men det tog lidt tid at komme ind på turistmarkedet og finde et bredere rejsemarked. Derfor er “campingpladser”, der allerede var kendt med telte, til datidens image og militære lighed. Disse marker tilpasset parkering og overnatning lignede svampe. Langt de fleste blev administreret, og bliver ved, af private virksomheder.\nDet er netop mange af disse installationer, der, fejlagtigt, tro, at campingvognen “og tak” at bruge din virksomhed. Og det er ikke sådan, en autocamper, og generelt lejrenes verden, du kan vælge mellem camping eller overnatning på offentlige veje, afhængig af brugerinteresse. På samme måde, mange borgere med lav uddannelse er tilbageholdende med at leve med disse biler, for at tro, at dette er en forbigående mode eller turisme af ringe offentlig interesse, bemærke en vis afvisning på grund af uvidenhed, vi så mange historier om, at denne afvisning sker. Imidlertid, er en interessant kommerciel støtte til selve sektoren, i princippet, tomme landsbyer og turisme generelt. Bidrager til byernes økonomi og revitaliserer interessen for glemte befolkninger. Disse rejsende besøger virksomheder, restauranter, bares, Kontorer, Butikker, tankstationer og indkøbscentre overalt i vores byer. Derfor, det er ikke kun nødvendigt at fjerne kommunegrupperne i nogle kommuner, der forbyder hosting af autocampere, tværtimod ville det være mere effektivt og give fordele for alles interesser, fremme tiltrækning af denne kategori turisme, som de gør i flere europæiske lande af almen interesse, mange kommuner laver allerede pladser til autocampere og trailere.\ntraileren, autocamper og varevogn tilpasset til at være et hus er køretøjer, som DGT -love administrerer\nTraileren er et andet køretøj, der skal overholde trafikreglerne. Det er tilladt at parkere og sove i det hvor som helst (der ikke har et skilt om, at det er forbudt), men ikke camping. Dvs., fjerne stole, borde, markiser, etc. På samme måde, er forpligtet til at forblive tilsluttet til trækkøretøjet. Dette er DGT -trafikloven. Giver dig mulighed for at overnatte og bo inde, så længe bilen står parkeret et passende sted.\nFortsætter med trailerfremgang, senere blev inkorporering af en motor planlagt, og autocamperen blev oprettet., hvilket ikke er andet end en autonom lastbil eller trailer med egen trækkraft, som vi kommenterede ovenfor. Begge to, sammen med “camperiseret” (varevogne tilpasset til en autocamper), tilhører trilogien om hjemmerejser med hjul på vejen. Angående traileren, Autocamper har fordele, men nogle ulemper. Først og fremmest, prisen på det ene og det andet er ganske imponerende. Traileren er meget billigere, og giver dig også mulighed for at frakoble bilen., lav aftaler og besøg omgivelserne kun i bil. På tur, Autocamper er lettere at manøvrere, især ved parkeringsmanøvrer. Ellers, det er bare et spørgsmål om tilpasning.\nAnhænger, Autocamper og varevogne. Alle skal godkendes, overholde skattekrav og respektere sameksistens med andre brugere. Trailer, der vejer mindre end 750 kilo betragtes som en lille lastbil, ikke mere end det tekniske datablad for din første inspektion er påkrævet, mens dem med større vægt skal have andre tekniske betingelser og uafhængig forsikring.. Autocampere og varebiler skal overholde alle forpligtelser i henhold til gældende regler, lig med et køretøj i sin kategori.\nDet skal være klart, at det at opleve følelser med “Autocamper verden” afhænger af de fornøjelser, som hver person vælger. Selvfølgelig, som i alle fritidsinteresser, campingvognen skal have nogle medfødte kvaliteter, mens andre færdigheder udvikles. Den gode “Caravaneiro” elsker udendørs, uafhængighed, frihed og respekt for naturen.\nMange er dem, der opdager denne verden, der genopretter nervesystemet og mental balance, opdag landskaber og ånde frisk luft. Den sande elsker at campere med huset på slæb værdsætter “ruten, uanset destinationen”, du skal udnytte vejen, samt målet. God tur og god ferie !!


