industrielle byggesystemer - PDF\nDownload "industrielle byggesystemer"\n1 rkitekton sk kvalite Arkitektonisk kvalitet & industrielle byggesystemer industriel gesystem cinark forskning\n2 t isk k Om CINARK CINARK (Center for Industriel Arkitektur) er oprettet under Institut for Teknologi ved Kunstakademiets Arkitektskole. Målet med centeret er at styrke skolens, uddannelsens og fagets forståelse og udnyttelse af det arkitektoniske potentiale der ligger i det industrialiserede byggeri og i den design- og videnbaserede byggeindustri. Med CINARK vil Kunstakademiets Arkitektskole udvikle og skærpe de arkitektfaglige kompetencer som indgår i byggeriets industrielle tilblivelsesproces. Industriel Arkitektur defineres her i bred forstand, lige fra udvikling af komponenter, byggesystemer og processer til det endelige bygningsværk, og diskussionen af dets arkitektoniske og samfundsmæssige værdi. le by er Overordnet har CINARK til opgave at indkredse, analysere, og fremhæve de særlige begreber, væsenstræk, metoder, processer og produkter, som kendetegner fagområdet Industriel Arkitektur, med henblik på at afklare grundlæggende forhold såvel som at pege på aktuelle problemstillinger og udviklingspotentialer. CINARK varetager specifikke forsknings- og undervisningsmæssige opgaver som sigter mod, at arkitektonisk kvalitet bliver udviklet og videreført i et nutidigt, innovativt, industrialiseret byggeri. Vores ønske er, etablere en åben men også nuanceret kritisk diskussion af de forhold, som indvirker på de arkitektoniske muligheder i en industrialiseret kontekst.\n3 Arkitektonisk kvalitet og industrielle byggesystemer Råhuset i det aktuelle danske etageboligbyggeri Kunstakademiets Arkitektskole 2007\n4 Arkitektonisk kvalitet og industrielle byggesystemer Udarbejdet af CINARK ved: Anne Beim Kasper Sánchez Vibæk Thomas Ryborg Jørgensen Redaktionel bearbejdning: Lena Larsen Grafisk tilrettelæggelse: Tegnestuen Jens V. Nielsen Illustrationer og fotos: Se oversigt side 148 Produktion: Vilhelm Jensen & Partnere ISBN: Kunstakademiets Arkitektskole CINARK, maj\n5 indhold 4 Forord Intro Ambition Synsvinkel Begreber Casestudier Typologi Det Fleksible Hus Arkitema Byggesystemet Comfort House Lundgaard & Tranberg Arkitekter VM Husene Plot Arkitekter Kajplads 24 Kim Utzon Arkitekter Kridthusene Arkitema Megastruktur Gitte Juul Arkitekter opsamling Tendenser Perspektiver Noter Bibliografi Illustrationer og fotos\n6 Rapporten henvender sig til en bred målgruppe blandt de udførende i byggebranchen: rådgivere, producenter, entreprenører og bygherre. Den er således tænkt som et redskab en enkelt struktureret oversigt, for byggeriets praktiseforord Denne publikation tager afsæt i en række aktuelle problemstillinger og forskningsresultater fra to afsluttede forskningsprojekter i CINARK, henholdsvis: Kvalitetsmål i den arkitektoniske designproces med fokus på industrialiseret byggeri (støttet af Kulturministeriets Forskningspulje 2004) og Systemleverancer i byggeriet en udredningsrapport til arbejdsbrug (finansieret af Fonden Realdania og Erhvervsog Byggestyrelsen). Nærværende rapport Arkitektonisk kvalitet og industrielle byggesystemer råhuset i det aktuelle danske etageboligbyggeri uddyber og videreudvikler de overordnede kvalitetsbegreber, som behandles i førstnævnte projekt såvel som den forholder sig til de forslag til forandringer, som præsenteres i sidstnævnte rapport, herunder systemtypologier, byggeprocesser og leveranceformer. Som udgangspunkt var projektet bag rapporten tænkt som et ud af to parallelle studier med fokus på henholdsvis produktsiden og processiden i fremstillingen af industriel arkitektur. Hvor denne del udgør en arkitektonisk analyse af aktuelle byggesystemer, eksemplificeret ved råhussystemer til etageboligbyggeri, var det andet projekt beskrevet som et sociologisk observationsstudie, som fokuserer på den processuelle del af arkitekters og designeres projektfaglige virke. Sidstnævnte projekt har desværre endnu ikke fundet støtte, så derfor kommer produktanalysen i første omgang til at stå alene. Dette mener vi dog ikke svækker de resultater og pointer, som projektet har ført frem til, da det er formuleret og har været gennemført som et selvstændigt projekt.\n7 rende parter til at zoome ind på vitale forhold, som er afgørende i udviklingen af industrielle byggesystemer (råhus). Ligeledes er den et bidrag til det forskningsfaglige felt, som undersøger barrierer og potentialer i relation til arkitektonisk kvalitet. Rapporten formodes at kunne indgå som undervisningsmateriale på arkitektuddannelsens kandidatdel, ingeniøruddannelserne ved DTU og AAU samt på Erhvervsakademierne, som også fokuserer på undervisning i det industrialiserede byggeri. På sigt er det meningen, at den kan indgå som undervisningsmateriale i det kommende masterudbud i Industriel Arkitektur (MIA), som vil blive udbudt på Kunstakademiets Arkitektskole. Vi takker følgegruppen for deres engagement og relevante kommentarer til både metodiske såvel som indholdsmæssige overvejelser. I forbindelse med projektarbejdet vil vi også gerne takke de mange personer som har stillet sig velvilligt til rådighed med informationer og fagligt input: Peter Thorsen og Lene Tranberg, Lundgaard og Tranberg Arkitekter; Gitte Juul, Gitte Juul Arkitekter; Finn Nørkjær, Tegnestuen PLOT (nu BIG); Projektleder, Alex Fraenkel, Moe & Brødsgaard A/S; Kim Utzon og Morten Paustian, Kim Utzon Arkitekter; Rolf Kjær, Erling Stadager og Thomas Carstens, Arkitema; Erling Holm, Dalton Betonelementer a/s samt Poul Erik Hjort, formand for Betonelementforeningen. Arbejdsgruppen bag projektet har bestået af forskningsadjunkt, arkitekt/ba i Sociologi, Kasper Sánchez Vibæk og faglig assistent, arkitekt/phd Thomas Ryborg Jørgensen som daglige medarbejder samt lektor, arkitekt/phd Anne Beim, som har fulgt projektet og indgået i forskellige delopgaver ved rapportskrivningen. Til kvalitetssikring af projektet har der været etableret en følgegruppe med centrale fagprofiler, som beskæftiger sig med emnefeltet i forsknings- og udviklingssammenhæng: Lennie Clausen, Civ. Ing., PhD, projektleder ved Byggeriets Fremtid, Fonden Realdania Finn Hakonsen, sivilarkitekt MNAL, førsteamanuensis, Fakultet for Arkitektur og Billedkunst, NTNU Charlotte Bundgaard, arkitekt, PhD, Institut for Arkitektonisk Design, Arkitektskolen Aarhus Inge-Mette Kirkeby, arkitekt PhD, seniorforsker, Afd. for Energi og Miljø, SBi Peter Sørensen, arkitekt, lektor, Institut for Teknologi, Kunstakademiets Arkitektskole. Ligeledes vil vi takke Kulturministeriet, som via deres forskningspulje 2005 har støttet det arbejde, der ligger til grund for rapporten, samt Boligfonden Kuben, Knud Højgaards Fond og Lilian & Dan Finks Fond som har finansieret rapportens publicering. For det færdige og fine resultat vil vi, sidst men ikke mindst, takke grafiker Jens V. Nielsen, arkitekt Lena Larsen og arkitektstuderende Nikolaj Friis for endelig bearbejdning og redigering af manuskript og billedmateriale. Det samlede arbejde har været en væsentlig og central aktivitet i Center for Industriel Arkitektur og har styrket centrets forsknings- og formidlingsindsats inden for forskningsfeltet; kvantitative og kvalitative potentialer ved byggeindustriens serieproduktion, nye leveranceformer og øget kundetilpasning. Dette set ud fra en arkitektonisk optik. CINARK Maj 2007\n9 INTRO 7\n10 Ambition Oftest skrives der om moderne industriel byggeteknologi og udvikling af nye byggesystemer ud fra en teknisk rationel synsvinkel, hvor der fokuseres på mængder, produktionsomkostninger og rentabilitet. Denne rapport forsøger at tale med en anden stemme ved at fokusere på arkitektonisk kvalitet og på de (arkitektoniske) potentialer, som kan befrugte en innovativ udvikling af industrielle byggesystemer for dermed at etablere en bredere og bedre platform for diskussionen og ikke mindst skabelsen af en fremtidsrettet og interessant industriel arkitektur. Rapporten ser på råhuset i det aktuelle danske etageboligbyggeri, idet der i valget og disponeringen af råhusets bestanddele: materialer, byggesystem konstruktive principper samt dets organisation lægges kimen til de arkitektoniske muligheder som efterfølgende kan udfoldes. Råhuset må betragtes som afgørende for omfanget af variation og fleksibilitet, hvad angår udformningen af rum og boligtype, for hvordan evt. bygningerne kan disponeres indbyrdes og relateres til en større bymæssig eller landskabelig kontekst og for graden af bæredygtighed i miljømæssig og menneskelig forstand. Med andre ord er råhuset bestemmende for den menneskelige livsudfoldelse, der kan finde sted, både i et nutidigt såvel som et langsigtet perspektiv. Med udgangspunkt i en række aktuelle byggerier og projekter, der repræsenterer seks grundlæggende typologier, beskriver rapporten de udviklingstendenser, som præger råhuset i dansk etageboligbyggeri. Måske overraskende for nogen tegner der sig et noget traditionelt og bagstræberisk billede, både hvad angår materialevalg, byggesystemer og boligudformning. Det skorter på visioner og muligheder for eksperimenter, og de få, som når til flotte og interessante resultater, opnår det snarere på trods frem for støttet af økonomisk eller politisk vilje og vision! Rapporten er således højaktuel set i lyset af det byggeboom, der pt. finder sted inden for boligmarkedet og i forhold til mængden af det etageboligbyggeri, som skyder op, eller som er planlagt i de fleste store danske byer. Her tænkes især på Ørestaden Syd og Ritt Bjerregaards plan om Billige Boliger.\n11 Vi ønsker med denne rapport at udpege latente problemstillinger såvel som uudnyttede potentialer, der kendetegner dansk etageboligbyggeri nu og hér, for hermed at oplyse de ansvarlige aktører og beslutningstagere og kvalificere den fremtidige udvikling af industrielle byggesystemer så grundliggende præmisser for at opnå arkitektonisk kvalitet kan tilvejebringes. Projektfokus Den industrialiserede arkitektur udfordrer den klassiske forestilling om det fuldendte arkitekturværk som et totaldesignet unika. Industrialiseringstanken lægger op til en sammensat arkitektur, som består af montage og som tegnes af begreber som dynamik, foranderlighed og fleksibilitet. Bygninger består i dag i vid udstrækning af standardiserede fabriksproducerede byggekomponenter, som leveres og monteres hurtigt og effektivt og som principielt kan skiftes ud og erstattes af andre med tiden. og overgange mellem komponenter og elementer, hvilket resulterer i et særligt arkitektonisk udtryk og formsprog. De nævnte hypoteser vedrører ligeledes tre centrale begreber, som har betydning i en fortsat industrialisering af byggeriet og de implikationer, det må have for arkitekturen. Disse er henholdsvis: produkt/produktion, system og kontekst og kan sammenholdes således: Produkt/Produktion Kontekst System Grundlæggende er der tale om standardiserede systemer og produkter, som gerne skulle kunne tilpasses individuelle arkitektoniske behov og krav. Men her opstår bestandigt flere stridsspørgsmål, som fx: i hvor høj grad kan produktionsoptimerede byggesystemer og elementer ændres og tilpasses en specifik situation uden at miste deres rationelle dimension? Eller hvordan kan fx specifikke rumlige intentioner gøre disse systemer og produkter klogere, dvs. variérbare og fleksible og mere arkitektonisk interessante? Med afsæt i denne diskussion forholder projektet sig til tre hypoteser: 1. Ved industrielle fremstillingsformer og produkter tilstræbes rationelle og universelle løsninger, der ofte ikke kan relateres til den kontekst, som det endelige produkt her bygningen indskrives i. 2. Logisk definerede byggesystemer og byggekoncepter fører til nye muligheder med hensyn til at imødekomme krav om arkitektonisk variation og at opnå forskellige eller særlige arkitektoniske kvaliteter. 