Du er her: mindfulness.au.dk Forskning Publikationer Artikler\nEffect of Mindfulness-Based Stress Reduction on dehydroepiandrosterone-sulfate in adults with self-reported stress. A randomized trial (2021)\nMaja Arena Jørgensen, Karen Johanne Pallesen, Lone Overby Fjorback, Lise Juul\nJacob Piets ph.d. undersøger effekten af Mindfulness-baserede behandlingsprogrammer MBSR og MBKT på:\nUnge voksne med social fobi\nFolk, der har tilbagevendende depressioner\nKræftpatienter og kræftoverlevere\nPå alle tre grupper havde programmerne en positiv effekt.\nUgeskrift for Læger 2019, Emilie Hasager Bonde, Lone Overby Fjorback & Lise Juul\n"Mindfulness-baseret kognitiv terapi er effektiv i behandlingen af tilbagevendende depression" - Fra Ugeskrift for læger (2017) Af Anne Maj van der Velden, Jacob Piet, Anne Buch Møller og Lone Fjorback.\n"God effekt af mindfulness ved symptomer på stress, angst og depression" - fra Ugeskrift for Læger (2013) Af Lone Overby Fjorback, Benita Holt Rasmussen og Tua Preuss.\nJeg hedder Michelle Sand Beck og er uddannet kandidat i folkesundhedsvidenskab fra Aarhus Universitet. Jeg arbejder som videnskabelig assistent hos Dansk Center for Mindfulness på forskningsprojektet "Stressfri hverdag for børn og unge". Mine arbejdsopgaver består af forskningsrelaterede ad hoc-opgaver knyttet til projektet, herunder litteratursøgning, opsætning af spørgeskemaer, dataindsamling, dataanalyse, vejledning af studerende, undervisning, kommunikation med projektdeltagere og videnskabelig formidling.\nMit speciale fra forårssemesteret 2019 er en kvantitativ evaluering af et pilotprojekt i forskningsprojektet "Stressfri hverdag for børn og unge". Det bidrager med indledende tendenser i resultaterne forud for det endelige forskningsprojekt. Hovedtematikkerne i specialet er mental sundhed som folkesundhedsproblem, tidlig sundhedsfremme og forebyggelse, komplekse interventioner, populationsbaserede strategier vs. højrisikostrategier, programteori, operationalisering og validering af spørgeskemaer. Du kan læse mere her.\nMit navn er Emilie Hasager Bonde, og jeg er uddannet kandidat i folkesundhedsvidenskab fra Aarhus Universitet i 2020. Jeg arbejder som ph.d.-studerende ved Dansk Center for Mindfulness. I mit ph.d.-projekt undersøger jeg muligheden for og effekten af at levere mindfulnessbaseret stress reduktion (MBSR) i en arbejdspladskontekst. I mit arbejde beskæftiger jeg mig med planlægning af MBSR-forløb i virksomheder, kvalitativ og kvantitativ dataindsamling og –analyse, vejledning og undervisning af studerende, systematisk litteratursøgning samt videnskabelig formidling.\nMit speciale fra efteråret 2019 er en kvantitativ evaluering af en indledende pilottest af et mindfulnessprogram til unge i gymnasier og på SOSU-skoler. Pilottesten blev foretaget som et led i forskningsprojektet ”Stressfri hverdag for børn og unge”. Specialet bidrager med indsigt i de tendenser, der kunne ses før og efter deltagelse i et mindfulnessprogram til unge forud for det større forskningsprojekt. I specialet bliver der berørt emner såsom mental sundhed, stress og depression, sundhedsfremme og forebyggelse, komplekse interventioner herunder logiske modeller samt den populationsbaserede strategi. Slutteligt inddrages en kritisk diskussion af resultaterne og deres gyldighed. Du kan læse mere her.\nJeg hedder Sebastian og er uddannet psykolog (cand.psych.) fra Aarhus Universitet i foråret 2021. Jeg har haft en meditationspraksis gennem flere år og har desuden været meget interesseret i mindfulnessforskning i løbet af min uddannelse. I foråret 2020 var jeg i praktik i Dansk Center for Mindfulness. Det er med udgangspunkt heri, og på baggrund af gode snakke med centerets ansatte, at blev jeg inspireret til at skrive speciale om mulige psykologiske bivirkninger af meditation og mindfulness. Både fordi det er et underbelyst områder af litteraturen (som der er brug for mere viden om), fordi viden om forebyggelse af bivirkninger er essentielt for fremtidig implementering, og fordi jeg ønskede at udfordre min egen positive forudindtagethed om praksissernes gavnlige virkninger. Mit speciale er et review af den videnskabelige litteratur fra perioden 1975-2020, hvor angst- og depressionssymptomer forekom som bivirkninger af meditations- og mindfulnessbaserede interventioner og praksisser. Jeg undersøgte litteraturen med henblik på at afgøre omfanget af symptomerne, hvilke personer der har oplevet disse - og i hvilke kontekster - og for at komme med anbefalinger til fremtidig forebyggelse og monitorering i forskning og praksis. Du kan læse mere her.\n"How\tdoes\tMindfulness-Based\tCognitive\tTherapy\twork\tin\tthe\tTreatment\tof\tRecurrent\tMajor\tDepressive\tDisorder?" (2014) MSc afhandling af Anne Maj van der Velden.\nMSc afhandling om behandlingsprogrammet Mindfulness Kognitiv Terapi (MBKT) til personer, der lider af tilbagevendende depressioner.


Internettet forskellige casino fyldt auktioner meget online Opdeles online casinoer. Online volcano reklamen Spilleautomater online uden at registrere casino europa En af de ting man bør tage sig i agt for i forbindelse med casinospil online er slet. Eller om en spillemaskine slugte din mønter uden at registrere dem er forbi. Du kan spille på mere end spilleautomater. Savner du underholdning og spænding, så prøv en af Tivoli Casinos mere end online spilleautomater. Derfor med fordel vælge at satse et lavt spilleautomater online uden at registrere casino europa beløb uden at gå ned på vinderchancer. Dk' s spilleautomater online uden at registrere casino europa top 10 online casino liste Casino nyt sep. Jackpot spilleautomater.\nHerpå får du indenfor 24 timer derefter dit kvalificerende væddemål 3 free bet-tokes á kr, gratis på spillemaskiner the wizard of oz ruby slippers vederlagsfri spins fra første færd. Vores tungemål her på siden er at tilbyde vores besøgende muligheden for at agere på de bedste maskiner, samt et væld af ugentlige bonusser. De var rigtig godt med i starten, er de kommet for at blive på markedet for online casinoer. Det kan være fra en hvilken som helst automat hos Maria Casino, hvor man kan spille direkte hos dem på samme måde. En casino promotion på frem til kr, som man i gamle dage spillede hos Dansk Tipstjeneste. Et wild-symbol fungerer nemlig som en art joker, hvilket Lanadas gerne vil fetere med et eksklusivt nytårstilbud. Aktiveres ved at ramme den udvidede wild, kasino blood queen spilleautomater tips og tricks som er specielt fremstillet til det mobile univers. Casinosjov er af man mange nye online casino på det danske marked, er han en overvejelse værd. Aldersgennemsnittet ligger meget stabilt på omkring 32 år for mænd plus omkring 41 år for kvinder, såfremt du er tynd på toppen.\nAlligevel har så mange spillere valgt at spille netop her. Casinoet er ægte flot opbygget hvilket gør det antagelig at navigere mellem de mange forskellige underholdende spil. Den flotte velkomstbonus gør det utroligt attraktivt at starte hvordan ny spiller her. Casinoet har frem over det helt utrolig flotte bonusser og jackpots der gør det indtil en sand fornøjelse at besøge dette gennemførte casino. Bonussen gælder op indtil kroner. Så hvis du for forbillede sætter kroner ind får du kr. Bonussen skal omsættes 40 gange inden du kan få udbetalt gevinsten. Oveni den flotte velkomstbonus bliver spillerne pr. kaseinet konstant tilbudt nye bonusser, jackpots og flotte kampagner.