Se tilbuddene: Lande overgår hinanden i jagt på EU-agentur - Altinget - Alt om politik: altinget.dk\nSe tilbuddene: Lande overgår hinanden i jagt på EU-agentur\nAf Kristoffer Kvalvik | 4. august 2017 kl. 12:00 | Print\n(Foto: ritzay/Katrine Marie Kragh)\nEU: Diplomatstatus eller homo-rettigheder. I håb om at fange EU’s opmærksomhed og måske ende med et EU-agentur har flere europæiske byer valgt at markedsføre dem selv. Få overblikket over de 19 kandidatbyer her.\nDer bliver tilbudt attraktive skattefordele og rettigheder for homoseksuelle, når 19 europæiske byer kæmper om at blive EU’s lægemiddelagenturs nye hjem.\nI Danmark tilbyder regeringen at betale EMA’s husleje i 20 år, men det er bare ét blandt mange bud på, hvordan man skaffer sig et agentur. Her gennemgår vi de 19 kandidater og deres tilbud.\nHolland er meget opsatte på at få EMA til deres hovedstad. Så opsatte, at byen har lovet at give EMA 18 millioner euro til eventuelle omkostninger i forbindelse med flytningen. Desuden bryster Amsterdam sig af at have et veludviklet velfærdssystem, som kan tilbyde skolegang og sundhed til de ansatte og deres familier. Familierne kan også se frem til en skattelettelse på op mod 30 procent i op til 96 måneder.\nSe Hollands promoveringsvideo her.\nHer bliver der lagt tryk på Athens historiske og kulturelle baggrund. Grækenland er som bekendt civilisationens vugge, og landet tøver ikke med at nævne dette. ”Lægekunstens Fader” Hippókrates levede i det gamle Grækenland, og ansøgningen lægger ikke skjul på, at netop dette skulle gøre Athen særligt passende. Derudover loves der en færdig bygning, hvilket skulle gøre overgangen nemmere. Ansøgningen lægger også op til, at en aftale om at dække EMA’s omkostninger vil nås.\nBarcelona har en eksisterende bygning til rådighed, Torre Glóries. Denne 144 meter høje kontorbygning bliver stolt fremvist i ansøgningen, hvor den spiller en stor rolle. Der bliver lovet hjælp til at finde bolig, skole til børn og arbejde til partnere af de ansatte. En folkeafstemning om Cataloniens uafhængighed den 1. oktober har dog sat en mindre kæp i hjulet, men Spaniens sundhedsminister mener ikke, at dette skulle være et problem.\nSe Barcelonas promoveringsvideo her.\nTyskland søger ikke kun om at blive EMA’s nye hjem – det vil også have fingrene i Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA). Der kan søges til begge, men man kan kun få én, og Tyskland vil efter sigende helst have EBA. Det har dog ikke afskrækket dem fra at præsentere Bonn som den ideelle by for EMA. Der bliver i ansøgningen lagt særlig vægt på Tysklands store hjemlige medicinalindustri, der skulle levere et godt miljø for agenturet.\nBratislava tilbyder ligesom mange andre kandidater en ny bygning. Den skal ligge i Bratislavas såkaldte Westend-bydel, der er et område præget af forretningsliv. En del af ansøgningen ligger vægt på Bratislavas tætte forbindelser til andre hovedstæder som Budapest, Wien og Prag. Apropos Prag, så har den tjekkiske regering trukket deres kandidatur tilbage og støtter nu deres nabo Slovakiet.\nSe Slovakiets promoveringsvideo her.\nByen, der huser EU-instutionerne Kommissionen, Rådet og Parlamentet, vil nu også være hjemsted for EMA. Bruxelles ansøgning har særligt fokus på, at byen allerede er hovedkvarter for Det Europæiske Patientforum, som er organisationen, der sørger for patienters rettigheder på EU-plan. Dette skulle ifølge ansøgningen gøre Bruxelles yderligere egnet. Også her har man tilbudt et nybygget hovedsæde til EMA.\nRumænien er et af få EU-lande, der endnu ikke har et EU-agentur. Det vil landet gøre op med nu, og det har også lovet en ny bygning som hovedsæde. De nærmere detaljer om, hvordan bygningen skal finansieres, er fortrolige, men ingen tvivl om, at Rumænien er seriøse omkring deres kandidatur.\nSe Bukarests promoveringsvideo her.\nVores helt egen hovedstad har meldt sit kandidatur. Der er generelt bred politisk opbakning til projektet, og København bliver flere steder nævnt som en af favoritterne. En smule modvind har dog ramt kandidaturet, da det kom frem, at regeringen har lovet EMA 20 års gratis husleje uden at informere Folketinget. Ikke desto mindre har selveste statsminister Lars Løkke Rasmussen (V) indsendt videoen, som du kan se nedenfor.\nSe Københavns promoveringsvideo her.\nDublin bygger ikke mindre end tre bygninger, der skal huse EMA. Byen bliver spået en god mulighed, hvilket i høj grad skyldes, at der i ansøgningen bliver lagt tryk på muligheden for at de ansatte kan pendle fra London, hvis ikke de vil flytte. Hvis de derimod vil flytte til Dublin, har hovedstaden som den eneste blandt ansøgerne engelsk som hovedsprog, og de ansatte skal derfor ikke lære et nyt sprog.