3. Industrielt fremstillede produkter og systemer fordrer en anden designmæssig behandling af samlingsdetaljer En nærmere indkredsning og analyse af de tre indbyrdes forbundne begreber er en væsentlig del af projektet. Industrielle produkter og produktion karakteriseres her indledningsvis som: forudgående nøje planlægning og præcist definerede (del)elementer, mekanisk produktion, gentagne processer, begrænsning af mandetimer (håndværk, store mængder) og ønsket om ensartet kvalitet. Ligeledes defineres systemer i to hovedkategorier henholdsvis systemer, der retter sig mod et åbent løsningsrum eller modsat et lukket løsningsrum. Det vil med andre ord sige byggesystemer, som udvikles med fokus på komponent- og elementniveau og som kan indgå i mange mulige løsninger (byggeprincipper) eller byggesystemer, som udgør komplette systemløsninger til hele bygninger eller byggerier (bygningskoncepter). I arkitektonisk sammenhæng relaterer disse to kategorier til forskellige grader af frihed og begrænsning i forhold til at opnå forskellige designløsninger, hvorfor de også vurderes mere eller mindre tilpasningsdygtige i forhold til en given kontekst herunder program, tid, sted og kultur.\n12 Industrielle fremstillingsformer og produkter, som indgår i veldefinerede systemløsninger, kan betragtes som en stor udfordring at få til at lykkes set i relation til en generel arkitektonisk kvalitetsopfattelse, der bygger på helhedsopfattelse og som her forstås som den sammenhængskraft, der opstår ved formulering af overordnede koncepter, principper, fortællinger eller intentioner og som udtrykkes gennem udarbejdelse af et byggeprojekt på alle niveauer. Samlet set resulterer disse nye vilkår i et andet projekteringsforløb og kræver andre eller nye former for arkitektfaglige kompetencer, end dem vi kender i dag. Det vil blandt andet fordre en større produktmæssig og teknologisk viden, hvor arkitekten skal være i stand til at koble kvalitetsparametre på produkt og komponentniveau sammen med kvalitetsparametre på helhedsniveau. Spænding mellem to værdibegreber Et øget fokus på værdisiden og mere præcise definitioner på, hvad værdierne dækker over eller indeholder, og for hvem de har betydning, synes nødvendig. Ved udvikling af systembyggeri er det især vigtigt at få bygherrernes, arkitekternes og slutbrugernes værdier gjort synlige, så de kan holdes op imod den rationalitet, som argumenteres med fra producenternes side. 1 Som nævnt har vi valgt at se på boligbyggerier i flere etageropført på baggrund af industrielt producerede råhussystemer ud fra den antagelse, at det almindelige etageboligbyggeri er et af de store og vigtige markeder for byggebranchen. Samtidig er der her tale om en særlig udpræget spænding mellem på den ene side den rationelle optimering som byggeindustrien (og økonomien?) fordrer og på den anden side en hensyntagen til de arkitektoniske kvaliteter, som er vigtige for slutbrugerne og som ikke kan forstås og imødekommes med den samme form for rationalitet. Denne spænding ses som interessant at udforske, fordi der måske herigennem kan etableres tydeligere krav til byggeindustrien og ligeledes kan opstilles nogle klare byggeprocessuelle vilkår for skabelsen af de kvaliteter, der er vigtige for slutbrugerne. De to rationaler kan stilles op på følgende måde: 1 Det teknisk/økonomiske rationale Rationel optimering, virksomhedsøkonomi og det realistiske 2 Det arkitektonisk/totaløkonomiske rationale Værdier og kvaliteter for brugeren, samfundsøkonomi og det ønskelige Som udgangspunkt ligger interessen således i spændingsfeltet mellem de muligheder og betingelser, som industrien i dag sætter og de arkitektoniske kvalitetsparametre, der knytter sig til brugerne. Brugerbegrebet er en kompleks størrelse, der altid er problematisk at afgrænse, men i denne sammenhæng er det primært ambitionen at fokusere på beboerne og de daglige brugere af de boligbyggerier, som undersøgelsen involverer dvs. teknisk servicepersonale, gæster, naboer, forbipasserende og andre der dagligt er i berøring med byggeriet. Aspekter der implicerer en bredere brugerdefinition vil dog også forsøges belyst, hvor det skønnes relevant. Se i øvrigt definitionen af bruger i projektets begrebsapparat. I erkendelse af at det er umuligt at fastnagle en række præcise definitioner på arkitektonisk kvalitet, tilstræbes det i stedet at højne refleksionsniveauet omkring, og dermed synliggøre de arkitektoniske kvalitetsparametre i relation til de industrielle produktions- og procesvilkår, som er et grundvilkår for byggeriet i dag. Vi må desværre erkende, at arkitektoniske kvaliteter ofte ikke er selvfølgelige kvaliteter som langt fra alle er kalkulérbare, som ikke umiddelbart kan omsættes til præcise definitioner og slagkraftig dokumentation, og som derfor ikke har direkte overbevisningskraft i forhandlinger med byggeriets øvrige parter. 2 I nærværende rapport taler vi om kvalitetsparametre på to niveauer: 1 På systemniveau hvor kvalitetsparametrene måske primært handler om det potentielle, et fremadskuende blik; hvad-kan-det-blive-til? Det gode råhussystem skal give mulighed for to slags fleksibilitet: én form for fleksibilitet handler om, at systemet indenfor en given 10\n13 økonomi skal give mulighed for realiseringen af en stor diversitet af løsninger, både på bygningsniveau og lejlighedsniveau. En anden form for fleksibilitet handler om, at systemet evt. også skal give mulighed for, at de realiserede løsninger skal kunne forandres over tid for at tilpasses nye eller ændrede behov. 2 Det andet niveau for specificeringen af kvalitetsparametrene foregår på det realiserede niveau, som opført byggeri (hvori et råhusprincip indgår) der vurderes i et tilbageskuende blik; hvad-er-det-blevet-til? Metodisk befinder vi os altså et sted, hvor vi i vores caseanalyser pendler frem og tilbage mellem det potentielle og det realiserede, hvorfor vi ikke entydigt kan afvise eller tilslutte os kvaliteterne i de enkelte cases. Dermed ikke sagt at vi ikke fremhæver visse cases kvaliteter frem for andres, men at vi først og fremmest vil træde ind i casene, for at åbne og følge de udviklingslinier de enkelte cases potentialer udpeger, og dermed starte en diskussion, der forhåbentlig kan hjælpe råhusproblematikken videre. Som grundlag for denne diskussion har vi udviklet det efterfølgende begrebsapparat. kvalificeret, udbygget og diskuteret gennem studier af generel æstetisk teori og teori, som specifikt omhandler arkitektonisk og kunstnerisk kvalitet. (Se bibliografi). Med projektet har det været hensigten at generere ny teori fx i form af analysemodeller og udpegning af specifikke kvalitetsparametre, der særligt omhandler arkitektonisk kvalitet i industriel kontekst. Dette bl.a. ud fra den omtalte første hypotese om, at industrielt fremstillede produkter fordrer en særlig designmæssig behandling, der medfører et ændret arkitektonisk udtryk og formsprog. En ny teoridannelse vedrørende netop arkitektonisk kvalitet indenfor en industriel kontekst anses for essentiel i forhold til at bevare og styrke arkitektens rolle som skaber af helheder indenfor et område det industrialiserede byggeri der som udgangspunkt er baseret på objektive tekniske standarder med henblik på rationel produktion. Fremgangsmåde Projektet har været formet som en empirisk undersøgelse bestående af kvalitative interview og projektstudier og må ses som en pilotundersøgelse, idet der ikke foreligger væsentlige forskningsanalyser, som fokuserer på danske arkitektvirksomheders designstrategier og kvalitetsmål i relation til udvikling af nye råhussystemer til etageboligbyggeri. Rapporten bygger på en række interviews med centrale projektmedarbejdere fra udvalgte tegnestuer, som arbejder med udvikling af nye byggesystemer til etageboligbyggeri. Interviewene har fokuseret på tegnestuernes projektpraksis og udviklingsstrategier, og informationer herfra er blevet suppleret med bygnings- og/eller projektanalyser. Analyserne har sigtet mod at indkredse og præcisere en række udvalgte arkitektoniske kvalitetsparametre, der opereres med i industriel kontekst. Analyserne er ligeledes blevet 11\n14 Synsvinkel Etageboligbyggeri Indenfor det overordnede emne Arkitektonisk kvalitet og industrielle byggesystemer fokuserer nærværende rapport på en række konkrete byggesystemer og de arkitektoniske resultater, som det er lykkedes at opnå. I erkendelse af emnets store bredde og deraf følgende risiko for kun at skrabe i overfladen, har vi valgt at indsnævre fokuseringen til primært at omhandle større fleretages boligbyggerier opført på baggrund af industrielt producerede råhussystemer. Dette med baggrund i at etageboligbyggeriet udgjorde en meget stor og må vi erkende i dag problematisk andel af byggeriet under den første industrialiseringsbølge i 1950 erne og 1960 erne. Over de seneste år har boligbyggeriet igen været i kraftig vækst med etageboligen som den mest almindelige type. 3 og 4 Spørgsmålet er, om det industrielle produktionsapparat og byggesystemerne i de mellemliggende år har udviklet sig og ikke mindst om arkitekter, bygherrer, developere osv. har evnet at udnytte en evt. udvikling, så fejltagelserne fra den første industrialiseringsbølge kan undgås? Kan det ofte proklamerede potentiale i det industrialiserede etageboligbyggeri realiseres? Og er det hermed muligt at mangfoldiggøre vigtige boligkvaliteter? I nedenstående citat fra 2001,pointeres det, at der ikke er sket det store med etageboligbyggeriet i de 50 år, der er gået: Bortset fra enkelte undtagelser har det fleretages boligbyggeri ikke udviklet sig markant siden det industrielle byggeris indtog i 1950 erne. Og bortset fra produktionsformen repræsenterer det industrielle byggeri ikke nogen væsentlig udvikling i forhold til 1930 ernes bedste bebyggelser. Udgangspunktet er endnu i dag den lineært organiserede blok på 4-5 etager, der på langs er opdelt af opgange og lejlighedsskel og vandret af etageadskillelser eller dæk. Fremspringende karnapper i facaderne og integrerede altaner, varierede vinduesstørrelser mv. er blevet mere almindelige i dag, men de er ikke nye i forhold til 1950 erne. Heller ikke lejlighedernes rumlige opdeling giver anledning til egentlige nybrud. Lejlighederne er stadig opdelt i separate rum efter det samme lineære princip som strukturerer blokken. Blokkens overordnede modul i længderetningen svarer til et vægelement. Man har tidligere 12\n15 forsøgt sig med flytbare skillevægge for at øge fleksibiliteten, men det viste sig for besværligt for brugerne. I dag er langt de fleste skillevægge igen stationære. Systemer med stationære skillevægge er temmelig rigide og de er baseret på en ganske bestemt (statisk) opfattelse af, hvordan vi lever: 1 Husstanden består af enten en eller to voksne, med eller uden børn, med kernefamilien som den dominerende model. Selv den temmelig almindelige ændring af forholdene som består i, at børnene flytter hjemmefra, er boligerne ikke egentlig gearet til. 2 Tilværelsen er grundlæggende opdelt i arbejde/skolegang/ institution (ude), fritid (ude eller hjemme) og hvile (hjemme). 3 Tilværelsen hjemme er (skarpt) opdelt efter funktioner: Madlavning, spisning, ophold, søvn og hjemmearbejde/lektier. Naturligvis er der stadig mange mennesker, hvis liv svarer til disse opfattelser, men det er langtfra alles. Det er velkendt, at livsformerne indenfor specielt de seneste årtier har ændret sig markant i retning af større dynamik og differentiering, men det har ikke sat sig nævneværdige spor i den rumlige organisering af etageboligen. 5 Udformningen og disponeringen af råhuset er afgørende for en rumlig variation og fleksibilitet. Med udgangspunkt i etageboligbyggeriets råhusproblematik vil denne rapport fremdrage, undersøge og diskutere en række eksempler på forsøg på at udvikle etageboligbyggeriet i Danmark, fra 1980 erne frem til i dag. Industrielle råhussystemer Ofte fremhæves bilindustrien som et forbillede byggeindustrien bør lære af et forbillede som måske især har været typehusindustriens. 6 Den seneste udvikling i bilindustrien giver den enkelte bruger mulighed for, på baggrund af en standardplatform, at konfigurere sin bil som en individuelt tilpasset løsning, uden ekstraudgifter. 