Det kommunale intranetlandskab PDF\nDownload "Det kommunale intranetlandskab 2016"\n1 Det kommunale intranetlandskab 2016\n2 Introduktion Vi har foretaget denne undersøgelse i et forsøg på at sætte intranettet på den kommunale dagsorden, samt at undersøge opfattelsen af intranettets funktion som vidensplatform og ramme for den digitale arbejdsplads i landets kommuner. De danske kommuner har gennemgået en forandring fra at være kendetegnet ved énvejskommunikation i et afgrænset tidsrum til nu i høj grad at være en servicefunktion, hvor medarbejdere og borgere hjælper hinanden i fællesskab. Et fællesskab, der er karakteriseret ved selvbetjeningsmuligheder døgnet rundt. Forandringen betyder, at det er altafgørende, at kommunerne skaber rammerne for god vidensdeling via digitale medier, hvortil både hjemmesiden, sociale medier og intranettet spiller en rigtig stor rolle og i nogle tilfælde smelter sammen. Hos Bleau har vi gennem de sidste mange år rådgivet de danske kommuner om digitale løsninger, samt hvordan kommunerne på bedst mulig måde kan skabe de nødvendige rammer for engagerende vidensdeling. De fleste kommuner har efterhånden rigtig gode hjemmesider, og der er også kommet styr på de sociale medier. Vores erfaring er dog, at rigtig mange kommuner har et konservativt syn på intranettet, hvorfor det ofte ender med at blive en filpubliceringskirkegård. Vi har taget kontakt til samtlige 98 kommuner, hvoraf undersøgelsen inkluderer svar fra 60. Vi har stillet alle kommuner de samme spørgsmål og kun inkluderet besvarelser fra de kommuner, der har gennemført hele undersøgelsen. Undersøgelsen er udført i løbet af foråret og den tidlige sommer 2016, og vi tager forbehold for, at en ny dialog med de deltagende kommuner vil kunne give et nyt resultat, da de kan have implementeret nye løsninger. Rigtig god læselyst.\n3 Indhold Det kommunale intranetlandskab Udbredelse og alder 4 Mobil- og tabletvenlighed 5 Det kommunale intranet som socialt intranet 6 Vidensdeling 6 Konklusion 8 Anbefalinger 10 Om Bleau 12\n4 Det kommunale intranetlandskab 2016 I den første del af undersøgelsen gennemgår vi en række af de mere grundlæggende fund, mens vi derefter går i dybden med mere specifikke områder som mobil- og tabletvenlighed, det sociale intranet og vidensdeling. Derefter følger en konklusion samt en række anbefalinger for, hvad vi hos Bleau mener, at de danske kommuner i fremtiden bør have fokus på i forhold til det kommunale intranet. Udbredelse og alder Det kommunale intranet er i 2016 udbredt i en sådan grad, at kun tre af de deltagende kommuner har tilkendegivet, at de ikke aktuelt har et intranet i kommunen. Det svarer til, at 95 % af de deltagende kommuner har et intranet. Undersøgelsen viser dog også, at selvom intranettets udbredelse blandt kommunerne er stor, er der ikke en udpræget tilfredshed med de nuværende kommunale intranet, som i gennemsnit bliver vurderet til tre på en skala fra et til fem. Hvor tilfreds er du generelt med jeres nuværende intranet? 3/5 Meget utilfreds Hverken eller Meget tilfreds Vores undersøgelse viser også, at størstedelen af de deltagende kommuners løsninger er mere end fire år gamle og at den mest udbredte platform er IntraNote. Hvor gammelt er jeres nuværende intranet? 37 % 17 % 12 % Mindre end 1 år 1-2 år 3-4 år 5-6 år 18 % 16 % 7 år eller mere IntraNote Hvilket system anvender I? 28 % 32 % Sitecore Oxygen Colibo 10 % 5 % 7 % 2 % 16 % Umbraco Sharepoint Andet 4\n5 Mobil- og tabletvenlighed Mobil- og tabletvenlighed er et af tidens helt store fokuspunkter. Som nævnt i indledningen har der i mange år været fokus på mobil- og tabletvenlige kommunale hjemmesider og dét af god grund. I 2014 havde tre ud af fire danskere en smartphone, mens hver tredje havde sin egen tablet 1. Derfor mener vi, at det er naturligt, at en del af undersøgelsen har fokus på mobil- og tabletvenlighed. 44 % Er jeres intranet mobilog tabletvenligt? Ja Nej 56 % 7 % Har alle medarbejdere mulighed for at tilgå intranettet? Ja Nej 93 % Størstedelen af de adspurgte kommuners løsninger er ikke mobil- og tabletvenlige, mens en stor del af kommunerne med mobil- og tabletvenlige intranet har tilkendegivet, at deres løsning kun til nøds kan tilgås via smartphone. Vi kan tilgå intranettet på mobile devices, men det er meget lidt brugervenligt. Undersøgelsen viser også, at hele 93 % har åbnet intranettet for alle kommunens medarbejdere og at 32 % af de deltagende kommuner oplever problemer med at få medarbejderne til at bruge intranettet. 1 smartphone-alle-har-den-og-allebruger-den/ 5\n6 Det kommunale intranet som socialt intranet Hele 75 % af de deltagende kommuner anerkender, at sociale elementer er en vigtig del af det kommunale intranet, mens kun 53 % har implementeret sociale elementer på deres nuværende løsning. 25 % Mener du, at sociale elementer er en vigtig del af et intranet? Ja Nej 75 % Undersøgelsen viser også, at de sociale elementer på de deltagende kommuners intranet tager mange former og omfatter alt fra køb og salg, opslagstavler til kantineopslag. Vidensdeling Viden udgør en væsentlig ressource i enhver type organisation, hvorfor rigtig mange har fokus på, hvordan organisationens viden kan udnyttes bedst muligt. Det grundlæggende omdrejningspunkt er at gøre viden tilgængelig for alle de brugere, der kan drage nytte af den. Samtidig handler det også om at gøre individuel, tavs viden til eksplicit viden, som hele kommunen kan udnytte 2. Dette fokus på vidensdeling kommer også til udtryk i undersøgelsen, hvor 79 % af de deltagende kommuner svarer, at det er et fokus fra ledelsens side at skabe effektivisering gennem vidensdeling på intranettet, mens vidensdeling også fremhæves som den faktor, der giver størst værdi på kommunernes nuværende intranet. Er det et fokus fra ledelsens side at skabe effektivisering gennem vidensdeling på intranettet? 21% Ja Nej 79 % Den største værdi er samarbejde på tværs og vidensdeling et samlingspunkt. 2 SECI-modellen 6\n7 Det er dog stadig værd at bemærke, at en femtedel af de deltagende kommuner ikke har fokus på vidensdeling. Det er naturligvis en forudsætning for vidensdeling gennem det kommunale intranet, at brugerne gemmer filerne på intranettet og ikke lokalt, men undersøgelsen viser, at hovedparten af de deltagende kommuner oplever problemer med, at filer, der burde ligge på intranettet, gemmes lokalt. Har I oplevet, at medarbejderne gemmer filerne lokalt? 47 % 53 % Ja Nej Man skal ud og minde folk om, at filer skal være tilgængelige. En anden forudsætning for vidensdeling gennem det kommunale intranet er, at brugerne kan finde det, de leder efter. Undersøgelsen viser dog, at de kommunale intranet halter efter i forhold til søgefunktionen, der i gennemsnit vurderes til tre ud af fem, ligesom over halvdelen af de deltagende kommuner oplever, at der bliver dumpet en masse dokumenter på intranettet, som derfor ender som en filpubliceringskirkegård. Hvor tilfreds er du med søgetjenesten på jeres intranet? 3/5 Meget utilfreds Hverken eller Meget tilfreds Vi har erfaret, at mange mister overblikket på intranettet, hvor man dumper en masse filer. Kan du genkende det? 46% 54 % Ja Nej 7\n8 Konklusion De sidste par år har de fleste kommuner haft meget fokus på at gøres deres hjemmesider tidssvarende. Det har helt naturligt været med til at stille krav til mobilvenlighed, selvbetjening og vidensdeling. Vores undersøgelse har dog vist, at de kommunale intranet i høj grad er blevet nedprioriteret, og som en konsekvens heraf ikke lever op til brugerens krav i år Hos Bleau kan vi kun anbefale, at arbejdet med de kommunale intranet opprioriteres. Effektiv vidensdeling kan spille en central rolle for, at kommunens mange medarbejdere får de nødvendige og rette informationer både på rette tidspunkt og rette sted. Et velfungerende intranet medfører en lang række fordele lige fra besparelser, øget fællesskab til god vidensdeling og lettere hverdag for medarbejderne. En anden forudsætning for at medarbejderne får de nødvendige og rette informationer er naturligvis, at de kan tilgå intranettet også selvom de ikke har adgang til en computer. Den største værdi er, at alle har adgang uanset om de er på kontoret, i marken eller hjemme. Det er foruroligende, at størstedelen af de deltagende kommuner har et intranet, der ikke er tilgængeligt fra mobile enheder. Det betyder, at de mange kommunalt ansatte, som ikke har adgang til en computer i løbet af en arbejdsdag, ikke har mulighed for at deltage fællesskabet og den vidensdeling, et kommunalt intranet bør facilitere også selvom de fleste kommunale intranet i teorien er åbne for alle medarbejdere. Den manglende mobil- og tabletvenlighed kan hænge sammen med, at størstedelen af de deltagende kommuners intranet er mere end fire år gamle og baseret på forældet teknologi. Hos Bleau mener vi, at sociale elementer spiller en afgørende rolle på det kommunale intranet, hvilket undersøgelsen viser, at de deltagende kommuner er enige i. Der er dog kun 53 %, som rent faktisk har implementeret sociale elementer på deres nuværende løsning. Det betyder, at næsten halvdelen går glip af det sociale intranets potentiale til øget værdiskabelse og fællesskab blandt kommunens medarbejdere. Vi vil gerne flytte dialogen fra kaffemaskinen til intranettet. Sociale elementer har nemlig potentiale til at samle kommunens medarbejdere især hvis medarbejderne er spredt ud over større geografiske områder. Den uformelle kommunikation via sociale elementer kan føre til mere samarbejde og vidensdeling mellem kollegaerne. 8\n9 Ved at anvende sociale elementer bliver beskeder nemlig til søgbart indhold, der kan reducere den tid en medarbejder bruger på at søge efter viden. Og ved at flytte dialogen fra kaffemaskinen til intranettet bliver vidensdelingen pludselig meget andet end udveksling af filer. Den bliver til søgbart indhold, der kan have relevans for mange andre end dem, der indgår direkte i dialogen. Sociale elementer kan lokke folk ind på intranettet. Og man kan roligt basere dialogen på sociale elementer. Tal fra Danmarks Statistik viser nemlig, at danskerne er meget vante til at færdes på sociale medier. 66 % af danskerne havde i 2014 en profil på mindst ét socialt netværk 3. Og disse tal er kun stigende. Vores undersøgelse viser, at vidensdeling anerkendes som en vigtig og værdiskabende faktor af de deltagende kommuner, og hos Bleau er vi ikke i tvivl om, at direktionen er afgørende i forhold til at fremme vidensdeling gennem det kommunale intranet. Direktionen bør kommunikere ud til medarbejderne og klarlægge betydningen af intranettet som vidensplatform. Og endnu vigtigere hvilken og hvor stor betydning det har, at medarbejderne vidensdeler gennem intranettet. Hos Bleau mener vi, at netop vidensdeling er ét af de allermest væsentlige aspekter ved det kommunale intranet, hvorfor det er for foruroligende, at størstedelen af de deltagende kommuner oplever, at filer gemmes lokalt frem for på intranettet. Hvordan sikrer man så, at man bruger den seneste udgave af dokumenter? Og værre endnu at man ikke udveksler forældede dokumenter og viden med hinanden? Undersøgelsen viser også, at det kommunale intranet grundlæggende halter efter med hensyn til søgningen. Hos Bleau mener vi, at en god, intuitiv søgefunktion er væsentlig. Det skyldes, at det store fokus på SEO og metadata i relation til ekstern søgning på internettet har gjort, at der i 2016 stilles store krav til, hvordan en søgefunktion på intranettet skal fungere. Disse krav tager afsæt i, at det forventes, at brugerne i første forsøg kan finde det, de efterspørger præcis som brugerne kender det fra Google. Valget af platform spiller selvfølgelig også en rolle for den generelle oplevelse på et kommunalt intranet. Hos Bleau mener vi, at det er afgørende, at det kommunale intranet er baseret på en dynamisk platform, der løbende kan udvikles. Sådan kan de danske kommuner spare ressourcer både i forhold til vedligeholdelse og løbende implementering af nye elementer. 