Stubmølle | John Vedsegaard foto, kunst, billeder, tutor\nStubmølle fra Karlstrup Sjælland\nDog er visse dage undtagelser, nemlig når frilandsmuseets møllerlaug demonstrerer møllernes brug.\nOpført ca. 1662, delvis fornyet 1763.\nVingerne senere, af den nye type til beklædning med sejl, medens stubmøller tidligere havde plane vinger med træflager (som nr. 9 Gård fra Læsø).\nStubmøllerne, den ældre form for vindmøller, har taget navn efter stubben, den svære stolpe på krydsfod, hvorom hele møllen kan drejes efter vindretningen ved hjælp af svansen. Svansen danner tillige trappe op til nederste etage, broloftet.\nDerover ligger kværnloftet med møllestenene, hvorfra melet løber ned gennem meltuden til broloftet.\nHer findes også det ca. 1798 indrettede grubbeværk til afskalning af gryn.\nVindmøller i Danmark findes nævnt første gang i 1200-tallet.\nHerunder er vist det spil man anvendte til at dreje møllen med, da den selvfølgelig ikke kunne drejes med håndkraft (den vejer 18 tons).\nKæden der ses nederst på spillet fastgøres til svansen, og den anden ende af spillet fastgøres til en række pæle, nedrammede omkring møllen.\nSpil til at dreje møllen\nNæste billede viser det spil man anvendte når man skulle hejse sækkene med korn op til kværnen. Ved en simpelt anordning strammes kæden og hjulet sættes i bevægelse.\nModel af hvordan vingernes sejl er lavet.\nStubmøllen set fra Kongevejen


Skat.dk: Genoptagelse af skatteansættelse med henblik på at ændre kapitalafkast og opsparet overskud\n05 Nov 2013 09:00\n15 Oct 2013 10:41\nKapitalafkast, skatteansættelse, virksomhedsordning, indkomstårene, opsparet overskud.\nEn landmand, der drev flere ejendomme med planteavl og produktion af slagtesvin, havde gennem flere år anvendt virksomhedsordningen. Han ønskede genoptagelse for en række år som følge af SKATs styresignal SKM2011.810.SKAT med henblik på ændring af kapitalafkast og opsparet overskud i virksomhedsordningen. LSR pålagde SKAT under visse forudsætninger at genoptage de omhandlede år.\nSkatteforvaltningsloven §§ 26, 27 og 30.\nVirksomhedsskatteloven §§ 2, 4, 10 og 15.\nSKATs Ligningsvejledning, Afsnit A.A.14.2\nKlagen skyldes, at SKAT ikke har imødekommet klagerens anmodning om genoptagelse af skatteansættelserne for indkomstårene 2000-2001, 2003-2006 og 2008-2010 som følge af SKATs styresignal offentliggjort i SKM2011.810.SKAT med henblik på ændring af kapitalafkast og opsparet overskud i virksomhedsordningen.\nIndkomstårene 2000-2001, 2003-2006, 2008-2010\nSKAT har ikke fundet grundlag for at genoptage klagerens skatteansættelser med henblik på ændring af kapitalafkast og opsparet overskud i virksomhedsordningen.\nLandsskatteretten ændrer afgørelsen, således at SKAT pålægges at genoptage de omhandlede indkomstår med henblik på at ændre kapitalafkast og opsparet overskud.\nKlageren har gennem en årrække anvendt virksomhedsordningen. Klageren driver flere landbrugsejendomme, hvor driften består af planteavl og produktion af slagtesvin. I virksomhedsordningen indgår endvidere flere udlejningsejendomme og en vindmølle. Virksomheden anvender kalenderårsregnskab.\nKlagerens repræsentant har ved mails dateret den 4. september 2012 anmodet om genoptagelse af klagerens skatteansættelse for indkomstårene 2000-2001, 2003-2006 og 2008-2010. Baggrunden for anmodningen er et ønske om, at kapitalafkastet og det opsparede overskud i virksomhedsordningen ændres i overensstemmelse med det vedlagte bilag, hvoraf fremgår de beløb, som for de enkelte indkomstår ønskes flyttet fra kapitalindkomst til indkomst til virksomhedsbeskatning og nulstillet samt overført fra konto for opsparet overskud tillagt virksomhedsskat for 2010.\nSom grundlag for anmodningen er henvist til, at SKAT i styresignalet offentliggjort i SKM2011.810.SKAT har ændret praksis og i den forbindelse nedsat kapitalafkastsatsen for perioden 2000-2010, dog ikke for 2007. Af styresignalet fremgår følgende:\nAnmodning om genoptagelse af skatteansættelsen skal indgives til SKAT, eller sendes på mail via kontaktformularen i den skattepligtiges elektroniske skattemappe.\nSKAT har ikke imødekommet klagerens anmodning om genoptagelse af klagerens skatteansættelser for indkomstårene 2000-2001, 2003-2006 og 2008-2010.\nGenoptagelse i henhold til styresignalet offentliggjort i SKM2011.810.SKAT giver ikke adgang til ændring i overskudsdisponeringen, da det kræver en ændring af virksomhedens skattepligtige overskud, jf. virksomhedsskattelovens § 10, stk. 1 sammenholdt med Ligningsvejledningen Erhvervsdrivende, afsnit E.G.2.7.4. Styresignalet giver alene adgang til at ændre i rentekorrektion og kapitalafkastet. Virksomhedens overskud ændres imidlertid ikke ved en ændring af kapitalafkastet.\nVirksomhedens skattepligtige overskud vil fortsat være uændret 814.150 kr. for 2000, 827.817 kr. for 2001, 674.590 kr. for 2003, 1.207.242 kr. for 2004, 1.062.783 kr. for 2005, 1.102.819 kr. for 2006, 22.587.853 kr. for 2008, 5.227.556 kr. for 2009 og 1.637.183 kr. for 2010, selvom der sker en ændring af kapitalafkastet for de pågældende år.\nSåfremt kapitalafkastet nedsættes for årene vil det således medføre et større resultat af virksomheden for hvert af årene, som skal beskattes som personlig indkomst efter personskattelovens § 3, jf. virksomhedsskattelovens § 10, stk. 1. Da det således vil være til ugunst for klageren, vil der ikke blive foretaget ændringerne i kapitalafkastet.\nDer er i øvrigt henvist til skatteforvaltningslovens § 26, stk. 2, og § 27, stk. 1, nr. 1-8.\nKlagerens repræsentant har fremsat påstand om, at der sker genoptagelse af klagerens skatteansættelser for indkomstårene 2000-2001, 2003-2006, 2008-2010, således at der sker nedsættelse af kapitalafkastet, og at det opsparede overskud i virksomhedsordningen samtidig forøges tilsvarende, som følger:\nFor indkomståret 2000 nedsættes kapitalafkastet med 49.890 kr. og opsparingen i virksomhedsordningen forhøjes med et tilsvarende beløb.\nFor indkomståret 2001 nedsættes kapitalafkastet med 54.157 kr. og opsparingen i virksomhedsordningen forhøjes med et tilsvarende beløb.\nFor indkomståret 2003 nedsættes kapitalafkastet med 103.320 kr. og opsparingen i virksomhedsordningen forhøjes med et tilsvarende beløb.\nFor indkomståret 2004 nedsættes kapitalafkastet med 113.914 kr. og opsparingen i virksomhedsordningen forhøjes med et tilsvarende beløb.\nFor indkomståret 2005 nedsættes kapitalafkastet med 132.877 kr. og opsparingen i virksomhedsordningen forhøjes med et tilsvarende beløb.\nFor indkomståret 2006 nedsættes kapitalafkastet med 70.869 kr. og opsparingen i virksomhedsordningen forhøjes med et tilsvarende beløb.\nFor indkomståret 2008 nedsættes kapitalafkastet med 79.582 kr. og opsparingen i virksomhedsordningen forhøjes med et tilsvarende beløb.\nFor indkomståret 2009 nedsættes kapitalafkastet med 274.888 kr. og opsparingen i virksomhedsordningen forhøjes med et tilsvarende beløb.\nFor indkomståret 2010 nedsættes kapitalafkastet med 603.155 kr. og opsparingen i virksomhedsordningen forhøjes fra 0 kr. til 457.255 kr.\nDerudover ønskes selvangivet, opsparet hævet overskud fra tidligere år på 145.900 kr. nedsat til 0 kr.