7 Man må dog spørge til, om ikke der er vigtige forskelle: et udbredt vilkår for denne form for produktkonfigurering er, at variationsmulighederne meget ofte ligger sent i processen. Hvad biler angår, er brugeren på relativt stor afstand af den platform, som bilen er baseret på. Brugeren præsenteres ikke for platformen som en design option, så den forbliver kun indirekte kvalitetsskabende for den almindelige bruger. Men hvem definerer så reelt kvaliteten? De kvaliteter der umiddelbart er vigtige for brugeren ligger i aptering og design samt i karakteren af de interfaces, der binder aptering og platform sammen, hvilket giver et relativt snævert løsningsrum og reelt kun overfladiske variationsmuligheder. 8 Løsningsrummet inkluderer meget ofte kun farver, overflader og lignende, mens selve platformen kun kan tilpasses i meget begrænset omfang. For den almindelige bruger af bilen er dette dog relativt ligegyldigt, da de værdier der er umiddelbart afgørende for brugeren, når der skal og kan vælges, primært ligger i det synlige og relativt overfladiske design. I etageboligbyggeriet har platformen eller råhuset en mere direkte betydning for brugeren. Råhuset begrænser selvfølgelig ikke mulighederne, hvad angår farver, overflader og lignende, men hvad angår de rumlige/organisatoriske muligheder, er det altafgørende. Netop her adskiller boligen sig markant fra bilen ved at være rammen om et langt mere komplekst samspil af funktioner. De bagvedliggende råhussystemer bliver dermed også afgørende for etageboligbyggeriets evne til og udvikling i retning af at kunne imødekomme ændrede behov og livsformer og de rumlige og funktionelle organiseringer som disse implicerer. En udvikling af etageboligbyggeriet der svarer til den større dynamik og differentiering, som kendetegner livsformerne i dag, fordrer en udvikling af etageboligbyggeriets dybere strukturer, hvorfor det ikke er tilstrækkeligt kun at agere på apterings-, indretnings- og facadeniveau. Der er noget dybere på spil: etageboligbyggeriets tektoniske og rumlige organiseringsmuligheder og disse grundlægges i råhuset. I dansk kontekst er de industrielt producerede betonråhussystemer en afgørende og på mere end én måde tung faktor. Det kan diskuteres, hvorvidt der er tale om deciderede systemer, men princippet er stort set det samme overalt. Betonråhuset kan her betragtes som etageboligbyggeriets primære grundlag eller platform, i form 13\n16 Albertslund Syd Bebyggelsen er indtil nu renoveret tre gange. Farum Midtpunkt Trods sit rå og usentimentale udtryk har Farum Midtpunkt mange rumlige kvaliteter, som forener ønsket om en privat bolig med have med muligheden for nabofællesskab. Ballerupplanen Bebyggelsens monotone boligblokke har svært ved at undsige sig sit industrielt optimerede udspring. 14\n17 af en række grundrum eller grundrammer, der gennem tilføjelse af forskellige former for aptering indrettes til færdige boliger. Nærværende rapport vil, med udgangspunkt i en række konkrete cases, undersøge karakteren af de råhussystemer, 9 der anvendes og er under udvikling i det danske etageboligbyggeri, samt se på hvilke begrænsninger, muligheder og evt. uudnyttede potentialer de udpeger. Gennem en beskrivelse af eksisterende og tænkte råhussystemer og en diskussion af de muligheder og begrænsninger disse systemer påfører etageboligbyggeriet, nærmer vi os samtidig den livsudfoldelse og de boformer, de giver plads til og er platforme for. Dette kan dernæst lede ind på den diskussion og specifikation af de arkitektoniske kvalitetsparametre, som er rapportens ærinde. Som en fremadrettet ambition er det ydermere intentionen at bidrage til et opgør med systemer og strukturer, der hæmmer udviklingen og dermed begrænser etageboligbyggeriets mulighed for at dække brugernes aktuelle behov og give gode vilkår for nutidige livsformer og pege på systemer og strukturer, der i højere grad har frigørende potentialer. Potentialer som systemerne bør indeholde, som arkitekter, developere og bygherrer bør tilstræbe og som brugere og samfund bør forlange. Udviklingen i nyere dansk etageboligbyggeri Byggeriets industrielle udvikling fra 1950 erne til 70 erne varslede ny og eksperimenterende byggeteknologi, som først og fremmest skulle løse en udtalt boligmangel, men som også lod sig inspirere af andre måder at tænke boliger og moderne livsformer på. Nye byggesystemer blev udviklet med henblik på rationalitet i forhold til produktion og bygbarhed. Dernæst ønskede man også at byggesystemerne skulle konvergere forskellige programkrav og mulighed for fleksible planløsninger og rumdannelser. På sin vis repræsenterer denne tid en guldalder i dansk byggeris historie. Samfundet var i vækst, præget af økonomisk overskud, hvor store investeringer blev foretaget inden for byggeri og anlæg. Arkitekter, ingeniører og byggeindustri gik samlet ind i formuleringen af fælles visioner for byggeriets fremtid og mange store boligområder skød op, hvor byggesystem, boligtype og social vision gik hånd i hånd. Blandt de tidlige var de store planbyggerier som Ballerupplanen, Gladsaxeplanen, Sydjyllandsplanen og Albertslund Syd fra perioden Senere kom der andre mere socialt orienterede byggerier på banen som Galgebakken og Farum Midtpunkt, der udgjorde nogle af de sidste byggerier fra industrialiseringsboomet, bygget i perioden Flere af disse boligbyggerier viste sig hurtigt problematiske i social henseende, andre led af byggefejl på grund af forsøg med nye konstruktionstyper og materialer, og kun få byggerier har vist sig reelt bæredygtige i forhold til fysisk holdbarhed og det moderne menneskes konstant foranderlige (bolig)behov. Ikke desto mindre var det en innovativ tid set ud fra en byggeteknologisk optik, hvor blandt andet flere nye byggesystemer til etageboligbyggeri blev skabt eksempelvis: Conbox, Krydsribbedæk-systemet og TVP-systemet. De her nævnte var fortsat tænkt som bærende byggesystemer i beton og hvor Conbox tog afsæt i skibsindustrien og satsede på rumstore volumenelementer, der skulle monteres i præfabrikerede rammekonstruktioner på pladsen, var de to andre i højere grad tænkt som søjle-plade systemer med henblik på generel anvendelse ved optimal fleksibilitet i planen. 11 Desværre blev de arkitektoniske kvaliteter i de ny byggesystemer ikke dyrket i samme omfang som de tekniske aspekter, hvilket blandt andet gav sig udslag i, at ingen af de mange systemer arbejdede med mulighed for varierende rumhøjder eller en fleksibilitet, som gjorde det muligt, problemløst, at ændre på vægge eller dæk efter opførsel. Den videre udvikling og anvendelse af disse, på mange måder interessante, systemer er også strandet på grund af manglende efterspørgsel ofte tilsidesat til fordel for mere konventionelle betonelementsystemer med bærende tværskillevægge. En konsekvent byggeteknologisk og dermed industriel udvikling af råhussystemer til etageboligbyggeri, som er båret af arkitektonisk vision, har kun fundet sporadisk sted 15


Redningspakker giver travlhed i staten: Styrelse søger 500 HK'ere - HK\nRedningspakker giver travlhed i staten: Styrelse søger 500 HK'ere\nHastelovgivning og redningspakker for milliarder skal hjælpe samfundet gennem coronakrisen. I mange ministerier og styrelser ligger medarbejderne vandret for at implementere de nye love. Erhvervsstyrelsen har allerede ansat 60 og søger nu op mod 500 administrative, midlertidige medarbejdere.\nLægesekretærer, rengøringsfolk, sosu-hjælpere, sygeplejersker og læger har travlt med at redde syge danskere i disse dage. Imens knokler ansatte i ministerier og styrelser med at implementere hastelovgivning og administrere de nye milliardstøtteordninger. Erhvervsstyrelsen (billedet) søger nu op mod 500 midlertidige medarbejdere. Foto: Stefan Kai Nielsen/Ritzau Scanpix\n’I stilfærdighed vil jeg oplyse om, at vi i Erhvervsstyrelsen knokler i døgndrift for at eksekvere på alle de gode tiltag, Regeringen har besluttet, til gavn for erhvervslivet og dermed os alle sammen på den lange bane.’\nSådan skrev HK-tillidsrepræsentant i Erhvervsstyrelsen, Pernille Lange, fredag i et svar på Twitter, da en debattør på det sociale medie refererede til, at statsansatte er sendt hjem med fuld løn.\nMens sundhedssektoren og beredskabet arbejder hårdt for at redde syge danskere og begrænse smitten i samfundet, så giver hastelovgivning, nye skatteregler og redningspakker for milliarder massiv travlhed i mange ministerier og statslige styrelser.\nStyrelse skal ansætte op mod 500\nDe mange tiltag for at afbøde den økonomiske coronaafgrund kan i høj grad mærkes i Erhvervsstyrelsen, der står for at administrere støtte til de pressede virksomheder. Derfor skal der nu ansættes op mod 500 administrative medarbejdere i ”2 måneder med mulighed for forlængelse”. Det bekræfter styrelsens presseafdeling i en mail til HK Statbladets redaktion:\n’Lige nu arbejder Erhvervsstyrelsen på fuldt tryk på at være klar til at håndtere ansøgningerne til de forskellige kompensationsordninger, og vi er allerede begyndt at behandle ansøgninger om kompensation for aflyste arrangementer. Håndteringen af ordningerne kræver mange ressourcer. Der er et it-setup, der skal på plads, og vi har ansat de første 60 folk til sagsbehandling og forventer at hyre mange flere over de kommende uger. I alt forventer vi at få brug for op mod 500 medarbejdere til at håndtere kompensationsordningerne’, skriver styrelsen.\nFørste hold starter op på mandag\nI et jobopslag skriver Erhvervsstyrelsen, at de mange nye skal starte i 4 hold. Første opstartsdato er mandag den 30. marts, den næste er torsdag den 2. april. Så mandag den 6. april og tirsdag den 14. april.Arbejdstiderne kan variere, da Erhvervsstyrelsen vil sikre, at der ikke er for mange på arbejde ad gangen på grund af coronasmittefare.\n’Derfor skal du være forberedt på at arbejde både i dag- og aftentimerne, hvis det bliver nødvendigt. Du skal også kunne arbejde i helligdagene i påsken,’ lyder det i jobopslaget. Arbejdsstedet er Langelinie i København.\nPernille Lange er tillidsrepræsentant for cirka 70 HK-ansatte hos Erhvervsstyrelsen. Hun fortæller, at de er klar til at gøre alt, hvad de kan.\n- Det går rigtig stærkt lige nu. Vi knokler, og vi er klar til at bidrage alt, hvad vi kan for at understøtte og hjælpe de pressede virksomheder, siger Pernille Lange.\nOg det haster med at få hjælpen ud til virksomhederne. Det understregede Dansk Industri (DI) mandag.\n- Huset brænder, og med hjælpepakkerne har vi fået lagt nogle af de brandslanger ud, som der er så akut brug for. Nu handler det om hurtigst muligt at få tryk i slangerne. Med andre ord skal hjælpepakkerne virkelig ud og virke i virksomhederne. Det haster, udtaler DI-topchef Lars Sandahl Sørensen i en pressemeddelelse.\nErhvervsstyrelsen søger op mod 500: Se jobopslaget\nMange statsansatte har fået corona-travlt\nI HK Stat fortæller næstformand Peter Raben, at HK står klar til hjælpe de statslige arbejdsgivere, som står i en svær situation med ekstra opgaver.\n- Vi ved jo, at vi desværre har kvalificerede folk, som mister deres arbejde i disse uger, og HK’s jobbørs har i forvejen et kartotek med medlemmer, som enten er ledige eller åbne for nye udfordringer. Vores jobbørs er klar til at hjælpe også i Erhvervsstyrelsen, siger Peter Raben.\nMedierne har ofte fokus på sygeplejersker og andet sundhedspersonale, men Peter Raben oplever, at rigtig mange statsansatte har fået travlt med coronarelaterede ekstraopgaver.\n- Vi har også rigtig mange HK'ere og andre personalegrupper, som sidder i afgørende funktioner og knokler for borgerne og virksomhederne foran og bag linjerne, hvor de måske er mindre synlige.\n- Vores medlemmer på Sundhedsministeriets område, i politiet, beredskabet og fx de nye corona-callcentre løber rigtig stærkt. Men også i Udenrigsministeriet, skatteforvaltningen, på it-området og i mange ministerier har folk meget travlt. På uddannelsesinstitutionerne skal en masse eksamener aflyses, og det næste bliver så, at der er en meget stor pukkel, når det hele skal startes op igen, siger han.\nNye skatte- og momsregler skal være klar "i dag"\nOgså i Skattevæsenet giver de mange lovændringer og hjælpepakker travlhed. Det fortæller Ulla Fabricius, der er formand for de HK-ansatte på tværs af skatteområdet.\n- Når der kommer en ny lovpakke, skal den jo lige implementeres i alle vores systemer og vejledninger, og vores kolleger i kundeservice skal klædes på til at kunne svare. Det er et meget stort arbejde, og nogle af vores kolleger har arbejdet dag og nat. Folk er superfleksible og giver den en skalle, fortæller Ulla Fabricius.