3 DanmarksStatistik/danmarksstatistik-om-danskernes-brug-afsociale-medier 9\n10 Anbefalinger Vi mener, at de danske kommuner står over for en god mulighed for at være med til at præge den udvikling, som vores undersøgelse viser, at der er efterspørgsel efter. Vi er sikre på, at vi i fremtiden vil se endnu flere danske kommuner med tidssvarende intranet. Men hvordan skal de nye intranet se ud? Hvilke krav stilles der til fremtidens intranet? Her er vores syv anbefalinger til fremtidens kommunale intranet. 1. Vælg en responsiv løsning Smartphones og tablets blive mere og mere udbredte, hvilket vil føre til, at folk simpelthen forventer at kunne tilgå et kommunalt intranet via mobile enheder. Med en responsiv løsning har kommunerne mulighed for at samle hele kommunen gennem tilgængelig kommunikation og vidensdeling. 2. Tag udgangspunkt i det sociale intranet Vidensdeling er mere en udveksling af filer. Og med et socialt intranet bliver selv uformel kommunikation mellem medarbejdere til søgbart indhold, som alle kommunens medarbejdere kan få glæde af. s er en lukket kommunikationsform, der kun involverer afsender og modtagere. Med et socialt intranet er hele kommunen modtagere af al kommunikation selvfølgelig begrænset af intranettets governance-struktur. 3. Anvend en intuitiv søgetjeneste, der indekserer indholdet Brugerne har vænnet sig til at kunne finde det, de leder efter, når de søger på Google. Hvorfor ikke også give kommunens medarbejdere den følelse på intranettet? En måde at skabe den følelse, er ved at basere intranettet på Microsoft Office 365 og dermed drage nytte af Microsofts arbejde med at skabe en god, intuitiv søgefunktion. Hvis intranettets søgefunktion baseres på de søgesystemer, Microsoft anvender i sin Office 365-pakke, muliggøres søgning på alle typer indhold ned til ordniveau. Sådan opnås simpel, intuitiv søgning på det kommunale intranet. 4. Basér løsningen på en dynamisk platform Udvikling, implementering og oplæring er tre meget ressourcekrævende processer. Derfor anbefaler vi, at det kommunale intranet baseres på en dynamisk platform, der kan formes efter fremtidens krav. På den måde vil kommunerne spare penge både på den korte og den lange bane. Det gælder naturligvis også i forhold til integration til kommunens øvrige fagsystemer. 5. Udnyt de systemer, medarbejderne allerede bruger En forandring føles meget mere smertefri, hvis den tager afsæt i medarbejdernes nuværende rutiner. Derfor anbefaler vi, at det kommunale intranet baseres på de systemer, medarbejderne allerede i forvejen benytter sig af. 10\n11 Det kan fx være Microsoft Office 365, der giver mulighed for at holde styr på filer med SharePoint, samarbejde om dokumenter i Word og interagere med kollagerne via Yammer alt sammen gennem de systemer, medarbejderne allerede kender. 6. Personalisér indholdet Hvis intranettet skal være relevant for kommunens medarbejder, er det vigtigt, at indholdet personaliseres og jævnligt måles på, så personaliseringen tager afsæt i evidens og data. Personalisering er især vigtigt på et kommunalt intranet, hvor der typisk er mange brugere. 7. Gør intranettet tilgængeligt for alle medarbejdere Hvis de danske kommuner skal udnytte det fulde potentiale i vidensdeling, kræver det, at intranettet er tilgængeligt for alle kommunens medarbejdere. Sådan bliver det kommunale intranet en tilgængelig vidensplatform selv den enkelte brugeres kalender bliver dermed baseret på vidensdeling. 11\n12 Om Bleau A/S Hos Bleau A/S arbejder vi med digitalisering, selvbetjeningsplatforme og vidensdeling med et specifikt fokus på den almene boligsektor og landets kommuner. Vores primære kommunale produkter er: Bleau Borger moliri Vi beskæftiger os yderligere med digital forretningsoptimering herunder med design af webløsninger. Vores produkter er udviklet i tæt samarbejde med vores kunder, med vidensdeling om faktuelle forhold gennem vores kommunale ERFA-netværk. Processen giver os en uvurderligt indsigt i, hvor brugernes reelle behov ligger. Kunne du lide rapporten? Så tjek bleau.dk eller følg os på Twitter og LinkedIn så har du meget mere lignende indhold i vente! 12\nIntranet. Bolia.com 2015\nIntranet Bolia.com 2015 When something is recognizable it makes me interested. Recognizable features create communication between people. It makes them want to share their stories with each other creating


Hvorfor gøre din Hosted PBX IP-telefoni besværligt, når det kan gøres ganske simpelt. Vi har hos COMTALK udviklet et telefonsystem der på overfladen er let tilgængelig med alle de basale funktioner lige ved hånden – let at gå til.\n– du kan med andre ord slappe helt af, og lade os stå for driften og sikkerheden –\nMed PBXCLOUD gør du det hele lidt lettere for dig selv, foruden bekymringerne omkring driften, har du også altid adgang til dit telefonsystem, dette er uanset hvor i verden nu måtte befinde dig.\nFå samlet alt din telefoni i et samlet system med en Hosted PBX – PBXCLOUD fra COMTALK, uanset hvor mange telefonnumre, FAX numre, IP-telefoner og mobiltelefoner i har, kan det hele sættes sammen i samme system, og få alle funktionerne fra en IP-telefon direkte på mobiltelefonen.\nLigesom at det også er muligt at sætte automatiske åbningstider ind, kan man også åbne og lukke for telefonerne med en enkelte kommando direkte fra mobil eller IP-telefonen.\nMobil omstilling – Omstil et opkald direkte fra mobiltelefonen, få klik har du sendt et opkald videre.\nStatistik– Få online live statistik for alle dine opkald, for brugere, kø-grupper, IVR menuer osv.\nNår du vælger en PBXCLOUD løsning, får du automatisk den fulde funktions pakke fra starten, der er ingen skjulte gebyrer eller opgraderingspris for at få adgang til nogle funktioner frem for andre.\nVi er altid åbne for nye muligheder og lytter altid til vores kunder behov.\nVi hjælper dig naturligvis godt fra start, og opsætter din PBXCLOUD i tæt samarbejde med dig. Skulle der efterfølgende være løbende ændringer, kan du altid kontakte vores kundesupport for at lavet disse – dette er naturligvis også inkluderet. Ændringerne fortages som oftest imens du stadig er i røret med os.


Miljø- og fødevareminister Esben Lunde Larsen har annonceret et nyt tiltag, der skal styrke biodiversiteten ud for Gilleleje. Det drejer sig om etable\nMiljø- og fødevareminister Esben Lunde Larsen har annonceret et nyt tiltag, der skal styrke biodiversiteten ud for Gilleleje. Det drejer sig om etablering af et nyt stenrev, der skal være færdigt i 2019.\nStyrelsen for Vand- og Naturforvaltning har formelt søgt EU om støtte til det 1,3 hektar store stenrev. Der er søgt om 11 millioner kroner ud af det samlede budget på 18 millioner kroner.\nStenrevet placeres i området, Gilleleje Flak og Tragten, et 15.000 ha stort Natura 2000 område. Det bliver bygget op i varierende højder, helt op til fire meter, med mange små huler, der kan tiltrække forskellige slags fisk, men også søanemoner, krabber og andre bunddyr


Køletasker, side 1 - Mepal TAB køleelement\nKøletasker, side 1 Alle kategorier\nMepal TAB køleelement\nVis mere > Dette TAB køleelement fra Mepal er meget praktisk at bruge i madkassen, så maden ikke bliver varm i tasken. Du kan også bruge fryseelementet i indkøbsposen, madkurven og hvor du ellers har behov. Efter 4-5 timer er maden stadig ca. 6 grader under stuetemp...  Køletasker\nRex London køleelement - monster\nVis mere > Hold madpakken kølig med dette seje monster køleelement. Put køleelementet i fryseren i mindst 1 time - herefter kan den holde sig kølig i ca 30-40 minutter....  Køletasker\nRex London køleelement - løve\nVis mere > Hold madpakken kølig med dette seje løve køleelement. Put køleelementet i fryseren i mindst 1 time - herefter kan den holde sig kølig i ca 30-40 minutter....\nRex London køleelement - krokodille\nVis mere > Hold madpakken kølig med dette seje krokodille køleelement. Put køleelementet i fryseren i mindst 1 time - herefter kan den holde sig kølig i ca 30-40 minutter....\nRex London køletaske mørkeblå - space age\nVis mere > Cool mørkeblå køletaske med space age tema. Køletasken egner sig godt til en madkasse og en drikkedunk, da den har folie på indersiden, så den kan holde mad og drikke kølig....  Køletasker\nRex London køletaske turkis - med dyr\nVis mere > Skøn turkisfarvet køletaske med forskellige vilde dyr. Køletasken egner sig godt til en madkasse og en drikkedunk, da den har folie på indersiden, så den kan holde mad og drikke kølig....\nRex London køletaske - turkis\nVis mere > Farverig turkisfarvet køletaske med forskellige motiver. Køletasken egner sig godt til en madkasse og en drikkedunk, da den har folie på indersiden, så den kan holde mad og drikke kølig....  Køletasker\nRex London køletaske med dyr\nVis mere > Sød lyserød køletaske med forskellige vilde dyr på. Køletasken egner sig godt til en madkasse og en drikkedunk, da den har folie på indersiden, så den kan holde mad og drikke kølig....  Køletasker\nRex London køletaske mørkeblå - space\nVis mere > Cool mørkeblå køletaske med space tema. Køletasken egner sig godt til en madkasse og en drikkedunk, da den har folie på indersiden, så den kan holde mad og drikke kølig....\nRex London køletaske - dinosaur\nVis mere > Sej køletaske med allover print af forhistoriske dinosaurusser. Køletasken egner sig godt til en madkasse og en drikkedunk, da den har folie på indersiden, så den kan holde mad og drikke kølig....  Køletasker\nRex London køletaske blå - sky\nVis mere > Sej blå køletaske med print af skyer. Køletasken egner sig godt til en madkasse og en drikkedunk, da den har folie på indersiden, så den kan holde mad og drikke kølig....  Køletasker\nSass & Belle køletaske dinosaur\nVis mere > Køletasken fra Sass and Belle kan holde barnets madpakke kølig, når vejret er godt. Køletasken er med aluminum på indersiden, så den kan holde på kulden....\nSass & Belle køletaske - leopard\nVis mere > Køletasken fra Sass and Belle kan holde barnets madpakke kølig, når vejret er godt. Køletasken er med aluminum på indersiden, så den kan holde på kulden....  Køletasker\nSass & Belle køletaske blå - dyr\nVis mere > Køletasken fra Sass and Belle kan holde barnets madpakke kølig, når vejret er godt. Køletasken er med aluminum på indersiden, så den kan holde på kulden. Den er med lynlås lukning og praktiske håndtag, så den er nem at bære....  Køletasker\nSass & Belle køletaske - regnbuer\nVis mere > Køletasken fra Sass and Belle kan holde barnets madpakke kølig, når vejret er godt. Køletasken er med aluminum på indersiden, så den kan holde på kulden. Den er med lynlås lukning og praktiske håndtag, så den er nem at bære....