\nDer er ikke anmodet om genoptagelse af indkomstårene 2002 og 2007, idet der i 2002 er hævet opsparing fra tidligere år på 410.000 kr., hvorfor der ikke kan opspares af årets indkomst. Vedrørende 2007 er der ikke sket ændring af kapitalafkastsatsen.\nKlagerens kapitalafkastgrundlag (kolonne 2), kapitalafkast (kolonne 4), omdøbning af kapitalafkast til personlig indkomst (kolonne 5) samt selvangivet kapitalafkast til beskatning (kolonne 6) er ifølge regnskaberne for årene 2000-2001, 2003-2006 og 2008-2010 opgjort således:\nKapitalafkastgrundlag pr. 1.januar i indkomståret\nOmdøbt kapitalafkast til personlig indkomst\nSelvangivet kapitalafkast til beskatning\nVirksomhedens resultat efter renter mv. har set således ud:\nOpsparing i VSO\nOvennævnte år i alt\nSåfremt den korrekte kapitalafkastsats havde været kendt kunne klagerens kapitalafkast have været opgjort som følger:\nKapitalafkastgrundlag pr. 1. januar i indkomståret\nKorrekt opgjort kapitalafkast- procent ifølge SKATs styresignal\nKorrekt kapitalafkast ud fra SKATs styresignal\nKorrekt kapitalafkast til beskatning\nKorrektkapitalafkast i alt for ovenstående år\nSkemaet viser, at der samlet for de omhandlede år er selvangivet et for højt kapitalafkast på i alt 4.309.759 kr. - 2.827.109 kr. = 1.482.650 kr.\nI samtlige berørte år har der indgået finansielle aktiver i klagerens virksomhedsordning. Nedenfor vises kapitalafkastgrundlaget (kolonne 2), finansielle aktiver (kolonne 3) samt finansielle aktivers procentdel af kapitalafkastgrundlaget (kolonne 4). Endvidere er de årlige beløb vedrørende afkast af finansielle aktiver angivet (kolonne 5), ligesom det samlede kapitalafkast før omdøbning til personlig indkomst er angivet (kolonne 6):\nFinansielle aktiver pr. 1. januar i indkomståret\nFinansielle aktivers procentdel af kapitalafkastgrundlaget\nAfkast af finansielle aktiver\nSamlet kapitalafkast (før omdøbning til personlig indkomst)\nKlageren og dennes ægtefælles selvangivne indkomst (efter AM-bidrag og pensionsfradrag) for årene 1998 - 2011 viser følgende:\nKlageren har i årene 2000 - 2011 haft en fast og konsistent strategi for disponering af indkomsten, idet han har ladet sig beskatte af hele årets kapitalafkast reguleret med det årlige beløb, der kan omdøbes til personlig indkomst, jf. virksomhedsskattelovens § 23A. Der efter er der beskattet et beløb som personlig indkomst af tilnærmelsesvis samme størrelse som ægtefællen, jf. oversigt 5. Den resterende del af overskuddet er dernæst opsparet i virksomhedsordningen.\nBaggrunden for den valgte strategi for disponering af indkomsten skal søges i en kombination af flere skattemæssige regelsæt. Disse regelsæt er følgende:\nKapitalafkast hidrørende fra finansielle aktiver skal beskattes endeligt i året og kan ikke opspares i virksomhedsordningen, jf. VSL § 4. Der har i alle årene skullet beregnes kapitalafkast af finansielle aktiver.\nEfter reglerne i virksomhedsordningen skal kapitalafkast hæves, førend man kan hæve personlig indkomst, jf. hæverækkefølgen i virksomhedsskattelovens § 5. For at kunne hæve et beløb til beskatning som personlig indkomst har klageren derfor været nødt til at lade sig beskatte af hele årets kapitalafkast.\nEfter reglerne om beregning af topskat beskattes positiv nettokapitalindkomst (herunder kapitalafkast) på toppen af den personlige indkomst, jf. personskattelovens § 7. For ægtefællers vedkommende beregnes topskatten af positiv nettokapitalindkomst på toppen af den af ægtefællernes personlige indkomst, der er størst.\nKlagerens strategi for disponering af indkomsten har medført, at der betales topskat (og mellemskat) af en del af indkomsten. Dette ville dog også have været tilfældet ved alternative valg af strategi for indkomstdisponering på grund af ovennævnte skattemæssige regelsæt. Hvis klageren eksempelvis havde valgt at lade sig beskatte af hele årets kapitalafkast og ingen personlig indkomst, ville der alligevel skulle beregnes topskat af den positive nettokapitalindkomst, idet topskatten ville blive beregnet af ægtefællens personlige indkomst tillagt ægtefællernes positive nettokapitalindkomst.\nFor de omhandlede indkomstår er der samlet set et overskud af virksomhed efter renter på 37.235.410 kr., jf. oversigt 2 - kolonne 2 og selvangivet et kapitalafkast på 4.309.759 kr. opgjort ud fra de offentliggjorte forkerte satser, jf. oversigt 2 - kolonne 4.\nHvis kapitalafkastet var opgjort med de korrekte satser, ville det kunne opgøres til et beløb, der var 1.482.650 kr. lavere end det faktisk opgjorte, jf. bemærkningerne til oversigt 3.\nHvis den korrekte kapitalafkastsats havde været offentliggjort på selvangivelsestidspunkterne, ville klagerens kapitalafkast for ovennævnte år have været 1.482.650 kr. mindre, hvorfor klageren kunne have opsparet beløbet i virksomhedsordningen, jf. strategien for indkomstdisponering.\nDet har derfor været klart til ugunst for klageren, at SKAT har fastsat en kapitalafkastsats, der var for høj.\nDer er endvidere fremlagt utvetydig dokumentation for, at klageren er blevet stillet ringere som følge af, at kapitalafkastsatsen har været for høj, jf. styresignalets punkt 2.2.\nSærligt vedrørende styresignalets punkt 2.2 og punkt 3.4 er klagerens tilfælde omfattet af styresignalets punkt 2.2, idet der under punktet direkte nævnes tvangshævning af kapitalafkast som følge af, at der indgår finansielle aktiver i kapitalafkastgrundlaget samt kapitalafkast, der indgår i skatteberegningen for ægtefæller, der betaler topskat.\nDet må således have været hensigten med styresignalet, at et tilfælde som klagerens skulle kunne få genoptaget skatteansættelserne, da det er dokumenteret, at klageren er blevet stillet ringere som følge af, at kapitalafkastsatsen har været for høj.\nDet kan samtidig konstateres, at virksomhedsskattelovens § 10, stk. 1, 3. og 4. punktum ikke er nævnt i SKATs styresignal. Derimod er skatteforvaltningslovens § 30 nævnt i styresignalets punkt 3.4.\nHvis styresignalet og virksomhedsskattelovens § 10, stk. 1 ikke giver adgang til genoptagelse således, at skatteyderne stilles som de ville have været stillet, hvis SKAT ikke havde fastsat satserne forkert, vil reglerne om omvalg i skatteforvaltningslovens § 30 kunne benyttes.\nVirksomhedsskattelovens § 10, stk. 1 er en særregel og skatteforvaltningslovens § 30 er en sideordnet regel, som kan anvendes, hvor betingelserne for at anvende virksomhedsskattelovens § 10, stk. 1 ikke er opfyldt.\nBetingelserne for at kunne foretage et omvalg efter skatteforvaltningslovens § 30 er, at SKAT har foretaget en ansættelse af indkomstskat (eller ejendomsværdiskat), der har betydning for valget samt, at valget som følge heraf har fået utilsigtede skattemæssige konsekvenser.\nEfter bestemmelsen er hovedreglen, at der skal være foretaget en ændring af skatteansættelsen. Skatteministeriet har dog tidligere accepteret, at bestemmelsen kunne anvendes selvom der ikke var foretaget nogen ændring af skatteansættelsen, jf. SKM2007.371.DEP. I sagen havde en brancheforening, der opfyldte betingelserne for at indgive en erklæring efter fondsbeskatningslovens § 15, stk. 2, i stedet indsendt en selvangivelse. I sagen blev der indgået et forlig, hvor Skatteministenet anerkendte, at brancheforeningen havde ret til omvalg efter den tidligere gældende skattestyrelseslovs § 37D. I sagen var det brancheforeningen (og revisoren), der havde stået bag fejltagelsen.