\nLæs også: Laboranterne er også klar til at hjælpe\nHK’ere skriver til statsministeren\nStatsminister Mette Frederiksen hyldede søndag de mange danskere ,som gør en særlig indsats under corona-krisen. Statsministeren bad på Facebook om danskernes eksempler, og det fik flere HK’ere til at sende hende en besked. Et par eksempler:\n’Er statsansat HK'er i en styrelse. Jeg har været syg siden den 12. med coronalignende symptomer, men er nu vendt tilbage på arbejde i min egen stue. Jeg og mine kolleger gør alt hvad vi kan, for at hjælpe vores tilskudsmodtagere og -ansøgere med alle de myriader af spørgsmål og problemstillinger, der er opstået pga krisen. Alle arbejder på at finde løsninger, og når vi kommer ud på den anden side, kan vi alle sammen klappe ad os selv for et veludført arbejde’.\n’Som statslig ansat i Fødevarestyrelsen arbejder jeg hjemmefra sammen med mit team i EKC med at sørge for at landets dyreeksporter stadig kører, og det er en udfordring at følge med i de mange grænsekontroller i Europa.’\n’Sørger for fortsat at være med til at understøtte driften af Aarhus Universitet (ph.d.-uddannelse). Vi er heldigvis så digitaliseret, at vi kan holde hjulene i gang på distancen. Men savner kollegerne og Campus. Alle på AU trækker læsset og gør det godt.’\n’Arbejder som lægesekretær i lægepraksis og prøver at rådgive og berolige alle dem der ringer, de er meget bange😰.’\n’Som butikschef tager jeg hatten af for alle mine medarbejdere, de har været der for mig og kunder 180% i denne tid. De træder til når jeg spørg om de kan tage en ekstra vagt, de løber hurtigere for at få varer på hylderne. De er blevet efter lukketid og har givet den en ekstra skalle. Alle tiltag som der er taget fra ledelsen sidde omkring vores måde at takle situationen på, har de taget til sig uden så meget som at stille spørgsmål ved det. Sådan tror jeg på det er i alle butikker.’\nKilde: kommentarer til Mette Frederiksens post på Facebook 22. marts.\n(direkte link: http://www.hk.dk/aktuelt/nyheder/2020/03/24/redningspakker-giver-travlhed-i-staten-styrelse-soeger-500-hkere)


Danskerne taler sjældent om døden | Begravelses Service\nDanskerne taler sjældent om døden\nPosted on august 31, 2017 by begravelsesserviceaps\nHvornår har du sidst talt med nogen om døden? Ifølge danske statistikker er det længe siden. Omfattende undersøgelser viser nemlig, at vi danskere sjældent taler om døden. Faktisk viser en undersøgelse, at der er mere end 50%, som opfatter døden som et reelt tabu i vores samfund – altså noget, man ikke taler om, medmindre det er absolut nødvendigt. På trods af at vi alle sammen ved, vi en dag skal dø, er døden et samtaleemne, vi bevidst eller ubevidst undgår. Dog er det utroligt vigtigt, at man kan tale om døden, ikke mindst med dem der står en nær. Hvis man ikke taler om døden, er det nemlig langt sværere at forberede sig på den dag, hvor den rammer en i den nære venne- eller familiekreds.\nDøden er et tema og et emne, der altid vil være aktuelt for os alle. Det er uforudsigeligt, hvornår og hvordan døden rammer næste gang. Derfor er det utroligt vigtigt, at man kan tale om døden, så man er mere forberedt på situationen, når den opstår. Det gælder ikke mindst blandt børn og unge, der kan have svært ved at forstå og forholde sig til døden, især hvis der ikke er nogen kommunikation med voksne omkring det til stede. Primært gælder det børn i den yngste aldersgruppe fra 0-11 år, hvor 40% af de voksne ikke mener, det er nødvendigt eller vigtigt at tale med dem om døden. Det er dog i mange tilfælde ikke sandt – ikke at tale om døden gør det ikke alene sværere for de pågældende børn at håndtere det, hvis en i familien eller vennekredsen går bort, men det gør dem også uforstående over for en situation, hvor andre måske oplever et dødsfald tæt på. Samtidig kan det at tale om døden, et emne, der virker tungt og sørgeligt for mange, bringe tryghed omkring det og bringe mennesker tættere på hinanden. Der er altså en række af grunde til, at det er vigtigt at komme danskernes berøringsangst med døden til livs.\nDet kan være svært at komme en såkaldt tabustatus til livs. Mange er af den opfattelse, at døden ikke er et acceptabelt samtaleemne, og derfor er der ikke mange, der tør tage initiativet til at tale om det. I mange tilfælde er det en god idé at starte med at tale med en eller flere personer, som man står nær. På den måde er man sikker på, at der er tryghed omkring samtalen. Har man med børn at gøre, er det vigtigt, at man taler om døden på et niveau, der passer til dem. Det vil sige, at man forsøger at lave døden til en figur, der passer ind i deres univers, så det bliver nemmere for dem at forstå. På den måde kan man nemmere komme i snak om døden og gøre emnet mere tilgængeligt og acceptabelt. Det vil ikke alene give tryghed omkring den begivenhed, der rammer os alle en dag, men også give bedre mulighed for at håndtere og forstå situationen, når en ven eller bekendt afgår ved døden.\nFå mere viden om døden – og begravelser\nDet er en kendsgerning, at vi ikke taler meget om døden og alt det, der følger med. Derfor er der også mange, der er i tvivl om, hvordan man som pårørende kan og skal håndtere et dødsfald og efterfølgende en begravelse. Hvis du er klar til at åbne op og høre mere om død og begravelse, så du er forberedt på fremtiden, kan du med fordel gå til et af Begravelses Services spændende foredrag. Eksempelvis har vi vores ”Begravelse for begyndere”, der kommer med konkrete råd til tiden efter et dødsfald og planlægning af begravelse. Dette foredrag giver også stof til eftertanke – vil du eksempelvis selv planlægge din begravelse? Vores foredrag henvender sig både til dig, der er pårørende og dig, der blot vil vide mere om mulighederne omkring døden og begravelse.\nBegravelses Service er begejstret for DR Ultra’s nye programmer om døden


Landhotel Falkenhof i Haundorf til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nGartenweg 2, Haundorf, Haundorf, Tyskland - Rigtig god placering - Se på kort\nMere om Landhotel Falkenhof\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Haundorf, så er Landhotel Falkenhof et rigtig godt valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nNyd et væld af uforlignelige servicetilbud og bekvemmeligheder på dette hotel i Haundorf. Gæsterne på dette hotel har glæde af gratis trådløst internet på alle værelser, restaurant på stedet.\nHotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde skrivebord, telefon, fjernsyn, bruser. Uanset om du er fitnessentusiast eller blot ønsker at slappe af efter en lang dag, har du mulighed for at nyde fritidsfaciliteter i topklasse, som golfbane (inden for 3 km), fiskeri, hesteridning, have. Med sit tilbud om et afslappende og problemfrit ophold hver gang er Landhotel Falkenhof det kloge valg for rejsende til Haundorf.


Endura MT500JR - MTB cykelshorts til børn - Liner med pude - Electric Blue - Str. 7-8 år - Cykeludstyr med PrisGaranti\n‘MT500JR’ shortsene fra Endura er et par loosefit cykelshorts til børn, som er velegnet til mountainbike og terrænkørsel. … … læs mere her\nEndura MT500JR - MTB cykelshorts til børn - Liner med pude - Electric Blue - Str. 7-8 år er en af de mange kvalitetsvarer, som er med i samlingen af cykeludstyr her på siden.\nEndura MT500JR - MTB cykelshorts til børn - Liner med pude - Electric Blue - Str. 7-8 år Produktfakta\nVarenavn: Endura MT500JR - MTB cykelshorts til børn - Liner med pude - Electric Blue - Str. 7-8 år\nVare ID: 5056286906630\nEndura MT500JR - MTB cykelshorts til børn - Liner med pude - Electric Blue - Str. 7-8 år fra Endura\nEndura MT500JR - MTB cykelshorts til børn - Liner med pude - Electric Blue - Str. 7-8 år er en af de best sælgende i sin kategori. Cykelbukser kategorien har nogle af de fedeste ting, når du cykler. Cykelpartner er din one-stop webshop, når det handler om cykeldele. Produktet kan returneres til shoppen igen inden for 365 dage, hvis du fortryder dit køb. Når den hele rigtige del til din cykel skal findes, er det et sikkert valg, hvis du køber dette produkt, det er et godt produkt og kvaliteten er i orden. Det er bestemt også værd at tage med, at der er prisgaranti på Endura MT500JR - MTB cykelshorts til børn - Liner med pude - Electric Blue - Str. 7-8 år fra det rigtig fede mærke Endura, som mange i cykelsporten nikker genkendende til. Når du er kommet afsted på din cykel ud i det blå, er det vigtigt at huske at indtage væske undevejs. Væskeindtaget kan sagtens være energidrik der fået tilsat smag af hyldeblomst.\nEndura MT500JR - MTB cykelshorts til børn - Liner med pude - Electric Blue - Str. 7-8 år er en af de håndplukkede varenumre her i shoppen i den altid eftertragtede varekategori Cykelbukser. Vidste du, at du også får hele 365 dages returret som er en fin sikkerhed for dig, hvis du nu fortryder dig køb af din vare. Du kan roligt gøre som rigtig mange andre har gjort før dig og købe din Endura MT500JR - MTB cykelshorts til børn - Liner med pude - Electric Blue - Str. 7-8 år fra den meget brugte forhandler Cykelpartner, som ikke bare er en døgnflue, men har bevist sit eksistensgrundlag gennem lang tid. Blandt alle varerne i shoppen finder du noget for alle, deriblandt også produktet er på siden. Ved at købe dine varer i en webshop er priserne bedre- og det lader sig gøre, når man ikke skal betale til showroom og butikker på dyre adresser.\nKøb Endura MT500JR - MTB cykelshorts til børn - Liner med pude - Electric Blue - Str. 7-8 år allerede i dag til kun kr. 439.00 - og med prisgarantien, bliver det ikke billigere. Køber du for mere end kr. 299 så koster det ikke noget at få sendt til din adresse. Du får oven i købet hele 365 dages returret.\nEndura MT500JR - MTB cykelshorts til børn - Liner med pude - Electric Blue - Str. 7-8 år er populær for cyklister\nDet er værd at huske på, når der shoppes online, er du stillet lidt bedre, så du på nogle områder er bedre stillet, end hvis du handler I fysiske butikker. Du får med dine varer 14 dages returret. når dine varer købes i en shop, der er endda shops, der vælger at give mere for at skille sig ud fra konkurrenterne i markedet. Når webshops ligger online, får du med et par klik et stort udvalg , som gør det let at sammenligne priser, blandt de mange udbydere af varer, der findes online. Du kan oven i købet gøre det fra mobilen eller en tablet uden brug af en computer. En anden ting du også slipper for, at være afhængig af at nå at handle i butikkens åbningstid. Shoppen sender din produkter til din adresse, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, og det giver en god fleksibilitet for dig. Du kan også springe en lang kø ved kassen over så det er direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så er det aldrig mere ubehaget ved at stå alt for tæt i en kø til kassen.\n31 anmeldelser af Endura MT500JR – MTB cykelshorts til børn – Liner med pude – Electric Blue – Str. 7-8 år\nVær den første til at anmelde “Endura MT500JR – MTB cykelshorts til børn – Liner med pude – Electric Blue – Str. 7-8 år” Annuller svar