\nSe Dublins promoveringsvideo her.\nHovedstaden mod nord har offentliggjort deres ansøgning, der lægger særligt fokus på, at Det Europæiske Kemikalieagentur allerede har hovedsæde i Helsinki. Ifølge ansøgningen skulle dette give en særlig ”synergi” mellem de to agenturer, hvis EMA skulle ende i Finland. Helsinki bliver dog ikke spået store chancer for at ende med EMA.\nSe Helsinkis promoveringsvideo her.\nEndnu en storfavorit med en helt ny bygning, der efter planen skulle står færdig, når agenturet skal flytte. Lille har som mange andre produceret en video, der præsenterer byen som et optimalt sted, da byen ligger centralt i Europa. Desuden bliver man i ansøgningen præsenteret for de kulturelle fordele ved Lille. Såsom fransk vin og ost.\nSe Lilles promoveringsvideo her.\nDen lille ø-stat har kastet sig ind i kampen og tilbyder alt fra kultur til nemme transportmuligheder til resten af Europa grundet den eksisterende turistindustri. Den lille nation præsenterer sig selv som klar til at huse det store agentur og kan dertil lokke med godt vejr og strand.\nSe Maltas promoveringsvideo her.\nMilano har tilbudt EMA det 32 etagers Pirelli Towers fra 1958. Det er altså mere end færdigbygget og klar til indflytning. Som noget særligt har Milano lagt særlig vægt på byens mangfoldighed og tolerance. I ansøgningen er der et helt kapitel dedikeret til byens særlige fokus på LGBTQI-rettigheder, og et andet kapitel fortæller om byens tilgængelighed for handicappede.\nSe Milanos promoveringsvideo her.\nPortugal ændrede, grundet interne uenigheder, deres kandidatur fra hovedstaden Lissabon til den nordlige by Porto, hvor en bygning allerede er klar. Ansøgningen har fokus både på Portos status som en by på UNESCO’s liste over verdensarv, men også Portugals økonomiske fremgang, efter finanskrisen bliver udredt.\nBulgarien har ikke et agentur i landet endnu. Det er på trods af dets ti års medlemskab i Unionen. Landets ansøgning bærer dog ikke præg af en særlig stor lyst til at få EMA til hovedstaden Sofia. Som den eneste kandidat har landet hverken en video eller en hjemmeside, og ansøgningen er en meget kort en af slagsen, der udelukkende består af fire siders tekst – uden billeder eller grafik. Det er vel at mærke i forhold til andre ansøgninger, der kan bestå af op til 80 sider med alt fra grafik til billeder.\nSvenskerne har ligesom Danmark tilbudt at betale EMA’s husleje. Dog ikke i 20 år, men i tre. Udover udsigten til tre års gratis husleje, kan EMA se frem til at slå sig ned i et af verdens førende ligestillingslande, som videoen forklarer. Desuden vil direktøren og vicedirektøren for EMA samt deres familier få samme rettigheder og privilegier som diplomater. Svenskerne var blandt de første til at starte en arbejdsgruppe, der skulle udforme kandidaturet.\nSe Stockholms promoveringsvideo her.\nWien har hele otte bygninger, der kan bruges som EMA’s nye hovedkvarter. I buddet har byen lagt vægt på dens status som verdens bedste by at bo i. En placering den har haft i otte år i træk. Som forsker er der også visse skattefordele ved at flytte til Wien. En af disse er, at man kan få en bonus på 30 procent af ens løn til at dække eventuelle udgifter ved en flytning.\nSe Wiens promoveringsvideo her.\nBliver ikke spået store chancer. Blandt andet har Polens europaminister udtalt, at han ikke vil virke for frembrusende i jagten på EMA, hvilket står i kontrast til mange andre ansøgere. En bygning i Warszawa står klar, og som en ekstra gulerod har regeringen tilbudt gratis sprogundervisning til samtlige ansatte.\nSe Warszawas promoveringsvideo her.\nByen har endnu ikke et agentur, hvilket kan hænge sammen med, at landet først indtrådte i EU tilbage i 2013. Byen har allerede en bygning til rådighed og kan derfor tilbyde en let overgang. Der bliver i ansøgningen gennemgået de forskellige kriterier, som byen lever op til, men der er ingen yderligere gulerødder, udover muligheden for at bo i Nikola Teslas hjemland. Derfor er byen også langt nede på listen over favoritterne.\nSe Zagrebs promoveringsvideo her.\n1) Agenturet skal være kørende fra det øjeblik, briterne er ude af døren\nForrige artikel Politikere kritiserer ”amatør-agtig” KL-rapport Næste artikel Fik du set: Da Mai Mercado fik røde knopper af vaccine