\nSass & Belle køletaske lyserød - bier\nSass & Belle køletaske pink enhjørning\nSass & Belle køletaske turkis - flamingo\nMepal køletaske 20 liter - grøn\nVis mere > Praktisk grøn køletaske med grå håndtag og lynlås. Køletasken egner sig godt til madkassen og en drikkedunk, da den har folie på indersiden, så den kan holde mad og drikke kølig....  Køletasker\nMepal køletaske 20 liter - blå\nVis mere > Praktisk blå køletaske med grå håndtag og lynlås. Køletasken egner sig godt til madkassen og en drikkedunk, da den har folie på indersiden, så den kan holde mad og drikke kølig....  Køletasker\nMepal køletaske 20 liter - rosa\nVis mere > Praktisk rosa køletaske med grå håndtag og lynlås. Køletasken egner sig godt til madkassen og en drikkedunk, da den har folie på indersiden, så den kan holde mad og drikke kølig....\nVis mere > Lækker køletaske fra Sistema, der både kan holde din mad kold og varm. Køletasken insoleret med "food-safe" materiale, så du ikke skal være nervøs for at have løs frugt eller grøntsager liggende i den. ...  Køletasker\nZipit Køletaske til børn - Grøn\nVis mere > Køletaske til børn...  Køletasker\nZipit Køletaske til børn - Blå\nVis mere > Køletaske til børn...\nA Little Lovely Company køletaske - regnbue\nVis mere > Den er så fin, denne multifarvede regnbue køletaske, som du ser her. Køletasken er fra A Little Lovely Company, og den er lavet i PVC, polyester og PEVA....  Køletasker\nSistema køletaske - Mega Fold up cooler bag\nKøletaske fra Bentology - Ugler\nVis mere > Køletaske til madpakken...\nKøletaske fra Bentology - Smiley\nVis mere > Køletaske til madpakken...  Køletasker\nKøletaske fra Bentology - Skulls\nKøletaske fra Bentology - Kitty\nA Little Lovely Company køletaske glimmer pink - kanin\nVis mere > Den er så fin, denne pink glimmer kanin køletaske, som du ser her. Køletasken er fra A Little Lovely Company, og den lavet i PVC, polyester og PEVA....  Køletasker\nA Little Lovely Company køletaske glimmer sort - panda\nVis mere > Den er så fin, denne sorte panda køletaske, som du ser her. Køletasken er fra A Little Lovely Company. Den er lavet i PVC, polyester og PEVA, og har glimmer mellem lagene, der kan hvirvle rundt, ligesom toilettaskerne fra samme firma....\nNeopren køletaske fra Bibetta - Biler\nNeopren køletaske fra Bibetta - Flamingo\nA Little Lovely Company køletaske mørkeblå - space\nVis mere > Den er så fin, denne mørkeblå space køletaske, som du ser her. Køletasken er fra A Little Lovely Company, og den er lavet i PVC, polyester og PEVA....\nVis mere > Den er så fin, denne pink enhjørning køletaske, som du ser her. Køletasken er fra A Little Lovely Company, og den er lavet i PVC, polyester og PEVA....  Køletasker\nA Little Lovely Company køletaske blå monster\nVis mere > Den er så fin, denne blå monster køletaske, som du ser her. Køletasken er fra A Little Lovely Company, og den er lavet i PVC, polyester og PEVA....  Køletasker\nA Little Lovely Company køletaske mørkegrøn - tiger\nVis mere > Den er så fin, denne mørkegrønne tiger køletaske, som du ser her. Køletasken er fra A Little Lovely Company, og den er lavet i PVC, polyester og PEVA....\nSunnylife køletaske - Dino\nVis mere > Denne Dino køletaske med 3-D dino haleÂ fra Sunnylife kan holde barnets madpakke kølig, når vejret er godt. Køletasken er lavet i et slidstærkt, blødt og vandtæt neopren letvægtsmateriale. Den er med lynlås lukning og praktiske håndtag, så den er nem at b...  Køletasker\nVis mere > 3 Sprouts køletaske... -33% Køletasker\nMobicool Køletaske Holiday 26e-mærket webshop299.00\nVis mere > Soft køletaske 26 literVandtætOp til 6 timers isoleringsevneH 37,5 * B 35,5 * D 20,5...\nRice køletaske - kirsebær\nVis mere > Så cute køletaske med kirsebær på siden. Køletasken fra Rice er med to røde håndtag, så den er lige til at tage med. Den er rummelig og har plads til både madkasse, drikkedunk og en lille snack. Tag den med når i skal på tur, så maden kan holde sig kølig....  Køletasker\nThat´s Mine madpakke taske - mini flower blue\nVis mere > Sød taske til madpakken med allover blomsterprint fra That´s Mine. Ideel til udflugter - hvad end det er en køretur eller en tur på legepladsen. For at holde maden kølig, kan du med fordel lægge et køleelement ned i tasken. OBS! Den er ikke foeret på inde...  Køletasker\nA Little Lovely Company køletaske - Regnbuer\nVis mere > Den er så fin, denne regnbue køletaske med håndtag og lynlås, som du ser her. Køletasken er fra A Little Lovely Company, og den er lavet i PVC, polyester og PEVA....\nVis mere > Den er så fin, denne dinosaur køletaske med håndtag og lynlås, som du ser her. Køletasken er fra A Little Lovely Company, og den er lavet i PVC, polyester og PEVA.... -28% Køletasker\nMobicool - Kølebox - MV26e-mærket webshop699.00\nVis mere > Mobicool - Kølebox - MV26Køleboks til 12V og 220V25 literMåler 39,6 * 39,5 * 29,6 cm39 DB...


Når sommerhusene i Kerteminde er sat til salg, bliver over 95 pct. af dem solgt. Det er den bedste hitrate i hele landet.\nFredag D. 1. DECEMBER 2017 KL. 16:00\nBeliggenhed, pris og udbud er afgørende for, om sommerhuset bliver solgt. Foto: Home\nNår du har besluttet dig for at sælge sommerhuset, skal det helst gå så nemt som muligt. Og står dit sommerhus på en grund i Kerteminde, Broager eller Karrebæksminde, så er der gode nyheder til dig.\nNye tal fra Boligsiden.dk viser, at sommerhuse i netop disse tre områder er lettest at sælge. I 5300 Kerteminde bliver flere end 95 pct. af sommerhusene taget af markedet, fordi de er blevet solgt.\n»Når så mange af de udbudte sommerhuse bliver solgt, er det et udtryk for, at området har den rigtige kombination af beliggenhed, pris og udbud. Det er Kerteminde et godt eksempel på. Her kan man få udsigt til vand til en overkommelig pris, og så er udbuddet begrænset, så de sommerhuse, der er, de bliver også solgt,« siger Birgit Daetz, der er kommunikationsdirektør hos Boligsiden.dk.\n3360 Liseleje og 3310 Ølsted er de eneste postnumre fra de kendte sommerhusområder i Nordsjælland, der er repræsenteret i top 10.\nFritidshuse: Her går salget forrygende\n4654 Faxe Ladeplads84,6\n7760 Hurup Thy84,2


Supplering eller ej?\nEt af de helt varme emner inden for ernæring lige pt. er vitamin D, og især den påstand at stort set hele befolkningen lider af galoperende mangel. Passer det nu helt, hvad er i givet fald konsekvensen, og skal vi eventuelt gøre noget ved det?\nVitamin D er et nødvendigt vitamin, der i menneskekroppen styrer mineralbalancer (især med hensyn til kalcium, fosfor og knogler) og desuden er aktivt i immunsystemet. Der er adskillige varianter af vitamin D, fra D1 til D5, alle sammen varianter af samme kolerestollignende skelet, og de bliver alle sammen omdannet til det biologisk aktive 1,25 dihydroxyvitamin D. D3 bliver dog anset som det bedste at supplere med. Det er faktisk et hormon, men altså stadig et hormon man er nød til at spise (eller sole!) sig til. I modsætning til så mange andre vitaminer indgår det ikke i en process som sådan, men virker ved at påvirke celler på genniveau.\nHele polemikken er kommet fordi en række forskere – i flere år, endda – har konstateret at der er en sammenhæng mellem niveauet af vitamin D i blodet og forekomsten af en række sygdomme udover de sædvanlige knogleforhold. Både hjertesygdom, forskellige hjerneproblemer, immunforstyrrelser, muskelsvagheder samt cancer er kædet sammen med lave niveauer. Det er påvist at højere niveauer af vitamin D i blodet reducerer forekomsten af hjertesygdom og især cancer ganske drastisk (helt ned til halveringer af risiko), og det hævdes at et blodniveau på mindst 80 nmol/L er ønskværdigt. Mange af de beviste mangeleffekter afhjælpes proportionelt med koncentrationen i blodet, så 40 nanomol/L er bedre end 10, og 80 er bedre end 40. I flere tilfælde er 100 endda bedre end 80, men der er også bekymringer om giftighed ved store doser, en bekymring der dog ikke lader til at være helt relevant, selv ved de doser der bringer blodniveauet op over 200. Det er ikke muligt at sole sig til en overdosis.\nDer bliver spist ganske få mikrogram om dagen og det er blevet beregnet at dette indtag skal op på omkring 50-70 mikrogram om dagen, hvis blodniveauet skal op over 80 nanomol/L. Der er en betragtelig egensyntese i huden, men den kan kun fungere ved sollys. Der skal UV-stråler til, og siden vi bor i de mørke himmelstrøg er det nærmest umuligt (i hvert fald i praksis) at danne nok selv om vinteren. Egentlig skal der ikke mere end 5-10 minutter et par gange om ugen til om sommeren, men solen er ikke stærk nok om sommeren. Man kan bruge solarium, men risikoen for hudcancer (der jo er stor nok i forvejen) efterlader tilskud som en bedre løsning. Vitamin D findes kun i ganske få produkter – fisk som den mest relevante kilde -, som danskere ikke får nok af i forvejen. Selv i disse produkter er indholdet meget lavt i forhold til den nødvendige dosis. I Danmark har næsten halvdelen af teenagere under 50 nanomol/L om vinteren, hvad der peger på at supplering altså er relevant.\nDet er min uforbeholdne mening er at alle bør supplere med vitamin D i vinterhalvåret. Som udgangspunkt kan man benytte sig af forsigtighedsprincippet og starte med 30-40 mikrogram om dagen. Der er som hovedregel ingen fordel ved at bruge de dyre mærker – renheden er den samme. Gå efter de produkter med ”D3”, hvis det er muligt. Ukritisk oversupplering er som altid en dum ide, og der er ingen grund til at vælge et produkt med ekstra calcium, hvis man samtidigt benytter sig af mælkeprodukter. Er du i tvivl om dit blodniveau og korrekt supplering, kan du altid spørge din læge. Det kan let afdækkes ved en simpel blodprøve.\nVane 1: Spis mere frugt og grønt!\n13.08.2009 14:49 Tæt på udsolgt ved FAXE KONDI LØBET Læs nyheden\n10.08.2009 15:54 Martin tog trinet op Læs nyheden\n10.08.2009 14:18 JuelsmindeRun med rekord Læs nyheden\n08.08.2009 08:01 Travl triathlon weekend Læs nyheden\n04.08.2009 18:16 Hæmmer antioxidanter træningseffekten? Læs nyheden\n03.08.2009 16:22 Heldige vindere til Juelsminde Læs nyheden\n03.08.2009 12:45 Odenses populære cityløb Læs nyheden\n02.08.2009 19:12 Fuglsang genvandt titlen Læs nyheden\n31.07.2009 13:54 Nicki forlænger med Riis Læs nyheden\n30.07.2009 19:13 Team Saxo Bank dominans Læs nyheden\n29.07.2009 20:16 Juelsminde indbyder til fest Læs nyheden\n29.07.2009 19:45 Breschel stærkest i Rebild Læs nyheden\n26.07.2009 19:33 En flot Tour er ovre Læs nyheden\n26.07.2009 11:50 Kæmpede for syge børn Læs nyheden\n25.07.2009 16:48 Nødder Læs nyheden\n23.07.2009 20:10 Contador virker urørlig Læs nyheden\n23.07.2009 10:45 Kort nyt fra touren Læs nyheden\n22.07.2009 19:47 Schleck-brødrenes triumf Læs nyheden\n21.07.2009 22:04 Etape overskygget af styrt Læs nyheden\n21.07.2009 11:34 Faxe Kondi vindere Læs nyheden


DASH skuffebord - Metz Firmajulegaver 2020\nForside Produkter 640 DASH skuffebord\nNormal udsalgspris: kr. 2.595,-\nDASH skuffebord fra Montana er ideelt som opbevaringsløsning i soveværelset eller under et spejl i entréen. DASH har en skuffe og en hylde og leveres med ophængningsskinne.\nSkuffen er med soft close.\nEt skuffebord i klassisk design der skaber en rolig atmosfære, og som passer perfekt ind i det skandinaviske hjem.\nMål: H 24 x B 35,4 x D 30 cm.