Ordningen med elementær farve musik 220 volt - Elektronik October\nThyristor - KU202N eller L, M, H - vi har brug for dem 3 stk\nKondensatorer med en spænding på mindst 160 volt, kan være op til 250 volt:\nPotentiometer (variabel modstand) ved 10 kOhm (kan være 4-re stykker).\nDisse oplysninger kan nemt findes i gamle eller nye elektroniske enheder. Såsom: tv'er, båndoptagere osv. Men tyristorer skal købes i en radio-elektronisk butik.\nTil vores lys musik, vi har også brug for en transformer, vi har brug for det, ikke kun for, men også til at drive enheden for at øge indgangssignalet. Vi har ikke brug for en meget kraftig eller højspændingstransformator. Det er her, hvor transformatoren fra båndoptageren kommer ind. Hvordan monteres denne enhed er din virksomhed, du kan samle det på et hvilket som helst isolerende materiale eller blot på tavlen. Nu har vi brug for benene selv med en effekt på 100 watt og en spænding på 220 volt. Præfikset kræver et højt indgangssignal er bedre at sætte før forstærkeren et sted i 5 watt - jeg brugte unødvendige kolonner til en computer, og kan eventuelt være indstillet potentiometer for hver kanal.\nEn simpel ordning med farvemusik på lamper 220v\nAlle ved og næsten alle indsamler enheden flimrende og blinkende til musikken-tsvetomuzyka.V internettet, mange er på udkig efter forskellige krav til farve hitliste og overalt de raznye.Vashemu opmærksomhed jeg repræsenterer nedenstående diagram hvis udseende, du ser på kartinki.I så arbejder farve musik kredsløb 220 volt på termostaterne\nEn simpel ordning med farvemusik\nDetaljer for det vil have det mindste.\nVi køber farvede glødelamper til 220V\nI betragtning af at udgangstrinnet i farvemusik er lavet på tyristorer, har det en høj effekt. Hvis thyristorer sættes på varmen dræn, så kan du indlæse 1000 watt per kanal. Men for huset vil der være nok lamper til 60-100 watt.\nFigur printplade til let musik\nJeg brugte ikke laserjernsteknologi til et så enkelt borddesign. Jeg har lige udskrevet billedet i et spejl og lagt det på folien.\nFor at sikre, at papiret ikke bevæger sig, reparerer vi det med tape eller fixer noget andet og kæler de fremtidige hullers pladser\nTegning af stierne selv nitrocranol\nSom transformer, enhver transformer fra en kinesisk strømforsyningsenhed, i det mindste fra en radiotelefon, i det mindste fra noget andet.\nOg vi ser på det fuldt svejsede bord\nVi sætter patronerne i aluminiums hjørnet\nUd over det billede, der sendes af Aidar Galimov:\nSå vær ikke genert, og du kan stille spørgsmål til ham.\nDenne 3-kanals DSM er meget enkel at fremstille, men det har nogle ulemper. Dette er for det første den ønskede høje indgangssignalniveau andet angår lav modstand input tredje en skarp blinkende lamper, forårsaget af mangel på kompression og lethed Anvendte filtre. Men hvad angår begynderskinker - vil ordningen være helt korrekt.\nKontrol af blinker udføres af tyristorer. De kan sættes serie KU202 med bogstaverne k, l, m, n. Selvfølgelig er det bedre at tage sådan som på diagrammet. Strømforsyning fra 220V. Justering af hver kanal er lavet af variable modstande. I konfigurationen behøver kredsløbet ikke, det fungerer lige efter den korrekte samling. Når du arbejder med farvemusik, skal du overveje, at du har brug for et tilstrækkeligt stort signal af musik.\nTransformator TP1 udføres på kernen af Ш16х24 fra transformerstål. Winding I indeholder 60 omdrejninger af PEL wire 0,51. Winding II - 100 omdrejninger af PEL 0,51. En hvilken som helst lille transformator kan også bruges (f.eks. Fra transistormodtagere) med et snoede forhold tæt på 1: 2. Thyristorer skal installeres på varmelegeme, hvis lampens samlede effekt pr. Kanal overstiger 200 W.\nIndsamlet, kontrolleret. Fungerer meget godt. Her er enheden i sagen:\nDette er placeringen af elementerne inde i den valgte boks. Medtag bedre gennem diodebroen. Det er billigt. Men jeg tror radio amatøren er ikke vigtig, men selve gentagelse af enheden. Kredsløbet kan loddes selv af en nybegynder. Den færdige farve musik enhed virker uden indblanding, lang driftstid forstyrrer ikke tyristorerne. De opvarmer ikke engang op. Forfatter af materialet: Max.\nSådan laver du farvemusik på lysdioder\nFor at indsamle farvemusik på LED'er med egne hænder, skal man have grundlæggende viden om elektronik, kunne læse diagrammer og arbejde med loddejern. I denne artikel vil vi se på, hvordan farvemusik fungerer på lysdioder, de vigtigste arbejdskredsløb, på basis af hvilke det er muligt at samle selvfremstillede enheder, og til sidst vil vi trinvis udarbejde den færdige enhed ved eksempel.\nHvordan virker farvemusik?\nI hjertet af farve musikinstallationer bruges metoden til frekvensomdannelse af musik og dens transmission via separate kanaler til at styre lyskilder. Som et resultat heraf viser det sig, at farvesystemet, afhængigt af de grundlæggende musikalske parametre, vil fungere i overensstemmelse med det. På denne trailer er en ordning baseret på hvilken farvemusik på LED'er indsamles af hænder.\nSom regel bruges der mindst tre forskellige farver til at skabe farveeffekter. Det kan være blåt, grønt og rødt. Blanding i forskellige kombinationer, med forskellig varighed, kan de skabe en fantastisk atmosfære af sjov.\nAdskil signalet til lav, medium og høj renhed, LC og RC-filtre er i stand, de er installeret og indstillet til farvemusiksystemet ved hjælp af lysdioder.\nFilterindstillingerne er indstillet til følgende parametre:\nop til 300 Hz på lavpasfilteret, som regel er farven rød;\n250-2500 Hz for medium, farven er grøn;\nalt det, der overstiger 2000 Hz, konverterer højpasfilteret, som regel afhænger arbejdet i den blå LED afhængig af det.\nOpdelingen i frekvenser udføres med en lille overlap, det er nødvendigt for at opnå forskellige farveskalaer, når enheden er i drift.\nValget af farve i ordningen farve musik er ikke kritisk, og hvis du vil kan du bruge lysdioder i forskellige farver efter eget skøn at ændre steder og eksperimentere, kan ingen benægte. Forskellige frekvensoscillationer kombineret med brugen af ikke-standardfarve løsninger kan påvirke kvaliteten af resultatet væsentligt.\nAt justere sådanne parametre tilgængelige kredsløb som antallet af kanaler og deres frekvenser, hvoraf det kan konkluderes, at soundlights kan anvende et stort antal LED'er i forskellige farver, og eventuel individuel justering af hver frekvens og kanalbredden.\nHvad er nødvendigt for at lave farvemusik\nModstande til installation af farve musik, med egen produktion, kan kun anvendes permanent, med en effekt på 0,25-0,125. Egnede modstande ses i nedenstående figur. Strimlerne på kroppen viser modstandsværdien.\nOgså i kredsløbet anvendes R3 modstande og trimmer R - 10, 14, 7 og R 18 uanset typen. Hovedkravet, muligheden for montering på brættet, der anvendes i forsamlingen. Den første version af LED farvemusik blev samlet ved hjælp af en variabel modstand med betegnelsen SPZ-4VM og importeret - trim.\nHvad angår kondensatorer, skal du bruge dele med en arbejdsspænding på 16 volt, ikke mindre. Type, kan være nogen. Hvis der er vanskeligheder med at finde kondensatoren C7, er det muligt at forbinde parallelt, to mindre i kapacitet, for at opnå de nødvendige parametre.\nAnvendes i ordningen med LED-farvekondensatorer C1, bør C6 kunne betjene henholdsvis 10 volt henholdsvis C9-16B, C8-25V. Hvis man i stedet for de gamle sovjetiske kondensatorer, er det planen at bruge den nye, importerede det bør erindres, at de har en forskel i udpegningen, er det nødvendigt på forhånd at bestemme polariteten af de kondensatorer, der skal installeres, ellers er det muligt at blande og rod op kredsløbet.\nSelv for produktion af farvemusik kræver en diodebro med en spænding på 50V og arbejdsstrøm omkring 200 milliamperer. I det tilfælde, hvor der ikke er mulighed for at etablere en klar diodebro, kan du gøre det ud af flere ensretter dioder, for nemheds skyld, de kan fjernes fra brættet og monteres separat ved hjælp af en mindre bestyrelse.\nDiodens parametre vælges på samme måde som dem, der anvendes i fabrikkens version af broen, dioderne.\nLysdioder skal være røde, blå og grønne i farve. For en kanal skal de have seks stykker.\nHvad angår transistorerne, er VT1 og VT2 egnede, er indekset for betegnelsen ikke vigtigt.\nEt andet nødvendigt element, spændingsregulatoren. Brugte pyativoltovy stabilisator importeret, med varenummer 7805. Det er også muligt at anvende 7809 (devyativoltovy), men derefter at udelukke fra kredsløbet modstanden R22, og i stedet sætte jumper forbinder bussen, og et minus output medium.\nFor at kombinere farvemusik med et musikcenter kan du bruge en 3-polet stikstik.\nOg det sidste du skal have til montering er en transformer med passende spændingsparametre.\nDen generelle ordning for samling af farvemusik, der bruger de beskrevne detaljer på billedet nedenfor.\nNedenfor vil der blive foreslået flere farveskemaer til LED'er.\nTil dette kredsløb kan du bruge alle typer LED'er. Det vigtigste er, at de er super lyse og forskellige i luminescens. Kredsløbet fungerer på følgende princip, signalet fra kilden overføres til indgangen, hvor kanalsignalerne kombineres og sendes derefter til en variabel modstand. (R6, R7, R8) Ved hjælp af denne resistens signalniveau for hver kanal reguleres, tilføres derefter til filtrene. Forskellen på filtre, i kondensatorernes kapacitans, bruges til at samle dem. Deres mening, som i andre enheder, er at omdanne og rense lydområdet inden for visse grænser. Disse er de øverste, midterste og lave frekvenser. Til justering i farveskema kredsløb installeres justeringsmodstande. Efter at have passeret alt dette går signalet til chipet, som giver dig mulighed for at installere forskellige lysdioder.\nDen anden variant af farvemusik på lysdioder varierer med sin enkelhed og er velegnet til begyndere. Forstærkeren er involveret i kredsløbet og tre kanaler til frekvensbehandling. En transformer er installeret, uden hvilken det er muligt at undvære, hvis signalet ved indgangen er tilstrækkeligt til at åbne LED'erne. Som i lignende kredsløb anvendes de justeringsmodstander, der er udpeget som R4 - 6. Transistorer kan bruges mest vigtigst til at transmittere mere end 50% af strømmen. Faktisk er der ikke mere nødvendigt. Ordningen kan forbedres, hvis det ønskes, for at opnå en mere kraftfuld farvemusikinstallation.\nTrin-for-trin samling af den enkleste farvemusikmodel\nFor at montere simpel farvemusik på lysdioder, kræves følgende materialer:\nLED'er måler fem millimeter;\nTråd fra gamle hovedtelefoner;\nden originale eller analoge af transistoren KT817;\nstrømforsyning til 12 volt;\nbit af plexiglas;\nDet første du skal starte er at gøre en krop af den fremtidige farvemusik fra plexiglas. Til dette er det skåret i størrelse og limet, med en limpistol. Kassen er bedre at lave en rektangulær form. Dimensionerne kan tilpasses til dig.\nFor at beregne antallet af lysdioder vil vi dele spændingen på adapteren (12V) i arbejdslampen (3V). Det viser sig, at vi skal bokse, installer 4 LED'er.\nKablet fra hovedtelefonerne fjernes, der er tre ledninger i det, vi bruger en venstre eller højre kanal og en fælles.\nVi har ikke brug for en ledning og kan isoleres.\nOrdningen med simpel farvemusik på lysdioder er som følger:\nFør montering lægges kablet inde i kassen.\nLysdioder har henholdsvis en polaritet, når den er tilsluttet, skal den tages i betragtning.\nVed montageprocessen skal du forsøge ikke at varme transistoren, fordi den kan føre til nedbrydning og mærke mærkningene på benene. Emitteren betegnes som (E), basen og kollektoren (B) og (K). Efter montering og test kan du installere topdækslet.\nAfslutningsvis vil jeg gerne sige, at det ikke er så svært at montere farvemusik på lysdioder, som det måske forekommer i starten. Selvfølgelig, hvis du har brug for en enhed med et smukt design, så vil det allerede være nødvendigt at bruge en masse tid og kræfter. Men til fremstilling af en simpel farvemusik til bekendtskab eller underholdning, er det nok at samle en af de præsenterede ordninger i artiklen.\nKonkurrencen begyndere radio amatører\nKonkurrencedesign af en nybegynder radio amatør\nHej kære venner og gæster på webstedet!\nJeg præsenterer din opmærksomhed den tredje konkurrence arbejde (den anden konkurrence af webstedet) af en nybegynder radio amatør. Forfatter af bygningen: Morozas Igor Anatolievich:\nLigesom mange nyankomne var hovedproblemet hvor man skulle starte, hvad bliver mit første produkt. Jeg begyndte med det faktum, at jeg ønskede at komme hjem først. Den første er farvemusik, den anden er en højkvalitets hovedtelefonforstærker. Startet med den første. Farvemusik på thyristorer er lidt som en slået version, besluttede at samle farve til LED RGB bånd. Jeg giver dig mit første job.\nFarveskema blev taget fra internettet. Farvemusikken er enkel, for 5 kanaler (en kanal er hvid baggrund). En LED-strip kan tilsluttes til hver kanal, men for dens drift ved indgangen er der brug for en signalforstærker med ikke høj effekt. Forfatteren foreslår at bruge en forstærker fra computerhøjttalere. Jeg gik fra komplekset for at indsamle forstærkerkredsløbet til DDSC på TDA2005-chip på 2x10W. Denne kraft synes mig nok, selv med en margen. Jeg omhyggeligt omskriver alle ordningerne i sPLAN 7.0-programmet\nFig. 1 Farveskema med en forstærker af indgangssignalet.