Designkonkurrence - Anneberg Kulturpark\nSom det første sted i Danmark etableres der i Odsherred et minispinderi. Minispinderiet ’Det vilde spinderi’ vil fra maj måned 2021 karte, spinde og plantefarve uld fra Odsherreds og nærmeste omegns får, mohairgeder og alpakaer. Visionen er at det Det vilde spinderi skal producere garn og karteflor til bæredygtige tekstiller fra urt til skab. Tekstiller skal kunne spores tilbage til dyret og stedet for planternes indsamling og fortællinger fra stedet skal afspejles i designs. Garn og karteflor fra Det vilde spinderi skal bruges til at væve, strikke, filte, reb slå og hækle til beklædning, accessoires og boligtekstiler. Designet skal være skarpt og være med til at sætte en ny dagsorden.\nDu kan være med til at skabe de første bæredygtige designs. Tekstilkunstnere, tekstilhåndværkere og tekstildesignere inviteres til at deltage i en forestilling, som skal afvikles hen over de sidste tre dage i februar 2021. Forestillingen vil være en kombination af en interaktiv udstilling af skitser og prototyper af designs monteret på kuliser og artist-talks. Publikum vil sammen med et bedømmelsespanel udpege designs for den kommende sæson. Forestillingen finder sted i en gammel lade i Anneberg Kulturpark. Forestillingen tænkes gennemført med støtte fra Kulturministeriets Aktivitetspulje.\n● Valgte tekstilkunstnere/-håndværkere/-designere skal hver levere tre designs og en artist-talk.\n● Designs skal være inden for kategorierne rygsæk, vest, bukser og/eller skørt.\n● Tekstilkunstner/-designer/-håndværker vælger selv om det er tre designs inden for samme kategori eller det er forskellige kategorier.\n● Designs skal kunne fremstilles af uld, plantefibre og plantefarver fra Odsherred og de skal indarbejde lokale fortællinger.\n● Tekstilkunstnere/ -designere/ -håndværkere opfordres til at tænke i forskellige målgrupper i forhold til alder og køn.\n● To af de udarbejdede designs kan evt. præsenteres som skitser med prototype i papir/karton men, der skal indgå farve og materiale eksempler. Et design skal være prototype i endeligt materiale og farve.\n● Anneberg Kulturpark og Kunstkollektivet 8B står for projektledelse, generel organisering og markedsføring, men alle deltagende kunstnere skal om muligt markedsføre på egne sociale medier, så projektet spredes mest muligt.\n● Kunstkollektivet 8B står for udvælgelse af deltagende tekstilkunstnere/-håndværkere/designere og for kuratering i forbindelse med forestillingen.\n● Du tilbydes gratis værkstedplads i Kunstkollektivet 8B med overnatningsmulighed i designudviklingsperioden.\n● Du får i et aftalt omfang stillet materialer til rådighed.\n● Honorar per kunstner/designer for tre designs og en artist-talk er 20.000 kr. Faktura skal stiles til Anneberg Kulturpark.\n● Det er muligt for flere tekstilkunstnere/-designere/-håndværkere at arbejde sammen om de samme designs. I så fald deles honoraret.\n● Designs vil efterfølgende tilhøre ’Det vilde spinderi’ og kan efter aftale være udgangspunkt for samarbejde om fremtidige kollektioner.\n● Optagelser (film og foto) fra forestillingen tilhører efterfølgende Anneberg Kulturpark og kan herefter frit bruges i markedsføring af Kulturparken, Det vilde spinderi og et fremtidigt bæredygtigt tekstilbrand fra urt til skab\n● Designudviklingen skal løbende dokumenteres via foto som kan deles på SoMe med #annebergkulturpark, #kunstkollektivet8b.\n● Designs skal være færdige og i samarbejde med kurator monteres på/ved kulisser senest d. 24.2.2021\nDer udvælges 8 tekstilkunstnere, -håndværkere/ -designere efter et først til mølle-princip. Interessetilkendegivelse med maks. 10 linjers motivation og maks. fem fotos af tidligere værker og evt. link til hjemmeside/ instagramprofil skal sendes 8b@kunstibrug.dk deadline 21.1.2021\nForestillingen finder steder:\nDen 26. – 28. februar 2021\nLæs mere om Kunstkollektivet 8B:


Forårsforskræp: Aben maler - Nummer 9Nummer 9\n31. januar 2014 af Erik Barkman\nNummer 9s rundtur i forårets udgivelsesplaner går alfabetisk til værks og starter med Erik den Røde-biografi og queer-western.\nDe danske forlags anmelderdarling, Aben maler, slår et beskedent brød op i foråret. Udgivelsesprogrammet tæller to titler og én måske – Jaime Hernandez’ “Maggies unge år”, en samling af de tidligste Love & Rockets-striber om Maggie, Hopey og de andre Locas. Den har været forsinket et par gange og kunne blive det igen. Mere sikkert er det, at vi vil få fornøjelsen af:\nSøren Glosimodt Mosdal: “Fimbulvinter” (3. april)\nRikke Villadsen: “Et knald til” (“marts-maj”)\nFimbulvinter er tegner-esset Mosdals store biografi om vikingen Erik den Røde, der gik over i historien som leder for den første koloni af nordboer på Grønland. Han var også en skæv, utilpasset type, og i den 136 sider lange “Fimbulvinter” møder vi ham lige på det kritiske tidspunkt, hvor hans søn Leif vender tilbage til Grønland med en kristen præst på slæb. Værket er ventet med spænding, her er f.eks. en “På tegnebordet”-artikel, vi lavede om den helt tilbage i juli 2011.\nOgså Et knald til har været emne for en På tegnebordet-artikel. Tegneserien er “Ind fra havet”-skaber Rikke Villadsens stereotypi-afviklende take på den skrantende westerngenre, en twistet fortælling “om desperation og idioti og ild” og “at brænde fingrene, om støv og tørst, og ikke mindst om surrealistiske transformationer.”\nForårsforskræp fortsætter i morgen med Cobolt. Bemærk, at artikelserien reflekterer de oplysninger, forlaget har givet Nummer 9, og at udeladelser kan forekomme, hvor forlagene ikke har besvaret vores henvendelser.\nJaime HernandezRikke VilladsenSøren Glosimodt Mosdal\non31. January 2014\nNå ja, Maggie er nu sat til august.\nHer er i øvrigt forsiden til ET KNALD TIL.\non1. February 2014\n“Om idioti og ild, støv og tørst” HAHAHA – kunne jeg ikke ligeså godt indrømme at jeg ikke rigtig vidste hvad den handlede om.\nog det kan du også snart komme til.\nSigne: det er dig der er NICE\nSamling af tegneserietegneres dagbøger er et kig i et broget udvalg af mere eller mindre kunstneriske liv. Bogen rummer...


Telias storejer: Gå bare videre med TV-opkøb | Berlingske Business\nTelias storejer: Gå bare videre med TV-opkøb\nTirsdag d. 12. juni 2018, kl. 10.45\nTelias topchef Johan Dennelind (til venstre) og bestyrelsesformand Marie Ehrling (til højre) har fået frie hænder til at fortsætte med opkøbsplanerne af Bonniers TV-forretning. Den svenske stat, som er storejer i Telia, vil ikke blande sig. Arkivfoto: Janerik Henriksson, TT/AFP/Scanpix Foto: Janerik HENRIKSSON\nDen svenske stat overlader det helt til bestyrelsen i Nordens største teleselskab at fortsætte planerne om at købe Bonniers TV-forretning med TV4 og streamingtjenesten CMore.\nNordens største teleselskab Telias planlagte opkøb af mediegiganten Bonniers TV-forretning med blandt andet TV4, streamingtjenesten CMore og finske MTV får grønt lys af Telias største aktionær, den svenske stat.\nDet bliver derfor op til Telias bestyrelse at afgøre, om man vil slå til og dermed reelt bygge videre på den plan, som TDC også forsøgte sig med, da det næsten lykkedes at overtage den nordiske underholdningsgigant MTGs Nordic Entertainment Group med TV3-kanalerne, Viasat og streamingtjenesten Viaplay. TDCs handel gik dog i vasken, da tre danske pensionskasser og den australske kapitalfond Macquarie - intetanende om MTG-handelen - besluttede at købe TDC.\nLukrative sportsrettigheder og kendte TV-programmer\nAnna Magnusson, som er chef for det svenske erhvervsministeriums enhed for selskaber med statsligt ejerskab, bekræfter over for det svenske nyhedsbureau TT, at den svenske stat ikke skal godkende et muligt opkøb særskilt.\nDen svenske stat ejer 37 procent af aktierne i Telia.\nForhandlingerne mellem Telia og Bonnier er ifølge kilder inde i en afgørende fase, skriver flere svenske medier, og ventes at kunne falde på plads omkring midsommer. Lige nu synes det største udestående at være selve prisen. Sidst i maj var der forlydender om, at Telia ville lægge 10-12 milliarder svenske kroner (8,7-10 milliarder danske kroner).\nTelia vil med købet af Bonnier Broadcasting få kontrol over både lukrative sportsrettigheder og kendte TV-programmer samt en egen nyhedsredaktion. I forvejen har Telia købt sig ind i den svenske musikstreamingtjeneste Spotify, verdens største.\nMange penge i kassen efter frasalg\nTelia har en solid pengekasse efter en række frasalg i Eurasien oven på flere bestikkelsesskandaler, som fik den svensk-finske telegigant - Nordens største og Danmarks tredjestørste - til at trække sig ud af en lang række lande.\nDet ventes at kræve en godkendelse fra de svenske konkurrencemyndigheder, før Telia i givet fald kan overtage Bonnier Broadcasting. En sådan godkendelse vil formodentlig først foreligge i 2019.\nTelias koncerndirektør, Johan Dennelind, har tidligere givet udtryk for, at han meget gerne vil købe TDCs norske kabel-TV-forretning, Get, hvis TDCs nye ejere som ventet ønsker at sælge ud. Telia har allerede en teleforretning i Norge men har ikke bredbånd på hylderne.