Real klar til at indløse vild Suarez-klausul – Ekstra Bladet\nTirsdag d. 29. apr. 2014 - kl. 11:56 0\nReal klar til at indløse vild Suarez-klausul\nLuis Suarez kan blive et af sommerens helt store transferhistorier, og Real Madrid er den helt store favorit til angriberens underskrift\nLuis Suarez er kun til salg for folk med den store pengepung (Foto: AP)\nMed 30 Premier League-kasser indtil videre er Luis Suarez helt i front som den farligste angriber i Europa. Og det gør man ikke ubemærket.\nSlet ikke når en klub som Real Madrid længe har sukket efter nyt angriberblod.\nOg ifølge den engelske tabloid-avis 'The Sun', så er den spanske kongeklub klar til nok engang at bruge et gigantbeløb og hente en Premier League-stjerne.\nLuis Suarez er nemlig til at købe. Ifølge The Sun kræver det, at man lægger de 70 mio. pund, som angriberen koster ifølge den kontrakt, som han underskrev i vinter, og som bandt den uruguayanske angriber til klubben frem til 2018. Tidligere har det dog været fremme, at frikøbsklausulen skulle være på 100 mio. pund. Et beløb, der ville blive endnu højere, hvis man var en engelsk klub.\n- Florentino Perez vil bare komme og sige haps. Han vil stjæle Suarez. Han er deres primære transfermål. Han er uden tvivl den bedste spiller efter Cristiano Ronaldo og Lionel Messi, siger en anonym Madrid-kilde til avisen, der i forvejen ikke er kendt for at have det bedste forhold til Liverpool.\nHvis historien ender med at være sand, bliver det helt op til Suarez, om han vil skifte væk. Sidste sommer var han ude og sige, at han meget gerne ville væk. Både Real Madrid og Arsenal var klar til at overtage, men Liverpool nægtede dog at sælge.\nI stedet blev det til i hvert fald et års meget lykkeligt ægteskab mellem de to.


Skal du med: Cykeltur i besættelsestidens Hjørring | Hjørring LigeHer.nu\nTre mænd fra Vrensted på cykeltur, ca. 1940. Foto: Historisk Arkiv, Vendsyssel Historiske Museum\nSkal du med: Cykeltur i besættelsestidens Hjørring\n23. april 2022 kl. 15:02\nHJØRRING: Sidste år havde Vendsyssel Historiske Museum kæmpe succes med byvandringer, der havde fokus på Hjørrings historie under Danmarks besættelse 1940-1945. I år følger museet op med en cykeltur i besættelsestidens Hjørring.\nHer får publikum mulighed for at høre om nogle af de historier, der ligger lidt udenfor den umiddelbare bykerne.\nRuten er på cirka seks-syv kilometer med start fra museets hovedindgang i Museumsgade.\nUndervejs fortælles der historier fra besættelsestiden på nogle af de steder, hvor de foregik. Undervejs kommer publikum til at høre om tyske soldater, modstandsfolk, flygtninge og helt almindelige hjørringensere, og der berettes om både drama og hverdag gennem besættelsesårene.\nKvinder fra Horne Højskoles sommerhold på cykeltur, 1942. Foto: Historisk Arkiv, Vendsyssel Historiske Museum.\nArrangementet gentages tre gange, så alle interesserede gerne skulle have mulighed for at tage med. Cykelturene foregår derfor torsdag den 5. maj, onsdag den 11. maj og tirsdag den 17. maj i tidsrummet mellem klokken 17 og cirka 19.\nDa der er et begrænset deltagerantal, er tilmelding nødvendig til jch@vhm.dk senest dagen før arrangementet, men efter princippet om ”først til mølle”.\nVarm op til Royal Run: Team Vendia inviterer til gratis løbefest


Studieordning for tilvalget på bachelorniveau i. litteraturvidenskab ordningen. Justeret PDF\nDownload "Studieordning for tilvalget på bachelorniveau i. litteraturvidenskab ordningen. Justeret 2016"\n1 Studieordning for tilvalget på bachelorniveau i litteraturvidenskab 2014-ordningen Justeret 2016 Institut for Kunst- og Kulturvidenskab Det Humanistiske Fakultet Københavns Universitet\n2 Indhold Kapitel 1. Hjemmel, tilhørsforhold, normering og placering Hjemmel Tilhørsforhold Normering og placering... 3 Kapitel 2. Studietekniske forhold Læsning af tekster på fremmedsprog Pensum og normalsidedefinition Stave- og formuleringsevne... 3 Kapitel 3. Faglig profil Bachelortilvalgets formål Kompetenceprofil for bachelortilvalget... 4 Kompetencebeskrivelse... 4 Kompetencemål... 4 Kapitel 4. Bachelortilvalgets struktur Bachelortilvalgets opbygning Bachelortilvalgets moduler... 7 Modul 1: Den moderne litteraturs og kulturs historie 1 (tilvalg)... 7 Modul 2: Den moderne litteraturs og kulturs historie 2 (tilvalg)... 8 Modul 3A: Kulturteori og analyse (tilvalg) Modul 3B: Litteraturteori og analyse Modul 4: Tilvalgsemne A Modul 5 Tilvalgsemne B Modul 6: Tilvalgsemne C & D Kapitel 5. Generelle prøveregler og bedømmelseskriterier Generelle prøveregler Bedømmelseskriterier Kapitel 6. Afslutning af uddannelsen Afslutning af uddannelsen Kapitel 7. Merit og overgangsbestemmelser Merit Overgangsbestemmelser Kapitel 8. Tilmelding til fag og prøver Tilmelding til fag og prøver Kapitel 9. Ikrafttræden, dispensation og godkendelse Ikrafttræden Dispensation Godkendelse\n3 Kapitel 1. Hjemmel, tilhørsforhold, normering og placering 1. Hjemmel 2014-studieordningen for bachelortilvalget i litteraturvidenskab er fastsat med hjemmel i 30 i bekendtgørelse nr af 16. december 2013 om bachelor- og kandidatuddannelser ved universiteterne (uddannelsesbekendtgørelsen). 2. Tilhørsforhold Bachelortilvalget i litteraturvidenskab hører under studienævnet for Institut for Kunst- og Kulturvidenskab og censorkorpset for litteraturvidenskab. 3. Normering og placering Bachelortilvalget litteraturvidenskab er del af en samlet 3-årig bacheloruddannelse, der er normeret til 180 ECTS-point, som omfatter tilvalg på i alt 45 ECTS-point samt et centralt fag på 135 ECTSpoint. Stk. 2. Den studerende skal have bestået 45 ECTS-point af det centrale fag før påbegyndelse af bachelortilvalget. Det anbefales desuden, at den studerende har bestået 120 ECTS-point af det centrale fag, før bachelortilvalget påbegyndes. Kapitel 2. Studietekniske forhold 4. Læsning af tekster på fremmedsprog Den studerende skal kunne læse tekster på de nordiske sprog samt engelsk. 5. Pensum og normalsidedefinition Information om gældende pensumbestemmelser for de enkelte moduler findes på Stk. 2. En normalside i forbindelse med tekstopgivelser og aflevering af hjemmeopgaver, herunder bachelorprojekt, svarer til typeenheder inkl. bogstaver, tegn og mellemrum. Ved beregning af omfang af hjemmeopgaver indgår slut- og fodnoter, men ikke forside, indholdsfortegnelse, litteraturliste og bilag. Stk. 3. Normalsideberegning af andet materiale af ikke-tekstlig karakter (fx billeder og musikalske værker) eller på andet grundlag (f.eks. tekst stykker skrevet med andre end det latinske alfabet eller hjemmesider) omregnes efter retningslinjer, som bestemmes af Studienævnet og som findes ved link nævnt i stk Stave- og formuleringsevne Ved bedømmelsen af skriftlige hjemmeopgaver skrevet såvel på dansk som på et fremmedsprog skal den studerendes stave- og formuleringsevne (som dokumenteret i den forelagte præstation) indgå i helhedsbedømmelsen af den pågældende præstation, idet det faglige indhold dog vægtes tungest. Hvis der er et særligt fokus på stave- og formuleringsevne, vil det fremgå af det enkelte fagelement i 10. 3\n4 Kapitel 3. Faglig profil 7. Bachelortilvalgets formål Formålet med bachelortilvalget litteraturvidenskab er at supplere den studerendes faglige viden og færdigheder i forhold til det centrale fag på bachelorniveau samt grundlægge fagspecifikke teoretiske og metodiske kompetencer. Den studerende skal opnå selvstændighed og faglig fordybelse gennem fagområdets discipliner og metoder, herunder indføring i videnskabeligt arbejde og metode. 8. Kompetenceprofil for bachelortilvalget Kompetencebeskrivelse Tilvalgsstudiet i litteraturvidenskab uddanner de studerende til at arbejde analytisk og kritisk med litteratur og kultur. Det sker ved at give de studerende en solid indføring i den moderne litteraturog kulturhistorie på tværs af nationale grænser og ved at give dem redskaber til en principiel diskussion af kulturen omkring dem. Vendt ud mod en bredere kulturel og erhvervsmæssig virkelighed består den tilvalgsstuderendes kompetenceprofil af en analytisk og en teoretisk grundkompetence og en historisk viden. Det er samspillet mellem disse i forskellige praktiske arbejdssituationer, der udgør uddannelsens kompetenceprofil. Den historiske viden omfatter viden om kunst og kultur, primært inden for perioden fra ca til i dag. Historisk viden ruster den studerende til at forstå sin egen kulturelle situation og sine egne værdier som et resultat af en længere historisk udvikling. Den teoretiske kompetence er en evne til at tænke selvstændigt over tilgangen til kunst og kultur på baggrund af et kendskab til vigtige positioner inden for kulturteorien. Teoretisk viden gør den studerende i stand til at reflektere kvalificeret over sit eget billede af den kulturelle virkelighed og til at forholde sig kritisk og kreativt til samtidens kulturelle offentlighed. Den analytiske kompetence er en evne til systematisk iagttagelse af kunstværker eller andre kulturelle fænomener. Det kan eksempelvis være en trænet opmærksomhed over for de sproglige strukturer i et litterært værk eller de ideologiske visioner i et bygningsværk. Eller det kan være en evne til at beskrive, hvordan en kulturel eller samfundsmæssig institution fungerer. Således fæstnes den historiske og teoretiske viden i det konkrete analytiske arbejde med konkrete værker eller institutioner. Kompetencemål Bachelortilvalget i litteraturvidenskab giver følgende specifikke kompetencer: Viden om og forståelse af den nyere litteraturhistorie fra ca til i dag på tværs af landegrænser og genregrænser og med udblik til bredere historiske og kulturhistoriske sammenhænge; herunder den danske litteraturs placering i en international kontekst vigtige strømninger i den moderne kulturs historie med særlig fokus på perioden efter 1850; herunder at forstå sammenhænge mellem kunst- og kulturhistorien og bredere sociale og samfundsmæssige forhold vigtige problemstillinger inden for moderne kulturteori. Færdigheder i at analysere litteratur fra forskellige kulturer, perioder og genrer med fokus dels på teksternes tematiske, formelle og genremæssige træk, dels på teksternes samspil med andre tekster og med bredere kulturelle, institutionelle, sociale og politiske forhold 4\n5 analysere forskellige kunstarter og kulturfænomener, herunder også populærkultur og massemedier, i lyset af