\nPå baggrund af forliget må det konkluderes, at selvom det er hovedreglen i skatteforvaltningslovens § 30, at der skal være foretaget en ændring af skatteansættelsen, er dette ikke et ultimativt krav, idet sagen netop viser, at Skatteministeriet har fraveget kravet.\nI nærværende sag kunne SKAT have valgt at foretage ændringer af skatteansættelserne. SKAT har dog, som angivet i deres afgørelse af 7. december 2012, valgt ikke at foretage ændringerne i kapitalafkastet og beskatning af yderligere personlig indkomst med henvisning til virksomhedsskattelovens § 10, stk. 1, da det efter deres opfattelse ville være til ugunst.\nDet forhold, at SKAT i nærværende sag har valgt ikke at foretage ændringer i skatteansættelserne, bør ikke komme klageren til skade i forhold til, om hvorvidt betingelserne om omvalg er opfyldt. Alternativt kan forholdet vel rettes op på ved at henvise sagen til fornyet behandling ved SKAT.\nI klagerens tilfælde er det SKAT, der har udmeldt forkerte kapitalafkastsatser. I en sådan situation burde SKAT/Skatteministeriet utvetydigt via styresignalet have sikret, at skatteyderne stilles, som de ville have været stillet, hvis SKAT ikke havde fastsat satserne forkert.\nDe foretagne valg, i forbindelse med indkomstdisponeringen i klagerens selvangivelser, har som følge af de af SKAT udmeldte forkerte kapitalafkastsatser fået utilsigtede skattemæssige konsekvenser.\nDer bør således kunne foretages omvalg efter regelsættet i skatteforvaltningslovens § 30, hvorved der gives mulighed for ændring af de selvangivne indkomstdisponeringers fordeling på kapitalafkast og opsparing.\nKammeradvokaten har indstillet, at der gives klageren medhold.\nDet følger således direkte af styresignalets punkt 2.2, at der er adgang til genoptagelse på den skattepligtiges initiativ i et tilfælde som det foreliggende, hvor der er tale om "tvangshævning af kapitalafkastet som følge af at der indgår finansielle aktiver i kapitalafkastgrundlaget."\nSamtidig er der adgang til selvangivelsesomvalg i medfør af skatteforvaltningslovens § 30, eftersom der er en direkte sammenhæng mellem den ændring af skatteansættelsen, der følger af de omtalte korrektioner vedrørende de fejlagtige tvangshævninger i henhold til virksomhedsskattelovens § 4, og klagerens ønske om selvangivelsesomvalg. Der bør derfor gives klageren adgang til selvangivelsesomvalg, for så vidt angår de valg, der har en direkte sammenhæng med de for store tvangshævninger.\nAdgangen til selvangivelsesomvalg er dog begrænset til valg, der har den fornødne direkte forbindelse til de ændringer, der følger af korrektionen af kapitalafkastsatsen - og dermed de tvungne hævninger i medfør af virksomhedsskattelovens § 4. Der er således ikke adgang til et bredere selvangivelsesomvalg for de pågældende indkomstår. Fejlen vedrørende størrelsen af kapitalafkastsatsen giver således ikke grundlag for generelt at ændre diverse valg, der retrospektivt kunne være foretaget mere fordelagtigt for skatteyderen, men som ikke har fornøden sammenhæng med de ændringer, som beror på denne fejl - og de korrektioner, som følger af en rettelse af fejlen. De almindelige betingelser for selvangivelsesomvalg og begrænsninger i adgangen til selvangivelsesomvalg, som følger af skatteforvaltningslovens § 30, skal således respekteres.\nI den konkrete sag ønsker klageren ikke selvangivelsesomvalg i medfør af skatteforvaltningslovens § 30 i videre udstrækning end en tilbageførsel med henblik på opsparing i virksomheden af den del af tvangshævningerne i henhold til virksomhedsskattelovens § 4, som er blevet for store som følge af den for høje kapitalafkastsats. Det ligger inden for rammerne af lovlige selvangivelsesomvalg i henhold til § 30.\nEfter SKATs oplysninger verserer der imidlertid over 350 klagesager for skatteankenævnene om adgangen til genoptagelse og omvalg som følge af den for høje kapitalafkastsats.\nDisse sager varierer i faktum og problemstillinger, men kernen vedrørende for høje tvangshævninger går igen i mange af sagerne. I nogle af sagerne ønsker klagerne tilsyneladende at bruge den forkert udmeldte sats som "løftestang" til at opnå en generel adgang til omvalg, der i virkeligheden ikke har fornøden sammenhæng med den for høje sats - og de korrektioner, som en rettelse af fejlen giver anledning til. Dette er ikke tilfældet i nærværende sag, men er et forhold, som giver anledning til opmærksomhed på disse problemer i andre lignende sager.\nI SKATs styresignal offentliggjort i SKM2011.810.SKAT er det anført, at den forkerte beregning af kapitalafkastsatsen for perioden 2000 - 2010 indebærer, at der kan ske genoptagelse af ansættelserne efter reglerne i skatteforvaltningslovens §§ 26 og 27. Der vil dog kun ske genoptagelse af ansættelserne for de skattepligtige, der er blevet stillet dårligere som følge af den forkerte sats. Tvangshævning af kapitalafkastet som følge af, at der indgår finansielle aktiver i kapitalafkastgrundlaget, er konkret nævnt i styresignalet som et tilfælde, hvor en for høj kapitalafkastsats har bevirket en for høj skatteansættelse. Det er endvidere anført, at den skattepligtige kan anmode om omvalg efter skatteforvaltningslovens § 30, hvis en ansættelsesændring har betydning for valget, og de øvrige betingelser efter skatteforvaltningslovens § 30 er opfyldt.\nSKAT har imidlertid nægtet klageren genoptagelse af ansættelserne, uanset der er sket begrænsning af klagerens opsparingsmulighed i virksomhedsordningen via tvangshævning af kapitalafkastet, jf. virksomhedsskattelovens § 4. SKAT har fremhævet, at virksomhedens skattepligtige overskud vil være uændret ved en ændring af kapitalafkastet, og at styresignalet ikke giver adgang til ændring i overskudsdisponeringen, da det kræver en ændring af virksomhedens skattepligtige overskud, jf. virksomhedsskattelovens § 10, stk. 1.\nAf virksomhedsskattelovens § 10, stk. 1 (lovbekendtgørelse nr. 1075 af 10. september 2007 med flere ændringer) fremgår følgende:\n"Virksomhedens skattepligtige overskud med fradrag af kapitalafkast efter § 7, der overføres til den skattepligtige, skal medregnes i den skattepligtiges personlige indkomst i det indkomstår, hvor overskuddet overføres til den skattepligtige. Overskud kan overføres til den skattepligtige med virkning for indkomståret, hvis det er overført inden udløb af fristen for indgivelse af selvangivelse for indkomståret. Hvis betingelserne for at ændre skatteansættelsen efter skatteforvaltningslovens §§ 26 og 27 er opfyldt, kan den skattepligtige efter udløbet af fristen for indgivelse af selvangivelse ændre beslutningen om overførsel af overskud. Ændringen kan højst udgøre et beløb svarende til ansættelsesændringen."\n3. og 4. punktum i virksomhedsskattelovens § 10, stk. 1, blev indsat ved lov nr. 313 af 21. maj 2002. Af lovbemærkningerne til ændringen (lovforslag nr. 99 af 7. februar 2002 om ændring af bl.a. virksomhedsskatteloven § 15, nr. 3) fremgår følgende:\nLovforslaget indeholder en mulighed for skattepligtige, der driver selvstændig erhvervsvirksomhed og anvender virksomhedsordningen, til at ændre disponering af overskud i virksomhedsordningen, såfremt den skattepligtige efter selvangivelsesfristens udløb får ændret sin skatteansættelse.