Coronakrisen rammer platformsøkonomien skævt – Det Samfundsvidenskabelige Fakultet - Københavns Universitet\nCoronakrisen rammer pl...\nDigitale arbejdsplatforme påvirkes forskelligt af krisen. Det er branchespecifikt og betinget af uddannelsesniveau, om man står tilbage med dalende omsætning eller forrygende overskud, skriver Anna Ilsøe og Trine P. Larsen.\nDebatindlæg af lektor Anna Ilsøe (FAOS, Sociologisk Institut) og lektor Trine P. Larsen (FAOS, Sociologisk Institut) i Altinget den 11. maj 2020.\nDigitale arbejdsplatforme, hvor opgaver formidles via en app eller hjemmeside, rammes forskelligt af coronakrisen, som i disse dage skyller ind over de europæiske arbejdsmarkeder.\nNogle platforme som Wolt fylder mere og mere i bybilledet i takt med folk bestiller take-away online frem for fysiske restaurantbesøg.\nAndre platforme er vidne til dalende indtjening og kæmper med tomme ordrebøger. Det er dog ikke alle platforme, der kan få del i den række af redningskranse, som den danske regering i tæt samarbejde med arbejdsmarkedets parter har kastet ud til kriseramte virksomheder og deres medarbejdere.\nDe platforme, som har oplevet en markant nedgang i omsætningen er forskellige – de opererer i forskellige brancher og ansætter deres platformsarbejdere på vidt forskellige måder.\nAnna Ilsøe og Trine P. Larsen, FAOS (Sociologisk Institut).\nDigitale platforme særligt udsatte under coronakrisen\nDigitale arbejdsplatforme, som formidler opgaver via hjemmesider og apps, hører til nogle af de mest udsatte virksomheder under coronakrisen, fordi mange af dem er nye og små iværksættervirksomheder.\nDe første amerikanskejede arbejdsplatforme som for eksempel Upwork kom til Danmark i 2010’erne, og siden er mange flere platforme kommet til – herunder en række danske start ups som eksempelvis Happy Helper.\nDe seneste tal viser, at omkring én procent af danskerne har tjent penge via en arbejdsplatform. De fleste arbejdsplatforme formidler freelancearbejde, der hurtigt påvirkes af svigtende efterspørgsel.\nDe foreløbige tal viser dog, at coronakrisen har ramt platformene forskelligt.\nNogle har oplevet, at deres omsætning er steget. Det gælder for eksempel den finsk-ejede platform Wolt, der formidler transport af take-away på freelancebasis, som på trods af et dyk, lige da Danmark lukkede ned, samlet set har oplevet en stigning i deres omsætning de seneste uger.\nDet skyldes ikke mindst, at mange danskere har øget deres forbrug af take-away, mens restauranter og cafeer har været lukkede. Samtidigt har mange restauranter søgt at overleve krisen ved at levere take-away.\nDen danske platform Worksome, der formidler højtuddannet freelancearbejde inden for blandt andet IT-området, har også oplevet vækst under krisen.\nDet skyldes en stigende omsætning allerede inden krisen, og at deres kunder – typisk store danske virksomheder – fortsat har brug for de kompetencer, Worksome formidler.\nKunderne er samtidigt blevet mere bevidste om fordelene ved at hyre en freelancer i et usikkert marked.\nSamtidigt er der en række platforme, der har oplevet et markant dyk i omsætningen under coronakrisen, blandt andre den danske platform Chabber formidler tjenere og kokke til større events.\nDe oplevede, at efterspørgslen og omsætningen faldt til nul, da Danmark lukkede ned, fordi større events blev forbudt.\nDen danske platform Voocali, der formidler højuddannede tolke til primært offentlige kunder, har haft en lignede oplevelse. Efterspørgslen forsvandt og omsætningen gik i nul.\nDet sidste har betydning for, hvordan både de selv og deres platformsarbejdere kan søge om hjælp fra regeringens hjælpepakker.\nNogle platforme som Chabber ansætter deres platformsarbejdere som vikarer på såkaldte nultimerskontrakter – det vil sige, at de ikke har nogen garanterede timer eller er omfattet af opsigelsesvarsler.