\nI farveskemaet er alle elektrolytkondensatorer, spænding 16-25v. Hvor det er nødvendigt at observere polariteten er tegnet "+", i de resterende tilfælde påvirker polaritetsændringen ikke blinkningen af LED'erne. I det mindste bemærkede jeg det ikke. Transistorer KT819 kan udskiftes med KT815. Modstande med en effekt på 0,25 W.\nI forstærkerkredsen skal mikrokredsløbet placeres på radiatoren mindst 100 cm2. Elektrolytkondensatorer med 16-25V spænding. Kondensatorer C8, C9, C12 film, med en spænding på 63v. Modstande R6, R7 effekt 1 W, resten 0,25W. Alternerende modstand R0- fordoblet, modstand 10-50 kom.\nJeg tog strømforsyningen med en fabrikspulseffekt på 100W, 2x12v, 7A\nPå fridagen, samt en tur til radio-markedet for køb af radio komponenter er påkrævet. Den næste opgave er at tegne et printkort. For at gøre dette valgte jeg Sprint-Layout 6.0. Det rådes af radiospecialister for begyndere. Det studeres let, jeg var overbevist om dette.\nFigur 2. Farvekort.\nFigur 3. Strømforstærkerbræt.\nBrædder fremstillet af LUT teknologi. Om denne teknologi en masse information på internettet. Jeg kan godt lide det, når jeg ser på fabrikken, så gjorde LUT det også fra siden af detaljerne.\nFig. 3.4 Montering af radioenheder på bordet\nFigur 5. Jeg kontrollerer arbejdskapaciteten efter samlingen\nSom altid er det mest "vanskelige" ved montering af et radiokredsløb at udstyre alt i tilfælde. Jeg købte sagen klar i radioforretningen.\nFrontpanelet jeg lavede på denne måde. I programmet udarbejdede Photoshop udseendet på frontpanelet, hvor variabel modstand, en switch og lysdioder skulle installeres en ad gangen fra hver kanal. Den færdige tegning blev trykt med en inkjetprinter på tyndt blankt fotopapir.\nPå et fedtfattigt kogt panel med huller limer jeg tømrerlimmet med fotopapir:\nDerefter lægges panelet under den såkaldte presse. For en dag. Som en presse har jeg en pandekage fra en bar på 15 kg:\nBilag til artiklen:\nDatablad TDA2005 (2.9 MiB, 2.595 hits)\nKære venner og gæster på webstedet!\nGlem ikke at udtrykke din mening om konkurrencen og deltage i at stemme for favoritdesignet på forumets websted. Tak.\nNogle forslag til dem, der vil gentage designet:\n1. Du kan forbinde højttalere til en så kraftig stereoforstærker, så du får to enheder i enfarvet musik og en lavfrekvent forstærker.\n2. Selv om polariteten af inklusion af elektrolytkondensatorer i farveskemaet ikke påvirker dens funktion, er det sandsynligvis bedre at observere polariteten.\n3. Ved indgangen til farvemusikken er det sandsynligvis bedre at sætte indgangsknudepunktet for at opsummere signalerne fra venstre og højre kanal (omtrent som her). Forfatteren, efter ordningen, en høj frekvens farve musikkanal (blå) signal fra højre kanals forstærker, og de resterende farve musikkanaler et signal fra venstre kanals forstærker, men sandsynligvis bedre at signalere til alle kanaler fra adder lydsignaler.\n4. Udskiftning af transistoren KT819 på KT815 indebærer et fald i antallet af mulige tilslutninger af LED'er.\nDer er endda\n"Farve musikinstallationer (CMU) giver akkompagnement af musikalske kompositioner med lyseffekter. Sådanne enheder forbedrer opfattelsen af musikværker og øger signifikant deres følelsesmæssige og psykologiske indflydelse på individet.\nI udviklingen af farvemusik er der to hovedretninger.\nDet første indebærer manglen på en stiv forbindelse mellem det musikalske værk og dets farveakkompagnement. Et nødvendigt skridt i omdannelsen af musik i farve mønster er "tsvetooperator" - folk med musikalsk uddannelse, udfører på DMU parti lys, styret af en opfattelse af komponisten, eller rent følelsesmæssige analyse tilnærmelse af musik. Dette udelukker ikke automatisk kontrol af farvemønsteret. Det er indlysende, at på trods af høj æstetisk rigdom af denne audiovisuelt program, en væsentlig ulempe ved sådanne systemer er deres store kompleksitet og omkostninger, såvel som behovet for en højt kvalificeret operatør.\nDet andet, meget mere udbredt område, viser en anordning, der automatisk analyserer musikken direkte under udførelsen af en forudbestemt algoritme, ændres tilsvarende lyseffekten for luminans og spektral sammensætning. Fordelen ved CMU af denne type er et relativt simpelt design og som følge heraf dens lette gennemførelse og masserepetition. Imidlertid er muligheden for fuld korrespondance af arten af farvekomplementet til stil og indhold af det musikalske værk udelukket i sådanne installationer.\nSenest på dette princip er mange CCM-prøver blevet skabt og fungerer med succes - fra kraftige stationære installationer til servicering af kulturelle og underholdningsbegivenheder til små værelser, designet til et begrænset publikum. I de fleste tilfælde reproducerer DSMs terminalanordninger farvemønsteret i flyet. Ved anvendelse af glødelamper praktiseres deres placering i separate lofter - ved antallet af farver, der gengives af installationen. En sådan løsning tillader ikke fuld udnyttelse af DMU's evner og reducerer effektiviteten af dens følelsesmæssige indvirkning på en person.\nOftere end ikke, er den terminale enhed af CMU en fladskærm, hvormed farvemønsteret projiceres ved hjælp af de elektriske lamper med reflektorer placeret bagved det. I de bedste tilfælde kan den såkaldte farveblandingseffekt ses på skærmen, hvilket resulterer i en illusion af multicolor, når du bruger emitterne i alle tre farver - rød, grøn og blå. Samtidig adskiller farvemønsteret noget i variation og variabilitet, mens i fravær af den navngivne effekt får lytteren indtryk af monotoni og repeterbarhed af farvemønsteret. Følgelig afhænger effektiviteten af farvekomplementet af musik i høj grad af placeringen af lyskilder i rummet og egenskaberne af selve skærmen. "\nJeg har specielt citeret her dette omfattende citat fra artiklen, fordi i mere end 30 år siden offentliggørelsen i princippet er lidt blevet ændret. De vigtigste forbedringer har hovedsagelig vedrørt den tekniske side af farvemusik: analog til digital og digital-til-analog konvertere, mikroprocessorstyring, computerstyring med specialudviklede programmer, lasere og LED'er som lyskilder. Få mennesker kan nu sige, at han så et farvemusikarbejde sammen med en "farveoperatør". Det absolutte flertal af DMU'er er automatisk. Desuden forstår mange mennesker ikke selve essensen af farvemusik og overvejer at blinke farvede (og endda generelt monokrome!) Lyspærer mere eller mindre i tide med musik nøjagtigt farve musik. Jeg vil fjerne denne fejl lidt. Min artikel er først og fremmest beregnet til unge, der er i stand til at læse og forstå, hvad de læser. Og det er endnu bedre, hvis de vil og forsøger at gøre noget med egne hænder.\n2. "For at se" lyden...\nEngang blev der bragt et radionet til alle husene. Til hende blev der forbundet såkaldte brugerens højttalere, som gengiver et radioprogram (senere tre), der blev udsendt på ledninger. Gebyret for dette var en krone, så denne højttaler "boblede" konstant. Spændingen af radionettet var i vores område\n36 V ved meget lav strøm. Jeg gættede at forbinde en pære fra lommelygten til radiotransmissionslinjen og uventet fandt ud af, at glødelampens glødelampe flimrede til lydens slag. For mig var det en åbenbaring! Jeg så først, at lyden kan omdannes til lys. Lysstyrken af pæren ændret i overensstemmelse med lydens lydstyrke. Senere, da jeg begyndte at blive involveret i radioteknologi og læse alle slags smarte bøger, lærte jeg to ting mere. For det første består lydområdet af lav (LF), medium (MF) og højfrekvent (HF) oscillationer. Dette var ikke forbundet med farvemusik, men det fulgte af muligheden for at justere timbre (LF og HF) i forstærkere af radiomodtagere, elektriske pladespillere og båndoptagere. For det andet lærte jeg, at den russiske komponist Alexander Scriabin ved begyndelsen af det 20. århundrede besluttede at kombinere musik og lys og benyttede notaterne af "farve" noter til optagelse af nogle af hans værker. Selvfølgelig tænkte Scriabin ikke engang på nogen form for automatisk lys akkompagnement af musik. Han mente, at kun en person fuldt ud kunne realisere arbejdets farve score. Jeg har ikke set Prometheus i lys, men denne mulighed forundrede mig bogstaveligt.\nSelve ideen om farve automatisk akkompagnement af musik blev allerede realiseret (da jeg begyndte at interessere mig), og ordningerne med simple CMP'er eksisterede allerede.\nEn simpel CMP fungerer som følger: et elektrisk audiosignal tilføres til skillefilter -> hvert filter adskilles fra lydspektret dens båndbredde: lav, middel og høj -> hvert signal ankommer til pære, lysstyrke varierer proportionalt med niveauet af den tilsvarende frekvenssignal (Figur 1):\nOpdelingen i frekvensunderbånd er betinget, for eksempel: LF - fra 300 Hz og under, MF - fra 300 til 2500 Hz, HF - fra 2500 Hz og højere. Frekvensfiltre giver ikke skarpe grænser for områderne, fordi de delvis overlapper hinanden (figur 2), og det gør det muligt at få mange farvefarver fra de tre primære farver (rød, blå, grøn).\nJeg vil dog ikke overveje mulige udsigter til at udvide CMU's evner og aspekter af deres konstruktive komplikation.\nJeg vil fortælle og, hvis det er muligt, vil jeg vise et par enkle og ikke meget konstruktivt design til CMP.\nDen enkleste CMP (Figur 4) er 1: 1 praktisk implementering af strukturdiagrammet vist i fig. 1.\nLydsignalet fra radioens højttaler, afspilleren, båndoptageren går ind i båndpasfiltrene. Modstand R1 tjener til at justere signalniveauet. Filter HF - kondensator C1, filter MF - kondensator C2 og spole L1, filter LF - spole L2. Filtrene er forbundet med filtrets udgang med 2,5 V eller 3,5 V, malet i blå, grøn og rød. Kondensatorer - enhver konstant kapacitet (undtagen oxidoxider). Hjulene er viklet på metalbobler fra symaskinen. Spoler har en indre diameter på 6,5 mm, en ydre diameter på 21 mm, en bredde på 8 mm. Spolen L1 er viklet på en spole og indeholder 400 omdrejninger af PEL 0,23. Spole L2 - på to spoler, fastgjort med en metalbolt, indeholder 2 x 300 omdrejninger af samme ledning.\nDette var den første af mine CMP'er, som jeg koblede til output fra forstærkeren 5U06 til skoleprojektoren KPSH-4. Lamper til 3,5 V blev malet med akvareller. Præfikset fungerede, det var godt at bemærke en ændring i lysstyrken af lamperne i tide med ændringer i LF, MF og HF lydsignalet. Men på grund af det faktum, at den primitive farve ikke gav effekten af blanding farver, designede jeg ikke denne CMP som et separat design.\n3. MSC på transistorer\n3.1. En simpel CMP på tre transistorer (fig. 5) fra magasinet "Unge tekniker", 1975, №11 indeholder kun tre kraftfulde P213A typen transistor (eller et andet egnet, for eksempel P4, P214-217). Transistorerne indgår i amplifikationsstrinnene i et fælles-emitter kredsløb, og hver af dem er designet til at amplificere et helt defineret frekvensbånd. Så forstærker kaskade på transistor VT1 HF, på transistor VT2 - MCH, på transistor VT3 - LF. Adskillelsen af frekvenser udføres af de enkleste filtre sammensat af RC-kæder. Indgangssignalet til filtrene indføres fra motoren af potentiometeret R1, som i dette tilfælde er fælles for alle trin i forstærkningsregulatoren. Desuden er der variable variabler R3, R5, R7 for at vælge forstærkningen af hver kaskade i kredsløbet. Forspændingen ved transistorernes baser bestemmes af værdierne af modstandene R2, R4, R6. Belastningen af hver kaskade er to parallelle lamper (6,3 V x 0,28 A). Kredsløbet drives af en konstant strømkilde med en spænding på 8-9 V, som leveres fra en halvbølge-ensretter på dioden VD1. Kondensatoren C1 udglatter ripplen af den retificerede spænding. Vekselspændingen på 6,3 V fjernes fra "glød" viklingen af transformatorens strømforbindelse, som tilslutningen er tilsluttet.\nIndstilling af præfiks er reduceret til udvælgelsen af værdierne af modstande R2, R4, R6. I mangel af et indgangssignal vælges deres værdier således, at lampens filamenter næsten ikke glød.