\nEfter den gældende virksomhedsskattelovs § 10, stk. 1, kan overskud overføres til den skattepligtige med virkning for indkomståret, hvis det er overført inden udløbet af fristen for indgivelse af selvangivelse for indkomståret.\nDen foreslåede bestemmelse har til formål at lovfæste en praksis, som blev ophævet ved med virkning for indkomståret 2000, jf. TfS 1999,932. Praksis gik ud på, at hvis virksomhedens overskud blev forøget som følge af ligningsmæssige ændringer, var der efterfølgende mulighed for at afsætte beløb til overførsel. Hvis den skattepligtige ikke anviste, hvorledes ændringen skulle effektueres, ville yderligere overskud blive anset for opsparet. Yderligere kapitalafkast, der skulle tvangshæves, ville blive anset for indskudt.\nPraksis blev ophævet, fordi Told- og Skattestyrelsen konstaterede, at muligheden for efterfølgende afsætning af beløb til overførsel hverken fremgik af lovteksten eller forarbejderne til virksomhedsskattelovens § 10, stk. 1.\nDet har vist sig, at det er uhensigtsmæssigt ikke at have mulighed for, at den skattepligtige kan ændre overskudsdisponeringen i forbindelse med ansættelsesændringer, hvor virksomhedens overskud forhøjes eller nedsættes. Kendskab til årets overskud er ofte en afgørende forudsætning for at foretage en optimal overskudsdisponering.\nDet foreslås derfor at lovfæste den dagældende praksis. Den skattepligtige har herefter mulighed for at få ændret hensættelserne til senere faktisk hævning. Ændringen kan højst udgøre et beløb svarende til ansættelsesændringen. Det foreslås, at den skattepligtige skal have denne mulighed, når betingelserne for at ændre skatteansættelsen efter skattestyrelseslovens § 34 eller § 35 er opfyldt. Se bemærkningerne til nr. 2 om skattestyrelseslovens §§ 34 og 35.\nBestemmelserne i skattestyrelseslovens §§ 34 og 35 er videreført i skatteforvaltningslovens §§ 26 og 27 ved lov nr. 427 af 6. juni 2005, nu lovbekendtgørelse nr. 175 af 23. februar 2011. Af skatteforvaltningslovens § 26, stk. 2 fremgår følgende:\nBestemmelsen finder anvendelse ved siden af de regler, hvorefter den skattepligtige i nærmere angivne situationer kan ændre et tidligere foretaget valg på selvangivelsen. Bestemmelsen finder dog ikke anvendelse, hvis materielle regler i anden lovgivning forhindrer et valg.\nKlagerens opsparingsmuligheder i virksomhedsordningen for de omhandlede indkomstår har som følge af finansielle aktiver været begrænset, jf. virksomhedsskattelovens § 4. Det "tvungne" samlede kapitalafkast for de pågældende indkomstår skulle imidlertid have været mindre, og klageren kunne således have opsparet yderligere beløb i virksomhedsordningen, såfremt SKAT ikke havde beregnet kapitalafkastsatsen for højt for de pågældende indkomstår.\nEn genoptagelse af overskudsdisponeringen i henhold til virksomhedsskattelovens § 10, stk. 1, må imidlertid ud fra den sproglige formulering af bestemmelsen set i sammenhæng med forarbejderne hertil forstås således, at genoptagelse alene kan ske, såfremt der sker en ansættelsesændring af virksomhedens overskud, hvor overskuddet konkret forhøjes eller nedsættes. I klagerens tilfælde vil den ønskede genoptagelse af indkomstansættelserne medføre, at det opsparede overskud og kapitalindkomsten vil henholdsvis blive forøget og nedsat med samme beløb, hvilket vil medføre en ændret skatteberegning og nettoskattebetaling. Virksomhedens samlede overskud vil imidlertid ikke blive forøget eller nedsat som følge af ansættelsesændringen. Det er derfor ikke muligt at genoptage klagerens ansættelse for de pågældende indkomstår med henblik på en ændring af opsparet overskud i virksomhedsordningen efter virksomhedsskattelovens § 10, stk. 1.\nVirksomhedsskattelovens § 10, stk. 1, udelukker imidlertid ikke, at den generelle omvalgsbestemmelse i skatteforvaltningslovens § 30 (tidligere skattestyrelseslovs § 37 D), kan anvendes, jf. skatteministerens besvarelse af spørgsmål 5 og 7 til lovforslag nr. 175 af 12. marts 2003 om ændring af bl.a. skattestyrelsesloven. Det fremgår heraf, at bestemmelsen gælder ved siden af de særregler, der allerede i dag findes i skattelovningen, hvorefter den skattepligtige i nærmere bestemt omfang kan ændre et valg i selvangivelsen. Et eksempel herpå er virksomhedsskatteloven, hvorefter den skattepligtige i nærmere angivne tilfælde kan ændre sit valg. SKAT har i øvrigt tidligere, på trods af virksomhedsskattelovens § 10, stk. 1, givet mulighed for ændring i disponeringen uanset, at der ikke skete en ansættelsesændring i op- eller nedadgående retning, jf. cirkulære 2004-23 punkt 16, hvor der er henvist til den tidligere skattestyrelseslovs § 37D som genoptagelseshjemmel.\nDet fremgår endvidere af SKATs Ligningsvejledning afsnit A.A.14.2., at "det er SKATs opfattelse, at specielle frister i de enkelte bestemmelser om, hvornår et valg senest skal være foretaget, f.eks. bestemmelsen i VSL § 2, stk. 2, om valg af VSO, ikke medfører at ikke kan gives tilladelse til omvalg, forudsat betingelserne herfor i øvrigt er opfyldt."\nDet følger af skatteforvaltningslovens § 30, at den skattepligtige efter anmodning kan få lov til at ændre tidligere selvangivne oplysninger, i det omfang SKAT har foretaget en ansættelse i indkomst- eller ejendomsværdiskatten, der har betydning for valget, og valget som følge heraf har fået utilsigtede skattemæssige konsekvenser. Omvalget kan foranlediges af både ansættelsesændringer foretaget på SKATs initiativ og efter anmodning fra skatteyderen, jf. herved SKM2007.371.DEP. Ændringer i overskudsdisponering vedrørende hævningerne, herunder tvangshævninger, må anses for omfattet af begrebet ansættelsesændring i henhold til skatteforvaltningslovens § 30. Betingelserne anses derfor for opfyldt i nærværende tilfælde, idet den forkert opkrævede kapitalafkastsats har været af betydning for klageren og har medført, at for meget af virksomhedens overskud har været tvangshævet og ikke opsparet.\nSKAT har valgt ikke at regulere overskudsfordelingen/tvangshævningen, uanset klageren har anmodet herom, da det er anset for at være til ugunst for klageren. Klageren skal imidlertid tillades at få genoptaget ansættelsen med hjemmel i skatteforvaltningslovens § 26, stk. 2 og 27, stk. 1, nr. 8, således at tvangshævningerne nedsættes som følge af den forkert anvendte kapitalafkastgrad. Der gives samtidigt tilladelse til selvangivelsesomvalg efter skatteforvaltningslovens § 30, idet omvalget er direkte forbundet med ændringen. Det bemærkes i denne forbindelse, at der alene kan ske omvalg for de tilfælde, hvor der er en dokumenteret, direkte sammenhæng mellem de ønskede ændringer og den for høje kapitalafkastsats, hvilket er tilfældet i nærværende sag, hvor den for høje kapitalafkastsats har medført for høje tvangshævninger i medfør af virksomhedsskattelovens § 4.\nDen påklagede afgørelse ændres herefter, således at SKAT pålægges at genoptage de omhandlede indkomstår med henblik på at ændre kapitalafkast og opsparet overskud.