centrale udviklingsprocesser i den moderne kultur fra ca 1850 til i dag på tværs af landegrænser identificere de metodemæssige principper for egen og andres tilgange til litteratur og kultur på baggrund af et grundlæggende kendskab til vigtige problemstillinger inden for kulturteori og inden for humanistisk videnskabsteori tilegne sig og benytte faglitteratur på de tre skandinaviske sprog og på engelsk fremstille en faglig problemstilling i en klar mundtlig og skriftlig form. Kompetencer i at samarbejde inden for stramme tidsrammer; herunder at modtage og give konstruktiv feedback på arbejdsopgaver identificere egne læringsbehov og strukturere egen læring i forskellige læringsmiljøer. Kapitel 4. Bachelortilvalgets struktur 9. Bachelortilvalgets opbygning Bachelortilvalget litteraturvidenskab består af moduler svarende til samlet 45 ECTS-point. Tilvalgets moduler kan også benyttes som enkeltstående tilvalg. Stk. 2. Minimum 30 ECTS-point af bachelortilvalget skal tages uden for det centrale fag. Stk. 3. Studerende, der er indskrevet på det centrale fag på bachelorniveau i litteraturvidenskab, kan ikke læse modul 1, 2, 3A og 3B. Stk. 4. Studerende, der er indskrevet på det centrale fag på bachelorniveau i litteraturvidenskab, må højst bestå fra modul 4, 5 og 6 i denne studieordning. Stk. 5. Studiemønstret med fokus på kulturvidenskab består af modulerne 1, 2 og 3a, jf. stk. 9. Stk. 6. Studiemønstret med fokus på litteraturvidenskab består af modulerne 1, 2 og 3b, jf. stk. 10. Stk. 7. Forelæsninger, seminarer og lignende, der er fælles for en eller flere årgange, indgår som en del af undervisningstilbuddet. Stk. 8. Bachelortilvalget i litteraturvidenskab omfatter følgende moduler: Modul (uddannelsesdel) Fagelement Prøvebestemmelser 1: Den moderne litteraturs og kulturs historie 1 (tilvalg) 2: Den moderne litteraturs og kulturs historie 2 (tilvalg) 3A: Kulturteori og analyse (tilvalg) 3B: Litteraturteori og analyse (tilvalg) Den moderne litteraturs og kulturs historie 1 HLVB10101E Den moderne litteraturs og kulturs historie 2 HLVB10111E Kulturteori og analyse HLVB10121E ELLER Litteraturteori og analyse 2 HLVB10281E Bunden hjemmeopgave under forudsætning af aktiv undervisningsdeltagelse Intern ved én eksaminator 7-trins-skalaen Bunden hjemmeopgave under forudsætning af aktiv undervisningsdeltagelse Ekstern 7-trins-skalaen Bunden mundtlig prøve under forudsætning af aktiv undervisningsdeltagelse Intern ved flere eksaminatorer 7-trins-skalaen Bunden hjemmeopgave under forudsætning af aktiv undervisningsdeltagelse Ekstern 7-trins-skalaen 5\n6 4:Tilvalgsemne A 5: Tilvalgsemne B 6: Tilvalgsemne C & D Tilvalgsemne A ECTS-point HLVB10131E Tilvalgsemne B 15-point HLVB10141E Tilvalgsemne C 7,5 ECTS-point HLVB10151E Tilvalgsemne D 7,5 ECTS-point HLVB10161E Bunden hjemmeopgave Ekstern 7-trins-skalaen Fri hjemmeopgave Ekstern 7-trins-skalaen Bunden hjemmeopgave Ekstern 7-trins-skalaen Fri hjemmeopgave Ekstern 7-trins-skalaen Stk. 9. Det anbefalede studieforløb for studiemønstret med fokus på kulturvidenskab fremgår af følgende oversigt, hvor studiemønstrets 1. semester modsvarer centralfagets 5. semester, og dets 2. semester centralfagets 6. semester: Semester Modul 1. Den moderne litteraturs og kulturs historie 1 (tilvalg) 2. Den moderne litteraturs og kulturs historie 2 (tilvalg) Kulturteori og analyse Stk. 10. Det anbefalede studieforløb for studiemønstret med fokus på litteraturvidenskab fremgår af følgende oversigt hvor studiemønstrets 1. semester modsvarer centralfagets 5. semester, og dets 2. semester centralfagets 6. semester: Semester Modul 1. Den moderne litteraturs og kulturs historie 1 (tilvalg) 2. Den moderne litteraturs og kulturs historie 2 (tilvalg) Kulturteori og analyse 6\n7 10. Bachelortilvalgets moduler Modul 1: Den moderne litteraturs og kulturs historie 1 (tilvalg) Kompetencemål for modulet Modulet giver den studerende: Viden om og forståelse af vigtige strømninger i den moderne litteraturs og kulturs historie på tværs af landegrænser og grænserne mellem kunstarter i perioden Færdigheder i at analysere litteratur fra perioden med fokus på teksternes samspil med andre tekster og med bredere kulturelle, institutionelle, sociale og politiske forhold under hensyntagen til teksternes tematiske, formelle og genremæssige træk analysere kulturelle problemstillinger, forestillingsmønstre, ideer og tankegange på tværs af forskellige kunstarter og kulturfænomener. Kompetencer i at arbejde akademisk med litteratur- og kulturhistoriske problemstillinger og fremstille resultatet i en klar mundtlig og skriftlig form; på dette fagelement vil der blive lagt særlig vægt på evnen til skriftlig fremstilling. Den moderne litteraturs og kulturs historie 1 The History of Modern Literature and Culture 1 Aktivitetskode: HLVB10101E Faglige mål Undervisnings- og Arbejdsformer Eksaminanden kan demonstrere et grundlæggende kendskab til litteraturhistorien fra ca til ca på tværs af landegrænser og genregrænser og med udblik til bredere historiske og kulturhistoriske sammenhænge demonstrere et grundlæggende kendskab til vigtige strømninger i den moderne kulturs historie fra ca til ca på tværs af landegrænser og grænserne mellem kunstarter og med udblik til bredere sociale og politiske sammenhænge analysere litteratur fra perioden med fokus på teksternes samspil med andre tekster og med bredere kulturelle, institutionelle, sociale og politiske forhold under hensyntagen til teksternes tematiske, formelle og genremæssige træk analysere kulturelle problemstillinger, forestillingsmønstre, ideer og tankegange på tværs af forskellige kunstarter og kulturfænomener, herunder også populærkultur og massemedier, i lyset af centrale udviklingsprocesser fortrinsvis i den vestlige kultur arbejde akademisk med litteratur- og kulturhistoriske problemstillinger og fremstille resultatet i en klar mundtlig og skriftlig form; på dette fagelement vil der blive lagt særlig vægt på evnen til skriftlig fremstilling. Undervisningen foregår som en kombination af litteraturhistoriske og kulturhistoriske forelæsninger og seminarer med fokus på såvel litteratur- som kulturhistorie. Forelæsningerne holdes for alle kursets studerende; på seminarerne er de studerende fordelt på mindre hold, hvor de arbejder aktivt og selvstændigt med stoffet, bl.a. ved at diskutere centrale temaer og tekstpas- 7\n8 sager. De studerende bidrager desuden med mundtlige oplæg, skriveøvelser og diverse responsa, både som gruppearbejde og individuelt. Prøvebestemmelser Prøveform: Bunden hjemmeopgave under forudsætning af aktiv undervisningsdeltagelse i form af seks godkendte opgaver. Syge/omprøve: Bunden hjemmeopgave. Bedømmelse: Intern prøve ved én eksaminator bedømt efter 7-trins skalaen. Gruppeprøve: Kun det mundtlige oplæg kan aflægges i grupper. Omfang: 8-10 normalsider, syge-/omprøve dog normalsider. Der gives en uge til besvarelsen. Omfang for hver opgave under aktiv undervisningsdeltagelse: Problemformulering: 1/2 side; skriveøvelse: 4 5 normalsider; mundtligt oplæg: for én studerende: 10 minutter, to studerende: 15 minutter, tre studerende: 20 minutter; skriftligt oplæg: 2-3 normalsider; skriftligt responsum: 1 2 normalsider; mundtligt responsum: 5 minutter. Prøve ved ikke-godkendt aktiv undervisningsdeltagelse: Prøveform: Bunden hjemmeopgave. Syge-/omprøve: Samme som netop ovenfor. Bedømmelse: Intern prøve ved én eksaminator bedømt efter 7-trinsskalaen. Gruppeprøve: Prøven kan kun aflægges individuelt. Omfang: normalsider. Der gives en uge til besvarelsen. Særlige bestemmelser Opgaverne stilles af underviseren i forbindelse med undervisningen og besvares inden for en af underviseren fastsat frist. Der kan eksempelvis være tale om skriveøvelser, mundtlige oplæg, skriftlige responsa og problemformuleringer. Hvis en opgave ikke opnår godkendelse af underviseren, kan den fremlægges til fornyet vurdering i form af en skriveøvelse inden semestrets afslutning til en af underviser fastsat frist. For studerende, der ikke har taget eller bestået prøven, mister den godkendte aktive undervisningsdeltagelse sin gyldighed ved den pågældende eksamenstermins afslutning. Modul 2: Den moderne litteraturs og kulturs historie 2 (tilvalg) Kompetencemål for modulet Modulet giver den studerende: Viden om og forståelse af vigtige strømninger i den moderne litteraturs og kulturs historie på tværs af landegrænser og grænserne mellem kunstarter i perioden 1950 til i dag. Færdigheder i at analysere litteratur fra perioden 1950 til i dag med fokus på teksternes samspil med andre tekster og med bredere kulturelle, institutionelle, sociale og politiske forhold under hensyntagen til teksternes tematiske, formelle og genremæssige træk 8\n9 analysere kulturelle problemstillinger, forestillingsmønstre, ideer og tangange på tværs af forskellige kunstarter og kulturfænomener. Kompetencer i at forstå sin egen kulturelle situation som et resultat af en historisk udvikling. Denne kompetence bygger på et grundlæggende kendskab til vigtige strømninger i den moderne kulturs og litteraturs historie på tværs af landegrænser og grænserne mellem kunstarter. Den moderne litteraturs og kulturs historie 2 The History of Modern Literature and Culture 2 Aktivitetskode: HLVB10111E Faglige mål Undervisnings- og arbejdsformer Eksaminanden kan demonstrere et grundlæggende kendskab til litteraturhistorien fra ca til i dag på tværs af landegrænser og genregrænser og med udblik til bredere historiske og kulturhistoriske sammenhænge demonstrere et grundlæggende kendskab til vigtige strømninger i den moderne kulturs historie fra 1950 til i dag på tværs af landegrænser og grænserne mellem kunstarter og med udblik til bredere sociale og politiske sammenhænge analysere litteratur fra perioden med fokus på teksternes samspil med andre tekster og med bredere kulturelle, institutionelle, sociale og politiske forhold under hensyntagen til teksternes tematiske, formelle og genremæssige træk analysere kulturelle problemstillinger, forestillingsmønstre, ideer og tankegange på tværs af forskellige kunstarter og kulturfænomener, herunder også populærkultur og massemedier, i lyset af centrale udviklingsprocesser fortrinsvis i den vestlige kultur arbejde akademisk med litteratur- og kulturhistoriske problemstillinger og fremstille resultatet i en klar mundtlig og skriftlig form; på dette fagelement vil der blive lagt særlig vægt på evnen til skriftlig fremstilling. Undervisningen foregår som en kombination af litteraturhistoriske og kulturhistoriske forelæsninger og seminarer med fokus på såvel litteratur- som kulturhistorie. Forelæsningerne holdes for alle kursets studerende; på seminarerne er de studerende fordelt på mindre hold, hvor de arbejder aktivt og selvstændigt med stoffet, bl.a. ved at diskutere centrale temaer og tekstpassager. De studerende bidrager desuden med mundtlige oplæg, skriveøvelser og diverse responsa, både som gruppearbejde og individuelt. 