\nJeg lavede denne CMP som en separat struktur i en rektangulær sag. Inde var et bord med alle detaljer. Lamas (2 stk. 6,3Vx0,28A pr. Kanal) blev forstærket foran reflektoren (et stykke tykt karton, dækket med folie). Skærmen var et fladt stykke korrugeret plexiglas. Jeg malet lamperne med pasta fra kuglepenne, opløst i farveløst nitrolac. Som følge heraf fik jeg et flerfarvet farvemønster, der var resultatet af blandingsfarver.\nI det gamle billede (Figur 6), boksen til højre på bordet - dette er min TSC på transistorer.\n3.2. MSC på fire transistorer (RADIO, 1990, nr. 8)\nDenne CMV adskiller sig fra den forrige ved tilstedeværelsen af en forforstærker og dens egen strømforsyning (figur 7), som gør det muligt at fremstille det i form af et separat autonomt design.\nJeg mener, at ordningen ikke kræver særlige forklaringer. Det skal bemærkes, at hun streamer internettet fra webstedet til webstedet, og belastningen på udgangstransistorerne lægges ikke kun af lamperne, men også af lysdioder og af elmotorer til laser CMP.\n3.3. CIP på 10 transistorer med en baggrundskanal (http://shemabook.ru/)\nMange efter at have lavet en simpel farve musik konsol vil gerne lave et design, der har en større lysstyrke af lampens lys, tilstrækkelig til at belyse skærmen med imponerende størrelse. Opgaven er mulig, hvis du bruger billamper (12 V spænding) med en effekt på 4 6 W. Med disse lamper virker præfikset, hvis kredsløb er vist i fig. 8.\nIndgangssignalet, der er taget fra terminalerne i det radikale enheds dynamiske hoved, føres til den matchende transformator T2, hvis sekundære vikling er forbundet gennem kondensatoren C1 til følsomhedsregulator-variabelmodstanden R1. Kondensatoren C1 begrænser i dette tilfælde rækkevidden af den lavfrekvente set-top-boks, således at den ikke modtager f.eks. Et AC-baggrundssignal (50 Hz).\nMed skyderen af følsomhedsregulatoren går signalet gennem kondensatoren C2 til forbindelsestransistoren VT1VT2. Fra belastningen af denne transistor (modstand R3) påføres signalet på tre filtre, som "fordeler" signalet langs kanalerne. Gennem kondensatoren C4 RF-signaler passere gennem filtret C5R6C6R7 - MF signaler gennem filter C7R9C8R10 - LF signaler. På udgangen af hvert filter er en variabel modstand, som gør det muligt at indstille den ønskede forstærkning af kanalen (R4 - HF, R7 - for MF, R10 - på LF). Efterfulgt af en to-trins forstærker med en kraftfuld udgangstransistor, fyldt i to serieforbundne lamper - de er malet for hver kanal i sin farve: EL1 og EL2 - i blå, EL3 og EL4 Li-ion - med grønt, og EL5 EL6 - i rødt.\nDesuden har konsollen en anden kanal, monteret på transistorerne VT6, VTIO og indlæst på lamper EL7 og EL8. Dette er den såkaldte baggrundskanal. Det er nødvendigt, at skærmen i lyset af et lydsignal ved indgangen til konsollen er let belyst ved neutralt lys, i dette tilfælde violet.\nDer er ingen filtercelle i baggrundskanalen, men forstærkningskontrollen er en variabel modstand R12. De indstiller lysstyrken på skærmens belysning. Gennem modstanden R13 er baggrundskanalen forbundet til midterkanalens udgangstransistor. Denne kanal fungerer som regel længere end andre. Under driften af kanalen er transistoren VT8 åben, og modstanden R13 er forbundet til den fælles ledning. Der er praktisk talt ingen forspændingsspændinger baseret på VT6-transistoren. Denne transistor, såvel som VT10 er lukket, EL7 og EL8 lamperne slukker.\nSå snart lydsignalet ved indgangen til konsollen formindskes eller forsvinder fuldstændigt, lukker transistoren VT8, spændingen på dens samler øges, hvilket resulterer i en forspændingsspænding baseret på transistoren VT6. Transistorerne VT6 og VT10 er åbne, og EL7, EL8-lamperne tændes. Graden af åbning af transistorerne på baggrundskanalen, og dermed lysstyrken af dets lamper afhænger af forspændingen baseret på transistoren VT6. Og det kan igen indstilles med en variabel modstand R12.\nEn halvbølge-ensretter på dioden VD1 blev brugt til at drive tilslutningen. Da kredsløbet af udgangsspændingen er signifikant, tages kondensatoren af filteret S3 med en relativt stor kapacitans.\nTransistorer VT1-VT6 kan være serie MP25, MP26 eller anden struktur p-n-p, beregnet på spændingen mellem kollektor og emitter på mindst 30, og som har den størst mulige strømoverføringsforhold (ikke mindre end 30). Med samme transmissionsfaktor bør der anvendes kraftige VT7-VT10 transistorer - de kan være P213-P216-serien. Som matchende (T2) er udgangstransformeren fra en bærbar transistorradio, for eksempel "Alpinist", egnet. Dens primære vikling (høj modstand, med en forgrening fra midten) anvendes som en vikling II, og den sekundære (lav) - som viklingen I. Egnede og anden output transformer med et udvekslingsforhold (spænding ratio) 1: 7. 1:10.\nPower transformer T1 - Klar eller hjemmelavet kapacitet på ikke under 50 watt og spændingen over viklingen II 20. 24 V ved en strøm på 2 A. Det er let at tilpasse til netværkspræfikset af lampen transformer radio. Den er demonteret, og alle viklinger slettes, undtagen netværket. Vindingen af filamentviklingen (vekslelsespænding på 6,3 V) tæller antallet af drejninger. Derefter snor man PEV-1 med 1,2 vikling II over netværksviklingen, som skal indeholde ca. fire gange så mange drejninger som filamentviklingen.\nPermanente modstande - MLT-0.25, variabler - SP-1 eller lignende. Kondensatorer C1, C4-C6, C8-MBM eller andre (C8 skal bestå af to eller tre parallelle tilsluttede eller bruge en kondensator med en kapacitet på 0,25 μF). Kondensatorer С2 og С7 - К50-6, СЗ - К50-ЗБ eller sammensat af flere parallelle og seriekoblede kondensatorer med mindre kapacitet eller mindre spænding. For eksempel kan du bruge to 4000 uF kondensatorer med en spænding på 25 V (K50-6), der forbinder dem i serie. Eller tag fire EGC kondensatorer med en kapacitet på 2000 uF pr. 20 V spænding og tilslut dem parvis parallelt og par i serie. En sådan kæde vil blive bedømt til 40 V, hvilket er helt acceptabelt.\nI mangel af en kondensator C3 med disse parametre kan du bruge en kondensator med en kapacitans på ca. 500 μF, men ensretteren skal samles i et bro kredsløb (i dette tilfælde vil fire dioder være nødvendige).\nEn diode (eller dioder) er en anden end den, der er angivet på diagrammet, beregnet for en korrigeret strøm på mindst 3 A.\nI fig. 9 viser tegningen af kredsløbskortet, hvor de fleste af konsolens dele er placeret. Kraftige transistorer behøver ikke at blive fastgjort til bundkortet af metalholdere, bare lim dem med hatten til brættet. Strømtransformatoren, ensretterdioden og udglatningskondensatoren styrkes enten i bunden af sagen eller på en separat lille bar. Variable modstande og strømafbryderen er installeret på forsiden af sagen, og indgangsstikket og sikringsholderen med sikringen findes på bagsiden.\nHvis lampen lys vil blive placeret i en separat bygning, skal du tilslutte dem til den elektroniske del af set-top boks via stikket på de fem kontakter. Det er sandt, at præfikset også kan se spektakulært ud ved at placere dets elementer i et fælles hus. Derefter skærmen (fx af organisk glas med matteret overflade) monteret i en fordybning på den forreste væg af huset, og skærmen inden i huset forstærkende bil forlygte som defineret ovenfor, hvilken cylindre farves på forhånd i passende farve. For lamper er det ønskeligt at arrangere reflektorer fra folie eller hvidt tin fra en dåsebeholder - så vil lysstyrken øges.\nNu om kontrol og opsætning af konsollen. De skal begynde med måling af den korrigerede spænding ved kondensator C3-klemmerne. Den skal være ca. 26 V og falde lidt ved fuld belastning, når alle lamperne tændes (selvfølgelig under konsollen).\nNæste trin er installationen af den optimale driftstilstand for udgangstransistorerne, som bestemmer den maksimale lysstyrke af lampens glød. Start med at sige, HF-kanalen. Udgangstransistor VT7 basen er afbrudt fra emitteren i transistoren VT3 output og slutte den til en minus trådsforsyning gennem en kæde af serieforbundne konstant modstand 1 ohm og variabel modstand 3,3 ohm. Løsn kæden, når præfikset er slukket. Første, den variable modstand motor monteret i en position svarende til den maksimale modstand, og derefter det bevæges jævnt, sikrer normal glød EL1 og EL2 lamper. Ved denne temperatur transistor watching boliger - den må ikke være overophedet, ellers er det nødvendigt enten at reducere lampens lysstyrke, eller indstilles til en lille transistor radiator - en metalplade med en tykkelse på 2 til 3 mm. Måling af den resulterende som følge matcher den totale modstand af kæden, en loddet fastgørelse modstand R5 med eller måske nærmest modstand og forbindelsen med basis på transistoren VT7 emitter VT3 reduceres. Det er muligt, at modstanden R5 ikke behøver at ændres - dens modstand vil være tæt på den resulterende modstand af kæden.\nTilsvarende vælges modstandene R8 og R11.\nHerefter skal du kontrollere baggrundskanalens arbejde. Når du flytter markøren til modstanden R12 opad, skal lamperne EL7 og EL8 lyse op. Hvis de arbejder med nedokalom eller perkalom, er det nødvendigt at samle modstand R13.\nDerefter sendes et lydsignal med en amplitude på ca. 300 500 mV fra båndoptagerens dynamiske hoved til indgangen på konsollen, og motoren af den variable modstand R1 er anbragt i den øvre position ifølge skemaet. Er overbevist om lysstyrkeændring af lamper EL3, EL4 og EL7, EL8. Og med stigende lysstyrke skal det første sekund gå ud og omvendt.\nUnder vedhæftningens funktion justerer de variable modstande R4, R7, RIO, R12 lysstyrken af blinklysene på lamperne i den tilsvarende farve og R1 - skærmens samlede lysstyrke.\n3.4. TSM på lysdioder (http://radiozuk.ru/)\nBeskrivelsen er patetisk både hvad angår stil og indhold, så jeg vil kun give hovedpunkterne.\nVariabel modstand justerer niveauet af indgangssignalet. Afbryderen tænder lysdiodene uden musik (figur 10).\nKorrekt monteret kredsløb begynder at fungere med det samme. Det eneste, der skal gøres, er at vælge R *, hvis du skal tænde flere lysdioder parallelt. Forfatteren til 4 LED'er R = 820 ohm.\nUdkastet til hele set-top-boksen består af 3 kanaler (Figur 11), der afviger i de nominelle værdier af filterdelene. L1-spolen er afspilningshovedet fra den gamle båndoptager.\n3.5. Farve musik - hvad kunne det være lettere? (Http://cxem.net/sound/light/light23.php)\nspørger forfatteren og giver følgende argumenter ->\nEn farve musikinstallation giver dig mulighed for at modtage farve blinker i tide med den melodi, der afspilles. Først skal du tage en transistor, LED, modstand og strømforsyning 9V. Tilslut lydkilden og anvend spænding - Fig. 12.\nOg hvad ser vi? Lysdioden blinker i musikens rytme. Men blinker irriterende under lydstyrken. Og så opstår spørgsmålet om at adskille lydfrekvensen. Her hjælper vi filtre fra kondensatorer og modstande. De hopper kun over en vis frekvens, og det viser sig, at LED'en kun blinker for bestemte lyde.\nDiagrammet (figur 13) giver et eksempel på en simpel farvemusik. Men dette er kun et lille præfiks, med en lille lysstyrke. Den består af tre kanaler og en forforstærker. Lyden føres fra linieudgangen eller LF-forstærkeren til en transformer, som er nødvendig for at forstærke lyd- og galvanisk isolering. Egnet netværk lille, hvis sekundære vikling bipper. Du kan undvære det, hvis indgangssignalet er tilstrækkeligt til blinkende lysdioder. Modstande R4-R6 er reguleret af LED blinker. Herefter kommer filtre, der hver især er indstillet til dens båndbredde. Lavfrekvent - sender signaler op til 300Hz (rød LED), mediumfrekvens - 300-6000Hz (blå), højfrekvens - fra 6000Hz (grøn). Transistorer vil passe til næsten enhver n-p-n struktur med et nuværende overføringsforhold på mindst 50, bedre, hvis mere, for eksempel den samme KT3102 eller KT315.\nLad os starte med det vigtigste. Lad os øge lysstyrken. Til dette vil vi bruge glødelamper med 12 volt. I kredsløbet tilføjer vi tyristorer (Figur 14) og fodrer enheden fra transformeren. Thyristor er en kontrolleret diode, som giver dig mulighed for at styre en kraftig belastning ved hjælp af svage signaler. Når den passerer gennem DC, forbliver den i åben tilstand, selv uden et styresignal, med vekselstrøm, svarer driftsprincippet til transistoren. Den har en anode, en katode - som en diode og en ekstra kontrolelektrode. Er i stand til at modstå en anstændig belastning, så det bruges i ordningen til styring af glødelamper.