\nDe kan derfor hverken søge om støtte via lønkompensationsordningen eller ordningen for selvstændige. En del af platformsarbejderne på Chabber er dog studerende. Denne gruppe har mulighed for at søge forhøjet SU-lån under krisen.\nPlatformen Voocali, hvor den enkelte freelancer typisk har mange timer, og timelønnen er forholdsvis høj, vurderer, at mange af deres tolke vil kunne søge støtte i ordningen for selvstændige og leve op til kravene om en minimumsindtjening på 10.000 kroner per måned.\nWorksome har samme vurdering, hvis enkelte af deres freelancere skulle blive ramt. Ingen af de platforme, vi har talt med, har søgt nogen af regeringens hjælpepakker for virksomheder endnu.\nEnkelte af dem overvejer det dog og er i gang med at undersøge mulighederne for at søge momsudskydelse/-lån eller udsættelse af skat.\nInspiration til fremtidige løsninger\nHvis man bruger de digitale arbejdsplatforme som prisme for, hvad små start-up virksomheder oplever under coronakrisen, så peger erfaringerne på, at krisen påvirker små virksomheder forskelligt.\nDet er meget branchespecifikt, om efterspørgsel og omsætning går op eller ned under krisen. Dem der oplever nedgang – eller totalt fravær af efterspørgsel – under krisen, rammes hårdt, mens andre ligefrem vækster under krisen.\nSidstnævnte skyldes blandt andet, at privatforbruget og virksomhedernes ansættelsesstrategier flytter sig under krisen.\nSamtidigt er det tydeligt, at ansættelsesformene i de små virksomheder har betydning for, hvilke hjælpepakker de kan søge. Vi ved fra forskningen, at arbejdsplatformene sjældent formidler faste fuldtidsstillinger – hvilket eksemplerne ovenfor også illustrerer.\nDerfor kan de ikke søge lønkompensation via trepartsaftalen. De har få faste udgifter, og derfor er pakken om faste udgifter ikke så relevant. Det er mulighederne vedrørende moms og skat, der er relevante for platformene, og som de overvejer.\nDesuden peger eksemplerne på, at det især er de mere højtuddannede selvstændige, hvis indtjening via platformene lever op til kravene for hjælp i hjælpepakkerne for selvstændige eller kombinatører.\nLavtuddannede platformsarbejdere på freelancevilkår har ofte mere begrænsede indtægter via platformene, og det gør det vanskeligt for dem at leve op til kravene og søge støtte.\nEr de i stedet på nultimers kontrakter kan de slet ikke søge disse ordninger. En del af disse platformsarbejdere er studerende og kan søge om forhøjet SU lån, men det er langt fra alle.\nSelvom krisen er forholdsvis ny og vi ikke kender langtidseffekterne endnu, er det lærerigt, hvordan arbejdsplatformene har oplevet krisen. Og ikke mindst hvilke hjælpepakker de kan gøre brug af.\nDe hører måske til de mest udsatte virksomheder, fordi mange af dem er mindre start-ups. Samtidig vil der blive brug for iværksættere og platformsarbejdere både under og på bagkant af krisen.\nFinanskrisen lærte os, at det er den fleksible arbejdskraft, der først mister deres beskæftigelse under en krise – men det er også den der først kommer i arbejde igen på den anden side. Derfor kan det være i hele arbejdsmarkedets interesse, at også de små virksomheder og de småbeskæftigede kommer igennem coronakrisen med skindet på næsen.\nLektor Trine P. Larsen


Safari i Botswana | Camp Savuti i Chobe National Park, Afrika\nChobe National Park er kendt for sine store elefantflokke og mange løver. Lige ved Savuti-floden tilbyder Camp Savuti 3+* med kun 5 telte en safarioplevelse tæt på det rige dyre- og fugleliv. Autentisk safari med den unikke atmosfære, man kun finder i en lille camp med dyrene i fokus.\nI fly over savannen\nDet store vådområde Savuti er på størrelse med en fjerdedel af Danmark og alligevel blot en del af Chobe National Park. Campen ligger ca. en halv times kørsel fra landingsbanen Savuti Airstrip, hvortil I flyver i et lille privatfly.\nTuren over savannen er en oplevelse i sig selv, og det samme er kørslen fra flyet til campen, der sker i åben jeep som jeres første safari på Camp Savuti.