Skærpet dansk fokus på arbejdsmiljø — Arbeidsliv i Norden\nDu er her: Forside i Nyheter i Nyheter 2014 i Skærpet dansk fokus på arbejdsmiljø\nDato: 03. Februar 2014 | Tekst: Marie Preisler\nAnsatte i bygge- og anlægssektoren har næsten dobbelt så stor risiko for at komme ud for en alvorlig arbejdsulykke som andre ansatte, og mens frekvensen af arbejdsulykker falder i andre brancher, stiger antallet af ulykker i byggeriet. Branchen og regeringen har derfor netop lanceret en fælles kampagne for at knække den dystre kurve.\n13 procent af alle alvorlige arbejdsulykker og hver femte dødsulykke sker i byggeriet, selvom kun seks procent af de beskæftigede er ansat i branchen. Og antallet af ulykker per beskæftiget er steget med seks procent på fire år, mens antallet af alvorlige ulykker per beskæftiget er steget med 45 procent.\nMange fald fra tage\nEn handleplan med 50 konkrete initiativer skal nu forbedre sikkerheden, især ved at forbedre planlægningen fra bygherrens og entreprenørens side og ved at styrke sikkerheden i selve udførelsen af arbejdet. De fleste alvorlige arbejdsulykker skyldes fald, eksempelvis når en murer falder ned under reparation af et tag. Næsten hver fjerde ulykke er af den type. Fald er også årsag til en stor andel af dødsulykkerne i branchen.\n- Vi kan kun sikre færre ulykker inden for byggeriet, hvis alle tager ansvar, og vi løfter i flok. Jeg forventer, at parterne bag handleplanen nu lægger alle kræfter i, så vi for alvor kan få knækket ulykkeskurven, sagde beskæftigelsesminister Mette Frederiksen (S) i en pressemeddelelse, da handleplanen blev lanceret.\nPlanen indebærer blandt andet et initiativ rettet mod lærlinge, da mange lærlinge erfaringsmæssigt kommer til skade som følge af usikre arbejdsmetoder, og der iværksættes forskellige informations- og vejledningstiltag, herunder informationsmøder rettet mod små virksomheder om arbejdsulykker og forebyggelse heraf, da de små virksomheder fylder meget i ulykkesstatistikkerne.\nUdlændinge rammes mest\nInitiativet udspringer af finanslovsaftalen for 2013 mellem regeringen og Enhedslisten, og siden har beskæftigelsesministeren udtalt, at hun vil have arbejdsmiljøet højere op på den politiske dagsorden, og at hun er optaget af den del af social dumping, der handler om sikkerhed og arbejdsmiljø, hvor der tidligere har været mest fokus på dumping af lønninger.\nMette Frederiksen udtalte sidste år til LO-fagbevægelsens nyhedsbrev A4:\n”Det er en stigende bekymring for mig, hvis vi – ligesom vi har set inden for lønninger – får en nedadgående spiral, hvor der er udlændinge, som presser både arbejdstempo og overtræder reglerne for arbejdsmiljø og sikkerhed. Dermed bliver der lagt et pres på danske lønmodtagere for at gå på kompromis med sikkerheden. Det kan eksempelvis være på en byggeplads, hvor håndværkere så holder op med at spænde sig fast med sikkerhedsliner.”\nHandleplanen slår fat, at udenlandsk arbejdskraft i særlig grad rammes af arbejdsulykker i byggeriet.\nRegeringen har også styrket Arbejdstilsynets kontrolindsats, og det har ført til flere kontrolbesøg i blandt andet bygge- og anlægsvirksomheder. I 2012 fandt Arbejdstilsynet for hver 100 kontrolbesøg i bygge- og anlægsbranchen 78 lovovertrædelser, der indebar en ulykkesrisiko. I 2013 steg antallet til 94.\nVigtig rolle for offentlige bygherrer\nI arbejdet med at udvikle handleplanen er der gennemført en kortlægning af omfanget og typen af ulykker i bygge- og anlægsbranchen og en afdækning af den seneste viden fra forskningen på området. Den viser, at ulykker bedst forebygges ved en indsats, der både fokuserer på den enkelte situation og på rammerne for situationen. Forskningen dokumenterer, at det har en varig og betydelig effekt at satse på både strukturelle sikkerhedstiltag - fokus på rammerne for arbejdets udførsel - og af integrerede sikkerhedstiltag, hvor der sættes en række forskellige aktiviteter i gang på en virksomhed, fx en kombination af kampagner og konkrete tiltag.\nHandlingsplanen pointerer også, at der er stort potentiale for at forebygge ulykker hos offentlige bygherrer, staten og kommunerne, da de står bag store dele af byggeaktiviteten og kan overføre positive erfaringer med forebyggelse af ulykker fra byggeri til byggeri.\nOm arbejdsulykker i bygge- og anlægsbranchen i Danmark:\nEn af de brancher med størst risiko for arbejdsulykker. Her sker 13 procent af alle alvorlige arbejdsulykker og hver femte dødsulykke, selvom kun seks procent af de beskæftigede er ansat i branchen. Ansatte i byggeriet har næsten dobbelt så stor risiko for at komme ud for en alvorlig arbejdsulykke som andre ansatte.\nPå et år dør ca. ti ansatte på grund af en arbejdsulykke, og ca. 5.000 ansatte kommer ud for en anmeldt arbejdsulykke, hvoraf de 1.100 er alvorlige, dvs. at den ansatte mindst er sygemeldt i tre uger bagefter.\nFra 2007 til 2011 er antallet af ulykker per beskæftiget steget med 6 procent, og i samme periode er antallet af alvorlige ulykker per beskæftiget steget med 45 procent.\nOmkring halvdelen af de alvorlige og anmeldte ulykker sker i virksomheder med 1-19 ansatte.\nDe fem mest hyppigt anmeldte alvorlige ulykker:\nFald til lavere niveau, fx ved tagarbejde\nFald i niveau, fx ved fald over affald\nAkut overbelastning, fx ved bæring af tunge byggemateriale\nSkæreskade, fx ved brug af rundsave\nRamt af faldene genstand, fx når en murer rammes af løse stilladsdele.\nForskning i årsagerne udpeger tre lige hyppige årsager til alvorlige ulykker:\n· Manglende sikkerhedshensyn under udførelse af arbejdet på byggepladsen\n· Fejl og mangler i planlægningen hos entreprenøren (det udførende firma)\n· Fejl og mangler i projektering og planlægning hos bygherren og rådgiveren. Arbejdsmiljøet under udførsel af arbejdet bliver forbedret, når bygherren stiller krav.\nKilde: Beskæftigelsesministeriets kortlægning i forbindelse med den nye handlingsplan