\nLydsignalet leveres fra lavfrekvensforstærkeren, med en effekt på 1-2 watt. Thyristorer er næsten alle, designet til strømmen af lamper, lamper - bilindustrien til 12 volt. Transformatoren skal give en tilstrækkelig strøm (1,5-5 ampere), afhængigt af lamperne (Figur 15).\nNu gør vi baggrundsbelysning. Det vil fungere tilbage til hovedkanalerne: Hvis der ikke er nogen lyd, lyser LED'en konstant, lyden udsendes - LED'en slukker (figur 16). Du kan lave en fælles baggrundskanal eller flere med separate lydfiltre og tilslutte i henhold til den foregående ordning.\nVi udskifter transformatoren med en transistorforstærker (Figur 17).\nKredsløbet (Figur 18) giver et eksempel på en to-trins mikrofonforstærker. Modstand R1 er nødvendig for at tænde mikrofonen, R2 R6 indstiller forskydningen, R4 - følsomhed indstilling. Kondensatorer C1-C3 passerer et variabelt lydsignal og tillader ikke, at en DC passerer igennem. Mikrofonen er ethvert elektret. Hvis kredsløbet bruges som en forforstærker, fjernes R1 og mikrofonen, lydsignalet tilføres C1 og minus strømmen. Nominelle dele er ikke kritiske, særlig nøjagtighed er ikke vigtig her. Det vigtigste er ikke at lave fejl, og du vil lykkes.\nKredsløbet i fig. 15 er som "overgangs" fra transistor-CMP'er til thyristorer.\nThyristor CMV'er gør det muligt at anvende en lampeffekt på lige kilowatt!\nI øvrigt bemærker jeg, at der er ordninger af tyristor CMV, hvor luminescerende og pulslamper anvendes, men jeg vil ikke give dem.\n4. Thyristor CMP'er\nI fig. 19 viser skemaet for den mest primitive farvemusikinstallation på tre kanaler. Denne DSM indeholder de enkleste passive filtre på RC-elementer, signalerne fra udgangene, som styr tyristortasterne. Emittere fodrer direkte N! fra et netværk på 220 V.\nDen øvre diagram af et lavpasfilter kan afstemt til frekvensen på 100. 200 Hz, skemaet nedenfor er et båndpasfilter MF (200. 6000 Hz), og i bunden - RF filter (6000 7000 Hz). Kanaler LF, MF og HF svarer til lamper af røde, grønne og blå farver. Da dette kredsløb ikke indeholder en forforstærker, skal indgangssignalet have en amplitude på 0,8. 2 V. Signalniveauet justeres ved hjælp af modstand R1. Modstande R2, R3. R4 er designet til at justere signalniveauerne for hver kanal separat.\nTransformator TP1 udføres på kernen af Ш16х24 fra transformerstål. Winding I indeholder 60 omdrejninger af PEL wire 0,51. vikling II - 100 vender PEL 0,51. En hvilken som helst lille transformator kan også bruges (f.eks. Fra transistormodtagere) med et snoede forhold tæt på 1: 2. Thyristorer skal installeres på varmelegeme, hvis den samlede lyskilder pr. Kanal overstiger 200 watt.\nDen præsenterede 3-kanals DSM er meget enkel at fremstille, men den har mange mangler. Dette er for det første den ønskede høje indgangssignalniveau andet angår lav modstand input tredje en skarp blinkende lamper, forårsaget af mangel på kompression og primitivitet Anvendte filtre.\nFig. 20 - i denne gamle billeder repræsenterede CIP (fremhævet med farve) Jeg loddet på den reducerede skema ca. 1981 g signalkilde -. Tape "Dnepr-12H', et udgangssignal optisk indretning - firkantet skærm, hvor lysspredende elementer anvendes, er to indbyrdes Vinkelret lag af tynde hule glasrør.\nDet var rigtigt, at vi ikke havde internet på det tidspunkt, og jeg tog ordningen fra brochuren "Til Hjælp Radio Amatør", vol. 87, S. Sorokin, Volumetric CMU "Harmony".\nI fig. 21 viser et diagram af en lignende simpel farvemusik set-top box på thyristors D1-D3. Den indeholder tre farver og en baggrundskanal. Tilførslen af fastgørelsen udføres fra et vekselstrømsnetværk med en spænding på 220 V ved anvendelse af en ensretter monteret på dioder D4-D7 i brokredsen. Minus ensretterstråden er forbundet med alle thyristorernes katoder, og plus-en er forbundet til thyristoranodene gennem glødelamperne L1, L2, L3. Den samlede effekt af lamperne i hver kanal må ikke overstige 300 watt. Baglygtelampen L4 er forbundet parallelt med tyristoren D2.\nFra ULF-modtagerens udgang (radio, elektrofon) - det dynamiske hoveds talespole - går lavfrekvenssignalet til konnektoren Gn1 og den variable modstand R1. Fra motoren af denne modstand sættes den lave spænding til transformator Tr1's vikling I. Den sekundære vikling II af denne transformer er forbundet til indgangen af filtre af alle tre kanaler. Den variable modstand R1 tjener til at korrigere niveauet af signalet ved filterets indgang. Nødvendigheden af denne modstand er forårsaget af det faktum, at L1-L3 med et stort lyssignal tændes og slukkes samtidig med tiden med en ændring i lydstyrken. I dette tilfælde påvirker lampens funktion ikke ændring af tasten. Her påvirker ufuldstændigheden af separationsfiltrene. En del af denne fejl kan overvindes ved hjælp af modstand R1, som muliggør mere præcis tænd og sluk for lamperne på de enkelte kanaler.\nStig-up transformeren Tr1 giver pålidelighed af oplåsning af thyristorer D1-D3. Typisk til denne indgang spændingen på sekundærviklingen på transformatoren, dvs.. E. På filterindgang være omkring 2,3 V. Samtidig, spændingen over en svingspole optager (spiller modtager) kan være lavere end denne værdi. Desuden løser transformeren vekselstrøm fra en båndoptager, der opererer med CIP, er det nødvendigt at overholde sikkerhedsreglerne.\nFilter C1R3 passerer højere frekvenser, svækker den nederste og den midterste. Kanalen med højere frekvenser (L1) er farvet blå. R4C2C3 filteret passerer de midterste frekvenser, svækker de lavere og højere. Endelig passerer R4R6C4 filteret de lavere frekvenser, svækker de øverste og midterste. I mellem- og lavfrekvenskanalerne er L2- og L3-lamperne farvet henholdsvis grøn og rød.\nPrefixet fungerer som følger. I fravær af et signal og alle thyristorerne er lukket belysning lamper L1, L3 i kanalerne i de øvre og nedre frekvenser er slukket. Den sekundære kanal A2 lampe frekvens, A4 belyste i polnakala (al spænding fra ensretteren output er ligeligt fordelt lamperne grønne og gule farver). Når udgangen af dette filter kanal vises LF signal og dets værdi vil være tilstrækkeligt til åbning af thyristoren D2 baggrund lampe L4 slukkes (det vil åbne en kortsluttet thyristor) og lampe L2 lyser med fuld incandescence. Følgelig lamper L1 og L3 belyste kun, når spændingen på udgangen af højpas og lavpasfiltre kanalen vil være tilstrækkeligt til åbning thyristorerne D1 og D3.\nDet skal erindres, at tyristoren kun åbner den positive halvbølge af lavfrekvenssignalet og lukker hver halve periode af netets vekselstrøm.\nNår du foretager et præfiks i det, kan du bruge permanente modstande MLT-1 eller MLT-0.5, en variabel modstand R1-ledning af enhver type; permanente kondensatorer MBM eller andre til driftsspænding ikke lavere end 400 V. Transformator Тр1 er lavet på kernen Ш 12Х12. Den primære vikling I indeholder 210 omdrejninger af PEL-1 ledning 0.2, vikling II-3200 vender PEL-1 0,09.\nTrinistor KU201K kan udskiftes med 2Y201K, 2Y201L, KU201L, 2U201ZH og lignende. I ensretteren kan dioder (D4-D7) D243A, D245A, D246A, som uden ekstra varmekøler er i stand til at tilvejebringe en strøm i belastningen på ca. 5A, kan fungere.\nKonsolets design kan være meget forskelligartet. De generelle krav er dog reduceret til overholdelse af sikkerhedsforskrifter, da der også her er direkte kontakt med netværket N! 220 V. Det skal sikres pålidelig isolering af printkortet med dioder og trinistorer. Sidstnævnte skal installeres under møtrikken til en ekstra køleskab, som kan bruges som strimler af messing eller duralumin 3-4 mm tykt og 50 x 150 mm i størrelse. Installation af varmepumpe med tyristorer og andre dele er lavet på et bord lavet af getinax eller tekstolit 3-4 mm tykt. Hvis opsætningsboksen er monteret fra tydeligt kontrollerede og servicible dele, og installationen udføres korrekt, begynder den straks at fungere. Ved at installere den variable modstand R1 knop ordning nederste stilling, tilsluttes netspændingen 220 og en konsol indgangsmodtager output, eller et bånd fodret electrophones nogen musik program. Så gradvist at øge spændingen ved indgangen af lavfrekvent filtre ved modstanden R1, opnår de stabil vedhæftning og den bedste kombination af farver på skærmen. Skærme kan være af ethvert design. Nogle radioamatører designskærme i form af dekorative bordlamper eller -lygter installeret i forskellige ender af rummet, og lyset fra dem er rettet mod midten af loftet.\n4.2. Farve musik konsol (RADIO, 1972, nr. 4)\nMateriale fra mit personlige PAPER-arkiv (scannet 01/17/2013)\nIfølge denne ordning samlet jeg mit første CIP på tyristorer KU201L i 1979. Præfikset arbejdede på 12 V bilpærer. Jeg kan ikke huske, hvorfor hun ikke fik et færdigt udseende.\n4.3. CIP med thyristorer (RADIO, 1990, nr. 8)\nSkærmens dimensioner og lysstyrke bestemmes i vid udstrækning af de anvendte glødelamper. Og lampernes kraft er igen begrænset af effekten af forstærkernes udgangstrin. At få en relativt stor effektforstærker på transistorer er ret vanskelig. Af denne grund placeres tyristorer på output fra forstærkende trinstyrede halvlederporte. Skemaet af en sådan CMP er vist i fig. 23.\n4.4. Bloker SCC på tyristorer\nJeg fandt en blok CMP (Figur 24) i et af mine arkivbøger, hvor jeg skitserede diagrammer fra forskellige magasiner. Desværre er kilden ikke angivet. Mest sandsynligt er dette "Modeler-designer", jeg kender ikke året og nej.\nBlokprincippet i CMP's design blev brugt ganske omfattende.\n4.4. T-bro i forstærkeren til farvemusik (RADIO, 1972, №3)\nAktivering af aktive filtre med dobbelt T-broer til adskillelse af lydfrekvenser er vist i fig. 25. Gennem den matchende transformator Tr1 påføres lydfrekvensspændingen mod modstanden R1, som regulerer det samlede spændingsniveau for alle lyskanaler. Med motoren af den variable modstand R1 anvendes spændingen på indgangen til et af de tre trin med en dobbelt T-bro i tilbagekoblingskredsløbene. Resonanskanalfrekvenser: 100 Hz - rød farve, 1000 Hz - grøn, 5000 Hz - gul. Justering til resonansfrekvensen udføres af en variabel modstand R8. Spænding fra transistorens T1 kollektor tilføres til styrelektroden af tyristoren D1, som er forbundet i serie med glødelamper af den tilsvarende farve. I kaskade med T-broen kan selvoscillationer forekomme ved frekvenser tæt på resonansfrekvensen. For at eliminere dem, broen er shunted af modstand R4.\nBroelementer valgt baseret på følgende sammenhæng: hvor f - resonansfrekvens i hertz, R - modstand af modstanden R5 (R6) k, C - kapacitans af kondensatoren C2 (C3) tusind pF.. Kondensatorkapacitans C1 tager to gange kapaciteten på C2 (C3).\nI stedet for transistorer 156NU70 kan du anvende MP38A. Transformer Тр1 med forholdet mellem antallet af sving 1:10.\n4.5. Farve musik sæt-designer "Prometheus"\nDen "RADIO" 1977 №4, blev det rapporteret, at den indenlandske industri producerede elektronisk set-designer af "Prometheus-1" (figur 26.), som har alt for at gøre en simpel CIP - fra kropsdele til printpladerne af frekvensfiltre. Fremadrettet vil jeg sige, at jeg har købt dette sæt kun i slutningen af 80'erne og, ja, det viste sig at være alt, herunder skærm kabinet, glas stænger til at sprede lys farvede lys på 6,3 V, etc. Sandt for mig var det en hemmelighed, hvorfor dette sæt blev kaldt en "designer"? Sætdesigneren indebærer muligheden for at samle mindst flere standarddesigner fra det foreslåede sæt af dele. Og hvis en person har begyndelsen af kreativ tænkning, så kan han også konstruere noget af sin egen. Som barn behandlede jeg designere af forskellig grad af kompleksitet, hvorfra det var muligt at samle forskellige mekaniske enheder, bevægelige og statiske. Fra sættet "Prometheus" var det muligt at indsamle kun ét design.\nJeg kunne ikke vente på at sætte til salg. I begyndelsen af 80'erne, som beskrevet i "Radio", 1979, №3 og "RADIO", 1979, № 4 indsamlet I CMP ordningen "Prometheus-1", germanium transistorer p-n-p-type MP42A-B, hvilket bidrager til baggrunden kanal. Blokdiagrammet for CMP'en er vist i fig. 27 er modulernes skemaer vist i fig. 28.\nDet gamle billede (Figur 29) viser min version af Prometheus-1.