9\n10 Prøvebestemmelser Prøveform: Bunden hjemmeopgave under forudsætning af aktiv undervisningsdeltagelse i form af seks godkendte opgaver. Syge/omprøve: Bunden hjemmeopgave. Bedømmelse: Ekstern prøve bedømt efter 7-trins-skalaen Gruppeprøve: Den skriftlige hjemmeopgave kan kun aflægges individuelt. Af opgaverne under aktiv undervisningsdeltagelse kan kun mundtligt oplæg aflægges i grupper. Omfang: 8-10 normalsider. Der gives en uge til besvarelsen. Omfang for hver opgave under aktiv undervisningsdeltagelse: Problemformulering: 1/2 side; skriveøvelse: 4 5 normalsider; mundtligt oplæg: for én studerende: 10 minutter; to studerende: 15 minutter; tre studerende: 20 minutter; skriftligt oplæg: 2-3 normalsider; skriftligt responsum: 1 2 normalsider; mundtligt responsum: 5 minutter. Omfang ved syge-/omprøve: normalsider. Der gives en uge til besvarelsen. Prøve ved ikke-godkendt aktiv undervisningsdeltagelse: Prøveform: Bunden hjemmeopgave. Syge-/omprøve: Samme som netop ovenfor. Bedømmelse: Ekstern prøve bedømt efter 7-trins-skalaen. Gruppeprøve: Prøven kan kun aflægges individuelt. Omfang: normalsider. Der gives en uge til besvarelsen. Særlige bestemmelser Opgaverne under aktiv undervisningsdeltagelse stilles af underviseren i forbindelse med undervisningen og besvares inden for en af underviseren fastsat frist. Der kan eksempelvis være tale om skriveøvelser, mundtlige oplæg, skriftlige responsa og problemformuleringer. Hvis en opgave ikke opnår godkendelse af underviseren, kan den fremlægges til fornyet vurdering i form af en skriveøvelse inden semestrets afslutning til en af underviser fastsat frist. For studerende, der ikke har taget eller bestået prøven, mister den godkendte aktive undervisningsdeltagelse sin gyldighed ved den pågældende eksamenstermins afslutning. Modul 3A: Kulturteori og analyse (tilvalg) Kompetencemål for modulet Modulet giver den studerende: Viden om og forståelse af grundlæggende problemstillinger i moderne kulturteori. Færdigheder i at identificere og diskutere teoretiske problemstillinger i kulturvidenskaben samt at analysere litteratur, kulturelle former og forestillinger ud fra en række forskellige kulturteoretiske indfaldsvinkler. Kompetencer i at reflektere over den kulturelle omverden og forholde sig kritisk og kreativt til den kulturelle offentlighed. 10\n11 Kulturteori og analyse Cultural Theory and Analysis Aktivitetskode: HLVB10121E Faglige mål Undervisnings- og arbejdsformer Prøvebestemmelser Eksaminanden kan demonstrere et grundlæggende kendskab til vigtige problemstillinger i moderne kulturteori samt humanistisk videnskabsteori analysere litteratur og kulturelle former og forestillinger fra en række forskellige kulturteoretiske indfaldsvinkler identificere og diskutere teoretiske problemstillinger i kulturvidenskaben; herunder at udmønte teoretiske problemstillinger i analytisk praksis og at indsætte dem i deres faghistoriske sammenhæng arbejde akademisk med kulturteoretiske og kulturanalytiske problemstillinger og fremstille resultatet i en klar mundtlig og skriftlig. Undervisningen foregår som en kombination af forelæsninger og seminarer. Forelæsningerne holdes for alle kursets studerende; på seminarerne er de studerende fordelt på mindre hold, hvor de arbejder aktivt og selvstændigt med stoffet, bl.a. ved at diskutere centrale temaer og tekstpassager. De studerende bidrager desuden med mundtlige oplæg, skriveøvelser og diverse responsa, både som gruppearbejde og individuelt. Prøveform: Bunden mundtlig prøve med forberedelse under forudsætning af aktiv undervisningsdeltagelse i form af tre godkendte opgaver. Syge/omprøve: Bunden mundtlig prøve. Bedømmelse: Intern prøve ved flere eksaminatorer bedømt efter 7-trins skalaen. Aktiv undervisningsdeltagelse godkendes af underviseren. Gruppeprøve: Den bundne mundtlige prøve kan kun aflægges individuelt. For opgaverne under aktiv undervisningsdeltagelse gælder, at kun det mundtlige oplæg kan aflægges i grupper. Omfang: Den mundtlige prøve varer 30 minutter, syge-/omprøve dog 45 minutter, inklusiv votering. Der gives 60 minutter til forberedelse. Omfang for hver opgave under aktiv undervisningsdeltagelse: Problemformulering: 1/2 side; skriveøvelse: 4 5 normalsider; mundtligt oplæg: for én studerende: 10 minutter; to studerende: 15 minutter; tre studerende: 20 minutter; skriftligt oplæg: 2-3 normalsider; skriftligt responsum: 1 2 normalsider; mundtlig responsum: 5 minutter. Tilladte hjælpemidler: Ved forberedelsen: Alle (inkl. internet). Ved eksaminationen: det opgivne pensum samt noter fra forberedelsen. Prøve ved ikke-godkendt aktiv undervisningsdeltagelse: Prøveform: Bunden mundtlig prøve. Syge-/omprøve: Samme som netop ovenfor. Bedømmelse: Intern prøve ved flere eksaminatorer bedømt efter 7-trinsskalaen. Gruppeprøve: Prøven kan kun aflægges individuelt. Omfang: 45 minutter. Der gives 60 minutter til forberedelse. Tilladte hjælpemidler: Ved forberedelsen: Alle hjælpemidler er tilladt. Ved eksaminationen: det opgivne pensum samt noter fra forberedelsen. Særlige bestemmelser Opgaverne under aktiv undervisningsdeltagelse stilles af underviseren i forbindelse med undervisningen og besvares inden for en af underviseren fastsat frist. Der kan eksempelvis være tale om skriveøvelser, mundtlige oplæg, 11\n12 skriftlige responsa og problemformuleringer. Hvis en opgave ikke opnår godkendelse af underviseren, kan den fremlægges til fornyet vurdering i form af en skriveøvelse inden semestrets afslutning til en af underviser fastsat frist. For studerende, der ikke har taget eller bestået prøven, mister den godkendte aktive undervisningsdeltagelse sin gyldighed ved den pågældende eksamenstermins afslutning. ELLER Modul 3B: Litteraturteori og analyse 2 Kompetencemål for modulet Modulet giver den studerende: Viden om og forståelse af vigtige problemstillinger inden for litteraturvidenskabens faghistorie. Færdigheder i at analysere litteratur fra forskellige kulturer, perioder og genrer med fokus på teksternes tematiske, formelle og genremæssige træk under hensyntagen til teksternes samspil med andre tekster og med bredere kulturelle, institutionelle, sociale og politiske forhold identificere og diskutere de metodemæssige principper for egen og andres analytiske fremgangsmåde. Kompetencer i at arbejde akademisk med litteraturanalytiske og litteraturteoretiske problemstillinger og fremstille resultatet i en klar mundtlig og skriftlig form. Litteraturteori og analyse 2 (tilvalg) Literary Theory and Analysis 2 Aktivitetskode: HVLB10281E Faglige mål Undervisnings- og arbejdsformer Eksaminanden kan demonstrere et grundlæggende kendskab til vigtige problemstillinger inden for litteraturvidenskabens faghistorie analysere litteratur fra forskellige kulturer, perioder og genrer med fokus på teksternes tematiske, formelle og genremæssige træk under hensyntagen til teksternes samspil med andre tekster og med bredere kulturelle, institutionelle, sociale og politiske forhold identificere og diskutere de metodemæssige principper for egen og andres analytiske fremgangsmåde arbejde akademisk med litteraturanalytiske og litteraturteoretiske problemstillinger og fremstille resultatet i en klar mundtlig og skriftlig form. Undervisningen foregår som en kombination af forelæsninger og seminarer. Forelæsningerne holdes for alle kursets studerende; på seminarerne er de studerende fordelt på mindre hold, hvor de arbejder aktivt og selvstændigt med stoffet, bl.a. ved at diskutere centrale temaer og tekstpassager. De studerende bidrager desuden med mundtlige oplæg, skriveøvelser og diverse responsa, både som gruppearbejde og individuelt. 12\n13 Prøvebestemmelser Prøveform: Bunden hjemmeopgave under forudsætning af aktiv undervisningsdeltagelse i form af tre godkendte opgaver. Syge/omprøve: Bunden hjemmeopgave. Bedømmelse: Ekstern prøve bedømt efter 7 trins-skala. Aktiv undervisningsdeltagelse godkendes af underviseren. Gruppeprøve: Hjemmeopgaven kan kun aflægges individuelt. Af opgaverne under aktiv undervisningsdeltagelse kan kun det mundtlige oplæg aflægges i grupper. Omfang: 8 10 normalsider. Der gives en uge til besvarelsen. Omfang for hver opgave under aktiv undervisningsdeltagelse: Problemformulering: 1/2 side; skriveøvelse: 4 5 normalsider; mundtligt oplæg: for én studerende: 10 minutter; to studerende: 15 minutter; tre studerende: 20 minutter; skriftligt oplæg: 2-3 normalsider; skriftligt responsum: 1 2 normalsider; mundtligt responsum: 5 minutter. Omfang for syge/omprøve: normalsider. Der gives en uge til besvarelsen. Prøve ved ikke-godkendt aktiv undervisningsdeltagelse: Prøveform: Bunden hjemmeopgave. Syge-/omprøve: Samme som netop ovenfor. Bedømmelse: Ekstern prøve bedømt efter 7-trins-skalaen. Gruppeprøve: Prøven kan kun aflægges individuelt. Omfang: normalsider. Der gives en uge til besvarelsen. Særlige bestemmelser Opgaverne under aktiv undervisningsdeltagelse stilles af underviseren i forbindelse med undervisningen og besvares inden for en af underviseren fastsat frist. Der kan eksempelvis være tale om skriveøvelser, mundtlige oplæg og skriftlige responsa, problemfor-mulering. Opgaverne kan besvares individuelt eller i grupper efter aftale med underviseren. Hvis en småopgave ikke opnår godkendelse af undervise-ren, kan den fremlægges til fornyet vurdering i form af en skriveøvelse inden semestrets afslutning til en af underviser fastsat frist. For studerende, der ikke har taget eller bestået prøven, mister den godkendte aktive undervisningsdeltagelse sin gyldighed ved den pågældende eksamenstermins afslutning. Modul 4: Tilvalgsemne A Kompetencemål for modulet Modulet giver den studerende: Viden om og forståelse af et litterært værk eller et litterært fænomen i dets historiske sammenhæng. Færdigheder i at analysere værket under hensyntagen til dettes tematiske, formelle og genremæssige træk identificere de metodemæssige principper i behandlingen af et litterært værk eller et litterært fænomen. 