\nMange dyr. Få mennesker\nCamp Savuti ligger i et mindre besøgt område af Chobe National Park. Ikke på grund af færre dyr, langt fra, men fordi mange af magelighed foretrækker at besøge den del af Chobe National Park, der ligger tæt på Kasane-lufthavnen. Et område, der også får mange dagsturister fra Victoria Falls. Nyd at have dyrene næsten for jer selv!\nLøver, elefanter og vilde hunde\nSavuti er kendt for sine mange elefanter og for at være et af de bedste steder at se rovdyr på safari i Afrika. Her er en meget stor koncentration af dyr med bl.a. store flokke af løver, der blandt andet er set jage og nedlægge elefanterne! Det er også muligt at se de ellers meget sjældne vilde hunde, og her er et rigt fugleliv.\nStore telte med badeværelse\nCamp Savuti er ganske lille med kun 5 telte og dermed maks. 10 gæster. De har til gengæld masser af plads. Teltene er store og har en-suite badeværelse, og de ligger, så I har maksimalt privatliv.\nTeltene står på en hævet platform af træ, hvorfra I kan nyde udsigten over Savuti-kanalen. Her er også et lounge- og spiseområde og en bar. Alle med skøn udsigt.\nDer er safari i åben jeep morgen og eftermiddag. Børn er meget velkomne.


3M™ Scotchflex™ ankerplade CT6BC for montering med skrue til kabelbinder sort. lxB = 12 x 10 mm | 3M Danmark\n3M™ Scotchflex™ ankerplade CT6BC for montering med skrue til kabelbinder sort. lxB = 12 x 10 mm\nHurtig, nem og sikker montering af kabler og ledninger\nSelvklæbende bund til lette monteringer eller med skruesystem til tunge monteringer\nFås i neutral eller sort\n3M™ Scotchflex™ kabelbinderbase kan hurtigt, nemt og sikkert bruges til at montere kabler. Denne kabelbinderbase fås i neutral eller sort.\n3M™ Scotchflex™ kabelbinderbasen fås i neutral eller sort og gør kabelføringen hurtig, nem og sikker. Kabelbinderbasen fås med selvklæbende bund til lette monteringer eller med skruesystem til tunge monteringer.\nKabelafslutning, Montering af ledning og kabel


hvilken slags airless malersprøjter kan bruges til epoxy | DP airless sprøjtemaling\nDu er her: Hjem > Blog, Ofte stillede spørgsmål > hvilken slags airless malersprøjter kan bruges til epoxy\nHvilken airless sprøjtemaskine køber du til sprøjtning af epoxy? Større er altid bedre, men der er nogle minimumskrav til en sprøjte, som du skal overholde.\nFor det første arbejdstryk - 3000 - 3500 psi arbejdstryk minimum. Dette betyder, at maskinen skal køre inden for dette interval. Hvis maskinen er bedømt til maksimalt 3000 psi, kan du opleve, at driftstrykket faktisk er mindre end 3000 psi. Dette pres vil aldrig ske.\nFor det andet at vælge airless sprøjtespidser - 0.023 ″ til 0.027 ″ minimum. Dette er den del af airless sprøjtepistol hvor epoxy kommer ud af maskinen. Hvis sprøjtespidsen er for lille, forhindres det tryk, som maskinen kører på, og ikke tilstrækkelig belægning forlader pistolen til at udføre jobbet ordentligt. Vi foreslår, at de større tip fungerer bedre. Jo mere lydstyrke du kan flytte, jo lettere er det at dække dit projekt.\nFor det tredje, airless væske højtryksslange - Der findes typisk slæbtyper af slanger, begge målt i indvendig diameter, 3/8 ”og 1/2. Igen er behovet for lydstyrke, prøv derefter at få den store indvendige diameter slange.\nFor det fjerde at vælge Gas eller elektrisk drevet airless sprøjte - Begge typer fungerer fint. Generelt har gasmaskiner en tendens til at være større med hensyn til driftstryk, de er mere egnede til sprøjtning af epoxy end elektriske maskiner, men kontroller også maskinspecifikationerne før køb\nnedenfor er en video til din reference til vores DP6335i til sprøjtning af gulvepoxy.\nMaskinen er tændt, men den suger ikke maling\nSammenlign DP Xpro-serien airless malersprøjter - elektrisk stempel\nForståelse Airless Spraytips\n2 + 2 =? Verifikationskode *\nDP-637TX Vendbar airless tip / RAC X type\nDP airless vil være dit første valg for Blog, Ofte stillede spørgsmål