Bedste datingapps i 2022 - Dating Made Simple\nPosted on 10th January 2022 12th April 2022 by Ryan\nHvad er de bedste datingapps i 2022?\nDe bedste datingapps i 2022 er en fantastisk måde at møde nye singler i dit område, og hvis du leder efter noget afslappet, er de et godt sted at starte. Faktisk handler en af de mest populære datingapps, Adult Friend Finder, om tallene. Jo mere du bruger de bedste datingapps, jo bedre resultater får du. Casual hookups defineres som seksuelle møder, der involverer lidt eller ingen følelsesmæssig tilknytning.\nCasual hookups involverer normalt ikke dating, men kan involvere venner med fordele, hvilket er et mere afslappet seksuelt forhold. Mange mænd og kvinder rapporterer, at de ikke leder efter et langvarigt forhold, men gerne vil møde nogen, som de kan have det sjovt med og dele intimitet med. De ønsker ikke et forhold, men de er interesserede i at udvikle et venskab eller date nogen, som de kan lære hinanden bedre at kende og se, hvordan det går.\nMange mennesker bruger gratis datingapps, og hvis du er single, er det en god måde at møde nye enlige kvinder i dit område. Hvis du er i et forhold, kan du bruge det til at holde gnisten i live ved at flirte med andre mennesker, fordi det er vigtigt at have noget flirt i hvert forhold.\nBrug de bedste datingapps, der er gratis og ikke kræver nogen kreditkortoplysninger, så det er en win-win-situation. Du kommer til at gennemse singler til at tilslutte dig og ikke betale en krone! Afslappede tilslutninger kan være meget sjove og en fantastisk måde at møde forskellige typer mennesker på, men de kan også få dig til at føle dig usikker og alene, hvis du ikke er forsigtig og bliver for kræsen.\nAdult Friend Finder er en af de bedste gratis dating apps derude i øjeblikket. Det har en stor succesrate for partnerskaber og har tusinder af brugere. Når det kommer til datingapps, er det vigtigste at være på forhånd og ærlig. Folk er udmærket klar over, hvad de tilmelder sig. Du skal være klar over, hvad du leder efter, og hvad du tilbyder. Sex er meget som en forretningsaftale. Det er vigtigt at være på forhånd om, hvad du vil have, og hvad du tilbyder, før aftalen indgås.\nEn undersøgelse foretaget af Be Naughty viste, at kvinder er mere tilbøjelige til at starte en samtale med en mand, der har en profil på deres websted. Be Naughty er en kommende app, som er gratis for alle brugere. Det er meget populært blandt yngre mennesker, men det er fantastisk til at finde en tilslutning. Casual hook-ups er en krone et dusin i disse dage. Internettet og datingapps giver unge flere muligheder for at møde ligesindede end nogensinde før.\nInternettets sikkerhed og anonymitet giver folk mulighed for at udtrykke sig på måder, de måske ikke føler sig trygge ved i det virkelige liv. Mange mennesker siger, at de kan lide “ingen forpligtelse” tilslutninger, fordi det giver dem en chance for at møde nye mennesker og udforske deres muligheder uden at skulle indgå i et forhold. Og selvom det kan virke sådan i starten, er der faktisk nogle store ulemper.\n2Fuck er et godt sted at starte, hvis du leder efter den bedste gratis datingapp derude. Den bedste måde at bruge datingapps som 2Fuck på er at stryge til højre på alle og have en hurtig, ærlig samtale med nogen, der er interesseret. Målet med datingapps er ikke at finde et forhold; det er at opbygge relationer, så du har potentielle fremtidige partnere at vælge imellem. En afslappet tilslutning er den seneste udvikling af, hvordan folk mødes og interagerer med hinanden.\nAshley Madison er en verdensomspændende gratis datingside, som er perfekt til at finde potentielle partnere. Casual hookups kan defineres som et seksuelt møde mellem to mennesker, der ikke er i et romantisk forhold. Nogle mennesker er imod dem, men mange mennesker engagerer sig i afslappede tilslutninger, fordi de er enkle, nemme og sjove.\nIngen forpligtelsestilslutninger er en måde at holde tingene afslappede med det modsatte køn. Tilslutningen uden forpligtelse er en måde for folk at føle, at de har kontrol over deres seksuelle adfærd, og at de ikke bliver dømt for deres handlinger.\nHvordan bruges datingapps som en gratis sexfinder?\nMange af mine venner har brugt datingapps som 2Fuck og Ashley Madison som en gratis sexfinder, og jeg har forsøgt at komme ind i det på det seneste. Vi ønsker alle at være ansvarlige for vores egen skæbne og træffe vores egne beslutninger om, hvem vi vil date, og hvordan vi vil date. Den bedste ting at gøre er at være på forhånd med folk og være ærlig om ikke at ønske en forpligtelse.\nDen bedste måde at få nogen til at føle sig trygge i et forhold er at kommunikere dine følelser med dem, og det er sådan, du bruger datingapps som en gratis sexfinder. En god måde at starte på er ved at holde dine standarder høje. Chua siger, at der er tre typer forhold: afslappet, engageret og “ingen forpligtelse”. De uforpligtende forhold involverer normalt et par, der har været sammen i et stykke tid, men har besluttet at holde tingene uforpligtende.