13\n14 Kompetencer i at arbejde akademisk med det litterære værk eller det litterære fænomen og fremstille resultatet af arbejdet i en klar mundtlig og skriftlig form. Tilvalgsemne A Elective Subject A Aktivitetskode: HLVB10131E Faglige mål Undervisnings- og arbejdsformer Prøvebestemmelser Eksaminanden kan analysere et litterært værk eller et litterært fænomen i dets historiske sammenhæng og under hensyntagen til tematiske, formelle, genremæssige træk redegøre for sin metodemæssige tilgang til stoffet give en klar, sproglig formidling af stoffet. Der udbydes en række emnekurser og forelæsningsrækker på uddannelsen i Litteraturvidenskab. Der kan aflægges eksamen i tilvalgsemne A i forbindelse med disse kurser, som varierer fra semester til semester. Prøveform: Bunden hjemmeopgave. Syge/omprøve: Samme som ovenfor. Bedømmelse: Ekstern prøve bedømt efter 7-trins skalaen. Gruppeprøve: Prøven kan kun aflægges individuelt. Omfang: normalsider. Der gives 7 dage til besvarelsen. Modul 5 Tilvalgsemne B Kompetencemål for modulet Modulet giver den studerende: Viden om og forståelse af et afgrænset emne inden for fagets område i dets historiske dimension. Færdigheder i at analysere det valgte emne med fokus på formelle og genremæssige træk og på dets samspil med bredere kulturelle, sociale og politiske forhold identificere og diskutere de metodemæssige tilgange til emnet. Kompetencer i selvstændigt at vælge, afgrænse og strukturere et materiale og fremstille resultaterne i en større skriftlig opgave. Tilvalgsemne B Elective Subject B Aktivitetskode: HLVB10141E Faglige mål Eksaminanden kan behandle og analysere et afgrænset emne inden for fagets område i dets historiske dimension 14\n15 redegøre for sin metodemæssige tilgang til emnet selvstændigt formulere en problemstilling samt disponere et større arbejdsforløb og give en klar, skriftlig formidling af arbejdets resultater. Undervisnings- og arbejdsformer Prøvebestemmelser Der udbydes en række emnekurser og forelæsningsrækker på afdelingen for Litteraturvidenskab. Der kan aflægges eksamen i tilvalgsemne B i forbindelse med disse kurser, som varierer fra semester til semester. Det er desuden muligt for den studerende selv i samråd med eksaminator at vælge et emne uden relation til de udbudte undervisningsforløb. På dette fagelement vil der blive lagt særlig vægt på evnen til selvstændigt at strukturere et materiale og fremstille resultaterne i en større, skriftlig opgave. Prøveform: Fri hjemmeopgave. Emnet fastlægges i samråd med eksaminator. Syge-/omprøve: Samme som ovenfor. Bedømmelse: Ekstern prøve bedømt efter 7-trinsskalaen. Gruppeprøve: Prøven kan aflægges individuelt eller som gruppeprøve med individuel bedømmelse. Hvis flere studerende skriver sammen, skal hver enkelt deltagers bidrag være en afrundet helhed, der er identificeret og kan bedømmes for sig. Deltagernes fællesbidrag må ikke overstige 50 %. Omfang: normalsider. Ved gruppeprøve med 2 personer: normalsider. Ved gruppeprøver på 3 personer: normalsider. Modul 6: Tilvalgsemne C & D Kompetencemål for modulet Modulet giver den studerende: Viden om og forståelse af et afgrænset emne inden for fagets område, et antal litterære værker eller kulturelle fænomener i deres historiske sammenhæng. Færdigheder i at analysere det valgte emne, værkerne eller de kulturelle fænomener med fokus på deres samspil med andre værker og med bredere kulturelle, institutionelle, sociale og politiske forhold under hensyntagen til de enkelte værkers tematiske, formelle og genremæssige træk identificere de metodemæssige og teoretiske principper i behandlingen af det valgte emne. Kompetencer i at afgrænse problemstillinger inden for fagets område og selvstændigt disponere større arbejdsforløb. Tilvalgsemne C Elective Subject C 7,5 ECTS-point Aktivitetskode: HLVB10151E Faglige mål Eksaminanden kan demonstrere et grundlæggende kendskab til et litterært værk eller et kulturelt fænomen i dets historiske sammenhæng 15\n16 analysere værket eller det kulturelle fænomen under hensyntagen til dets tematiske, formelle og genremæssige træk redegøre for sine metodemæssige tilgange arbejde akademisk med det valgte værk eller kulturelle fænomen og fremstille resultatet i en klar, skriftlig form. Undervisnings- og arbejdsformer Prøvebestemmelser Særlige Bestemmelser Der udbydes en række emnekurser og forelæsningsrækker på afdelingen for Litteraturvidenskab. Der kan aflægges eksamen i tilvalgsemne C i forbindelse med disse kurser, som varierer fra semester til semester. Det er desuden muligt for den studerende selv i samråd med eksaminator at vælge et emne uden relation til de udbudte undervisningsforløb. Prøveform: Bunden hjemmeopgave. Syge-/omprøve Samme som ovenfor. Bedømmelse: Ekstern prøve bedømt efter 7-trins-skalaen Gruppeprøve: Prøven kan kun aflægges individuelt. Der gives 7 dage til besvarelsen. Omfang: 8-10 normalsider. Der gives en uge til besvarelsen. Eksaminator stiller to spørgsmål i pensum. Spørgsmålene er formuleret skriftligt og udleveres til eksaminanden ved prøvens begyndelse. Den skriftlige hjemmeopgave består i en besvarelse af et af disse to spørgsmål efter den studerendes eget valg (dog kan den studerende i sin besvarelse ikke inddrage et værk, som allerede indgår i en eksamensbesvarelse i den studerendes uddannelse). Tilvalgsemne D Elective Subject D 7,5 ECTS-point Aktivitetskode: HLVB10161E Faglige mål Undervisnings- og Arbejdsformer Prøvebestemmelser Eksaminanden kan behandle et afgrænset emne inden for fagets område efter eget valg dokumentere et grundigt kendskab til emnet i dets historiske sammenhæng og redegøre for sin metodemæssige tilgang selvstændigt formulere en problemstilling og give en klar, skriftlig formidling af stoffet. Der udbydes en række emnekurser og forelæsningsrækker på afdelingen for Litteraturvidenskab. Der kan aflægges eksamen i tilvalgsemne D i forbindelse med disse kurser, som varierer fra semester til semester. Det er desuden muligt for den studerende selv i samråd med eksaminator at vælge et emne uden relation til de udbudte undervisningsforløb. Prøveform: Fri hjemmeopgave. Syge-/omprøve: Samme som ovenfor. Bedømmelse: Ekstern prøve bedømt efter 7-trins-skalaen. Gruppeprøve: Prøven kan aflægges individuelt eller som gruppeprøve (maks. 3 studerende) med individuel bedømmelse. Hvis flere studerende skriver sammen, skal hver enkelt deltagers bidrag være en afrundet helhed, der er identificeret og kan bedømmes for sig. Deltagernes fællesbidrag må ikke overstige 50 %. 16\n17 Omfang: normalsider. Ved gruppeprøver med 2 personer normalsider. Ved gruppeprøver med 3 personer normalsider. Kapitel 5. Generelle prøveregler og bedømmelseskriterier 11. Generelle prøveregler Reglerne i bekendtgørelse om eksamen og censur ved universitetsuddannelser finder anvendelse ved prøverne på bachelortilvalget. Stk. 2. Regler om prøver, herunder om tilmelding og afmelding, fremgår af Stk. 3. Eksaminationssproget følger som hovedregel det sprog, der er blevet undervist på. Eksaminationssprog for studieordningens enkelte fagelementer fremgår af kursusbeskrivelsen på Stk. 4. Der afholdes syge- og omprøve i overensstemmelse med eksamensbekendtgørelsens regler. Stk. 5. Studienævnet kan fastsætte nærmere regler om særlige prøvevilkår til studerende, der kan dokumentere behov herfor, fx på grund af fysisk eller psykisk funktionsnedsættelse. Stk. 6. Den studerende er selv ansvarlig for, at mindst ⅔ (120 ECTS-point) af den samlede bacheloruddannelse er bedømt efter 7-trins-skalaen, og mindst ⅓ (60 ECTS-point) er bedømt eksternt. 12. Bedømmelseskriterier Ved bedømmelsen gives karakterer efter 7-trins-skalaen eller Bestået/Ikke bestået. De faglige mål for de enkelte fagelementer, udtømmende opfyldt med ingen eller få uvæsentlige mangler, beskriver karakteren 12 (tolv). Stk. 2. En prøve er bestået, når karakteren 02 (to) eller bedømmelsen Bestået er opnået. Stk. 3. Alle prøver inden for den samlede bacheloruddannelses ramme af 180 ECTS-point, ekskl. evt. propædeutik, skal bestås, for at bachelorgraden opnås. Kapitel 6. Afslutning af uddannelsen 13. Afslutning af uddannelsen Den studerende skal afslutte sin uddannelse, herunder bachelortilvalg, inden for maksimal studietid. Gældende maksimale studietider er at finde på Stk. 2. Hvis en studerende ikke opfylder betingelsen i stk. 1, kan den studerendes indskrivning bringes til ophør. Kapitel 7. Merit og overgangsbestemmelser 14. Merit Studienævnet kan efter ansøgning godkende, at beståede fagelementer fra en anden uddannelse på samme niveau træder i stedet for fagelementer i bachelortilvalget i litteraturvidenskab]. Stk. 2. Fagelementer, der ønskes aflagt ved andre uddannelser på samme niveau, skal forhåndsgodkendes af studienævnet. 17\n18 15. Overgangsbestemmelser Senest 1 ½ år efter denne studieordnings ikrafttræden (jf. 17) vil der ikke længere blive udbudt undervisning efter tidligere studieordninger for bachelortilvalget i litteraturvidenskab, men der kan stadig aflægges prøver efter disse studieordninger, så længe dette er muligt jf. studienævnets plan for afvikling af studieordningerne. Stk. 2. Prøver aflagt efter tidligere studieordninger for bachelortilvalg i litteraturvidenskab ækvivalerer med 2014-studieordningen som anført nedenfor. Beståede prøver kan overføres til studieordningen, og den studerende afslutter tilvalget i henhold til reglerne i denne. Stk. 3. Beståede prøver aflagt efter tidligere studieordninger for bachelortilvalget i litteraturvidenskab overføres til 2014-studieordningen jf. nedenstående skema. I tilfælde af ønske om meritoverførsel af fagelementer, der ikke fremgår af denne oversigt, skal den studerende rette henvendelse til studienævnet med henblik på individuel afgørelse studieordning ECTS-point 2014-studieordning ECTS-point Nyere litteraturhistorie ,5 ECTS Den moderne kulturs historie 1 7,5 ECTS 15 Den moderne litteraturs og kulturs historie 1 15 Nyere litteraturhistorie efter ,5 ECTS Den moderne kulturs historie 2 7,5 ECTS 15 Den moderne litteraturs og kulturs historie 2 15 Kulturteori 15 Kulturteori og -analyse 15 Tilvalgsemne A 15 Tilvalgsemne A 15 Tilvalgsemne B 15 Tilvalgsemne B 15 Tilvalgsemne C 7,5 Tilvalgsemne C 7,5 Tilvalgsemne D 7,5 Tilvalgsemne D 7,5 Kapitel 8. Tilmelding til fag og prøver 16. Tilmelding til fag og prøver Fakultetet sikrer, at den studerende er tilmeldt fag og prøver svarende til 30/60 ECTS-point henholdsvis hvert halve/hele studieår på det relevante studietrin, uanset om den studerende mangler at bestå prøver fra tidligere studieår. Fakultetet sikrer desuden tilmelding til omprøve i samme eksamenstermin eller i umiddelbar forlængelse heraf, hvis den studerende ikke består den ordinære prøve. Stk. 2. Såfremt der er flere ansøgere end ledige pladser til et fagelement, anvender fakultetet lodtrækning. Fakultetet har ansvar for at sikre, at ingen studerende bliver studietidsforlænget på grund af en afvist tilmelding. Stk. 3. Fakultetet kan dispensere fra stk. 1, såfremt der foreligger usædvanlige omstændigheder. 18\n19 Stk. 4. Tilmelding til fag og prøver er bindende. Stk. 5. Den studerende tilmelder sig selv til 3. prøveforsøg, med mindre fagelementet er en forudsætning for et efterfølgende fagelement. I dette tilfælde tilmelder fakultetet til 3. prøveforsøg. Kapitel 9. Ikrafttræden, dispensation og godkendelse 17. Ikrafttræden 2014-studieordningen for bachelortilvalget i litteraturvidenskab træder i kraft den 1. september 2014 og gælder for studerende, der påbegynder dette tilvalg den 1. september 2014 eller senere, jf. dog stk. 2. Stk. 2. Modulerne 1, 2, 3, 4, 5 og 6 udbydes dog først fra 1. september Indtil da udbydes efter tidligere ordning. 18. Dispensation Studienævnet kan dispensere fra de regler, som er fastsat i studieordningen af studienævnet, når der foreligger usædvanlige forhold. 19. Godkendelse Studieordningen er godkendt af studienævnet for Institut for Kunst- og Kulturvidenskab den 26. august Studieordningen er godkendt af dekanen for Det Humanistiske Fakultet den 3. februar Studieordningen er rettet af Det Humanistiske Fakultet den 30. juni Studieordningen er justeret og godkendt af studienævnet for Institut for Kunst- og Kulturvidenskab den 6. maj Studieordningen er justeret og godkendt af dekanen for Det Humanistiske Fakultet den 30. marts Ulf Hedetoft Dekan 19\nCurriculum for the BA-programme in Comparative Literature The 2005 Curriculum\nStudieordning for grundfagsstudiet i i Litteraturvidenskab 2005-ordningen Med hjemmel i Uddannelsesbekendtgørelsen af 2004 Curriculum for the BA-programme in Comparative Literature The 2005 Curriculum


Oversigt Referencer Download Som internationalt agerende og førende inden for teknologi har Pilz mange årtiers erfaring i forbindelse med sikker automatisering. Det meget sensible og sikkerhedsrelevante jernbaneområde kan drage nytte af lige netop denne erfaring og af at anvende gennemprøvede, industrielle automatiseringsprodukter. Stor knowhow om jernbanespecifikke standarder\nNyhed: Ekstra robust styring til jernbaneindustrien\nMed automatiseringssystemet PSS 4000 har vi udviklet en særlig styring til jernbaneområdet, der opfylder omgivelsernes høje krav og de standardmæssige forudsætninger i henhold til CENELEC. Automatiseringssystemet PSS 4000 er blevet særligt udstyret til dette og er nu ekstra modstandsdygtigt over for elektromagnetiske forstyrrelser, ekstreme temperaturer og mekanisk belastning. Der er mulighed for applikationer indtil SIL4 med dette styringssystem.\nDine fordele i forbindelse med jernbaneteknik:\nAutomatiseringssystemet PSS 4000 E-Shop


Beate - erotiske historier på Flirtfair.dk\nFlirtfair.dk › Erotiske Historier › Beate\nSolen skinnede fra en skyfri himmel, da Beate kom ud for at cykle på arbejde. Hun var lige startet i et supertrendy modeatelier og -forretning, og det var så spændende at arbejde tæt sammen med de unge designere og betjene de eksklusive og krævende kunder, at hun fløjtede, mens cyklen bevægede sig ind og ud i trafikken. Hendes høje hæle klikkede hen over forretningens marmorgulv, og kollegaen Lars smilede glad til hende og rakte hende den obligatoriske cappucino. De skiftedes til at købe morgenkaffe til hinanden, og det var allerede blevet en tradition i løbet af det par uger, hun havde været der. Lars snakkede løs som sædvanligt. Hans kæreste Bo var på forretningsrejse, men de talte sammen på Skype hver dag, og var det ikke fantastisk at man kunne se hinanden, som var man i samme rum, og sikke et dejligt vejr, og, og... Beate smilte høfligt og – håbede hun – engageret, mens hendes hjerne allerede var i gang med at planlægge en event, de skulle holde senere på måneden. Lars var sød, men en gang imellem var det rart at kunne være lidt stille her om morgenen.\nBeate gik i gang med dagens dont. Hun gennemgik de nytilkomne varer med Lars og tjekkede, at de havde fået de stoffer og materialer, de havde bestilt. Hun tilbragte flere timer på telefonen for at bestille mad og musik til deres event. Og hun tog imod Sarah, den nye designer, de var begyndt at samarbejde med. Sarah havde langt, mørkt hår og sortlakerede negle. Hendes øjne var dramatisk malede, og hendes læderfrakke fik hende til at se en smule hård ud. Men hun så varmt på Beate og lænede sig frem for at give hende et kys på kinden. Hun duftede godt, tænkte Beate, der ikke kunne lade være med at snuse ind et øjeblik med kinden mod Sarahs. Sarah slap endelig Beates hånd og udbrød, "Hvor har jeg dog glædet mig til at komme i gang – jeg har så mange ideer!". Det næste par timer blev hurtigt fyldt af Sarahs entusiastiske personlighed, og Beate følte sig mærkeligt draget til den blanding af mystik og livfuldhed, den anden kvinde udstrålede. Jeg kan da ikke være tiltrukket af en anden kvinde, tænkte hun. Hun havde haft adskillige forhold til mænd – havde oven i købet næsten været forlovet på et tidspunkt – men kvinder havde hun da aldrig tænkt sådan på før. Det må bare være, fordi hun er så ekstremt fascinerende, besluttede hun.\nAtelierets syersker arbejdede til Sarahs instrukser, og tidligt om aftenen havde de flere nye designs klar. Beate så beundrende på de smukke og markante kjoler og jakker og lod sine fingre glide langs den glatte silke og den grove uld. "Hvor er de smukke", sagde hun til Sarah, som svarede ved at holde en kjole op foran Beate. "Kan du ikke prøve den her, skat?", spurgte hun, "Den er vist lige din størrelse, og det ville være godt at se den på en rigtig model". Beate rødmede lidt og mumlede noget om, at hun da ellers ikke var nogen model, og var der ikke en anden, der var bedre til det. Men da hun så sig om, opdagede hun, at resten af medarbejderne enten var gået allerede, eller var på vej ud. Så hun trak på skuldrene, låste døren efter den sidste syerske og Lars, der gik samtidig, og så begav hun sig ind i omklædningsrummet.\nBeate tog tøjet af trak i den sexede silkekjole, Sarah havde designet. Den sad flot på hende; fremhævede hendes bryster og talje og fik hendes ben til at se lange ud. Hun trådte ud i lokalet, hvor Sarah var ved at skænke et glas vin til dem begge fra det hemmelige lager bagved. Sarah smilede muntert, da hun så Beates overraskelse. "Jeg finder altid vin, lige meget hvor det er gemt", sagde hun og rakte Beate et glas. Hun trådte tilbage og så vurderende på Beate. "Den kjole ser fantastisk ud på dig, skat", sagde hun. Hun fik Beate til at vende og dreje sig, mens hun tjekkede alt og satte et par nåle i hist og her for at rette små detaljer. Hendes berusende duft og nærvær gjorde igen Beate mærkeligt svag i knæene. Hver gang, hun rørte ved den tætsiddende kjole, var det som om Beate fik stød.\nHvad sker der dog med mig, tænkte hun. Hun tog endnu en slurk vin for at slappe lidt af. Endelig var Sarah færdig, og Beate gik ind i prøverummet igen for at skifte. Hun skulle lige til forsigtigt at vikle sig ud af knappenålene, da døren gled op og Sarah trådte ind. "Skal jeg ikke hjælpe dig, honey?", spurgte hun og trådte helt hen til hende. Hun trak langsomt lynlåsen ned, og Beates hud sitrede ven hendes berøring. Sarah viklede langsomt Beate ud af kjolen, og så stod Beate med ryggen til hende i sit undertøj. "Hvor er du smuk", hviskede Sarah og kyssede hende blidt på halsen. Hendes fingerspidser kærtegnede Beates ryg, og Beate opdagede til sin overraskelse, at hun ville have mere.\nLidt forlegen mumlede hun, "Jeg er ikke… jeg har aldrig prøvet…." Sarah vidste præcis, hvad hun talte om. "Én gang skal være den første", sagde hun og kyssede Beate på halsen igen. Hendes hænder gled ned over Beates krop, fra halsen over brysterne, ned over maven og ned til Beates venusbjerg. Beate vendte sig om mod hende og så hende i øjnene. Sarah smilede varmt og lagde sine læber mod Beates. De kyssede, og Beate havde det, som om noget eksploderede inden i hende. Hun så gnister og farver, og hele hendes krop dirrede af lyst. Sarahs tunge gled langsomt over hendes læber og ned langs halsen. Hun åbnede Beates BH og tog hendes bryster i sine hænder og kyssede brystvorterne. Beate stønnede lidt. Så knappede Sarah sin egen skjorte op, trak den af og stod i BH og læderbukser foran Beate.\n"Hvor er du smuk", røg det ud af Beate, der ikke kunne lade være med at kæle for Sarahs faste bryster. De omfavnede hinanden tæt, og Beate kunne mærke Sarahs hjerte banke. Sarah skubbede blidt Beate ned på prøverummets ottoman og så trak hun, stående foran hende, sine bukser og sko af, så hun også stod i undertøj. Beate rakte op efter hende, og så lå de sammen, Sarah oven på Beate. Sarah kyssede hende igen, lidt hårdere og mere insisterende denne gang, og Beate svarede igen ved at tage fat om Sarahs balder. De var runde og faste under det sorte silkestof, mærkede hun. Hun lod sine hænder glide op langs Sarahs krop og nød forundringen over, hvor fantastisk en kvindekrop kunne føles.\nSarahs erfarne fingre dansede legende over Beates krop, uden at deres læber slap hinanden, og så fandt hendes hånd frem til kanten af Beates trusser. Hun satte sig op og trak resten af deres undertøj af. Beate lænede sig tilbage og sukkede af nydelse, da Sarah begravede sig ansigt i hendes skød. Hendes varme tunge slikkede Beates kusse, klitoris, anus, og Beate troede, hun skulle dø af nydelse. Så vendte Sarah sig rundt, og hendes underliv var pludselig foran Beates ansigt. Beate tøvede kun et sekund, så smagte hun den anden kvinde for første gang. Der gik ikke længe, inden de begge eksploderede i orgasme og kollapsede tæt sammenslyngede. Beate lå og smilede for sig selv over sin nye opdagelse.