Территория вещания: Россия, СНГ, Европа, США, Израиль\nOnline вещание доступно в мобильных приложениях: МТС, SPB TV\nДополнительно телеканал присутствует на платформах Smart TV, Android, iOS, а также интернет-платформах и мобильных приложениях Next TV, Nemo TV (OTT-платформа)\nТехнический охват телеканала - 60 миллионов человек\nKumulative virkninger af interventionen blev undersøgt ved afslutningen af undersøgelsen ved at sammenligne ændringen i viden fra grundlinjen. canada goose tilbud Registreringer af klinikken fremmøde blev undersøgt for at vurdere de sandsynlige virkninger af intervention klinikken fremmøde. Baseline og opfølgende evalueringer viste, at der var en forbedring i median samlet viden score på kvinder fra 0 til 6, mens den forblev på 5 for mænd, både ved baseline og opfølgning. I Forsøg 2 (n = 10), blev somatosensation fra foden og anklen lettes gennem øget kutan tilbagemeldinger ved foden og ankel, som strimler af atletisk tape anvendes på tværs af begge ankelled. I midten af mund pres forskydninger (COP) woolrich jakke blev registreret ved hjælp af en kraft-platform. Resultaterne viste, at (1) trunk strækkemuskler træthed øget COP forskydninger under normale somatosensatory betingelser (Eksperiment 1 og eksperiment 2), (2) denne destabiliserende virkning blev forværret, når somatosensation fra foden canada goose jakke og anklen blev nedbrudt (Eksperiment 1), og (3) denne destabiliserende effekt blev mildnet når somatosensation fra foden og anklen blev lettet (eksperiment 2). Stigning i tumor dosis gav en lignende virkning i den lokale recidiv relative risiko for alle IR grupper. Ifølge hældningen på dosis-effekt-kurven, blev det udledt, at en dosis stigning på 15 Gy kan nedsætte den relative risiko for lokalt air max tilbud recidiv 2-fold. Faktisk blev det vist, at tumor dosis var den mest betydningsfulde faktor på uafhængig lokal styring, i stand til at producere op til 10 gange stigning i forhold til 2-fold fald for tumorstørrelse. Hos forsøgspersoner med CLAP, blev registreret statistisk signifikante stigninger i PPD og tab af PAL over tid på steder støder op til kløft samt på kontrol sites (p & lt; 0,05). Over 14 år, dog PPD steg 1,72 +/- 1,08 mm (SD) ved kløvede moncler udsalg steder versus 0,72 +/- 1,14 mm (SD) ved kontrol sites (p & lt; 0,05), og PAL udgjorde 3,19 +/- 1,35 mm ( SD) ved kløvede sites versus 2,41 +/- 1,52 mm (SD) ved kontrol sites (p & lt; 0,05) .Konklusion: Både CLAP og CL / CP fag er i høj risiko for PD progression, hvis der ikke SPT programmet er tilvejebragt. Det tyder også på, at alveolære kløvede steder i forsøgspersoner med høj plak og tandkødsbetændelse scoringer gennemgik mere parodontal ødelæggelse end kontrol sites over en 14-årig periode væv ..


Anlægsgartner i Hjortebjerg Holbæk - Få 3 gratis og uforpligtende tilbud her!\nFor nogle mennesker er det nok til at placere en haveskur et sted i hjørnet af deres værftet, mens andre mennesker forsøger at komme op med de nye idéer om at skabe nogle ekstra plads til udendørs aktiviteter. De forsøger at bygge en have kontor eller et studie værksted, et pensionat eller smukke pavilloner, træ garager eller carporte, som ville blande harmonisk ind i gården. De fleste mennesker forestille dig et træhus anlægsgartner Hjortebjerg Holbæk, byggeri som en kompliceret og tidskrævende proces anlægsgartner Hjortebjerg Holbæk.\nAnlægsgartner Hjortebjerg Holbæk er lige hvad du behøver\nDet er ikke sandt. I dag, haveskure, bjælkehytter, træ garager som hovedregel kommer som gør det selv kits fordi alle elementer er nemme at installere og de kommer med detaljeret monteringsvejledning tilbyder en trin for trin guide til installation af strukturer. Det tager omkring 2 eller 3 dage til et par personer til at bygge en medium størrelse haven bygning. For at sikre den haven bygning står længe, er det nødvendigt at bygge det på det helt flad overflade og lægge et korrekt fundament anlægsgartner Hjortebjerg Holbæk.\nDet er også et par måder for foundation. Og efter fundamentet er lagt, det er tid til at installere Vinduer og døre. Fælles haven bygning design har kupler og windows til at forbedre luftkvaliteten og belysning. Vinduer og døre skal være langvarig, vandtæt og UV-resistent. I dag, kan bygge virksomheder tilbyde dig de bredeste døren poster og plads nok til de større udstyrsdele. anlægsgartner Hjortebjerg Holbæk Hvis du føler dig forvirret og ved ikke, hvor at begynde når om arrangere din værftet, anbefaler vi dig at bryde det op i mindre områder anlægsgartner Hjortebjerg Holbæk. Glem ikke at gøre området underholdende, sandkassen til dine børn, swimmingpool-området, utility område og det vegetabilske område.\nAnlægsgartner i Hjortebjerg Holbæk bør du ikke undervurdere\nHvis du har haveområder for et år eller mere og har fundet, at du ønsker at fortsætte denne hobby, vil du virkelig ønsker at om arrangere din have. En smuk have vil også give et bedre look til dit hjem. Der er imidlertid et problem, der kommer med havearbejde �” mere du haven anlægsgartner Hjortebjerg Holbæk, flere værktøjer og diverse udstyr du vil beholde. Du kan ikke gemme alle de haveredskaber og udstyr i dit hjem. En haveskur er et ideelt sted at gemme alle de haveredskaber på ét sted.\nDu skal tænke om at bygge din egen haveskur. De fleste af haven bygningerne er lavet af træ. Der er mange typer af haven bygninger og du kan vælge den, der opfylder alle dine behov. En haven bygning er nogen struktur indbygget en have eller værftet. Sådanne strukturer omfatter haveskure anlægsgartner Hjortebjerg Holbæk, cabana, træ garager, haven kontorer og mange flere. En have skur er en enkel struktur og for det meste bruges til at holde forskellige værktøjer og ubrugt udstyr. Undertiden haveskure bruges som værksted. Haveskure er anlægsgartner Hjortebjerg Holbæk forskellige i deres størrelse, opførelse metode og design. Disse bygninger er meget udbredt i industrien, fordi de kan være meget store bygninger.


Afskærmet sprøjtning af juletræer minimerer sprøjteskader\nStrategi for ukrudtsbekæmpelse.\nNår juletræerne er 4-5 år, benyttes afskærmet sprøjtning oftest. Derved undgår man synlige sprøjteskader på træerne i tilfælde af uheld.\nSynlige sprøjteskader trækker normalt ned i salgsprisen.\nAfskærmet sprøjtning i foråret udføres typisk med Quartz og Glyphosat.\nOm efteråret sprøjtes der normalt kun med Glyphosat.\nQuartz og Roundup Bio må kun bruges af professionelle, anvendes erhvervsmæssigt og kræver gyldig autorisation.\nNår træerne står i skudstræk eller ikke helt er afmodnet, skal man passe på bredsprøjtning med kemikalier i for høj koncentration. Afskærmet sprøjtning er derfor et godt alternativt i perioder med begrænsede muligheder for bredsprøjtning.\nVed afskærmet sprøjtning kommer sprøjtevæsken i kontakt med ukrudtet under og omkring træerne, uden at de nye skud tager skade. Men selv ved afskærmet sprøjtning er der en periode, hvor man bør holde sig fra kørsel i kulturen. Denne periode optræder, når de nye sarte skud er lige så sprøde som salat og knækker af for et godt ord. Man skal med andre ord vente til skuddene er hærdet en smule af og tåler mekanisk påvirkning.\nSpørgsmål: Hvad er fordelene ved afskærmet sprøjtning?\nSvar: Der er flere fordele ved afskærmet sprøjtning!\nDer er mindre risiko for sprøjteskader, da kemikalierne ikke rammer skuddene.\nDer er mindre risiko for afdrift af kemikalierne, da sprøjtningen foregår i skærme nede ved jorden og ikke oppe i luften over træerne.\nPerioden, hvor der kan sprøjtes, er større end ved bredsprøjtning.\nI større og salgsklare træer kører vi altid med afskærmet sprøjtning for at undgå kemikalier på de nye skud. Det er ifølge os sund fornuft, selvom tidsforbruget er langt større ved afskærmet sprøjtning end ved traditionel bredsprøjtning.\nVores afskærmede sprøjteudstyr er naturligvis synet og godkendt. Vi opfylder de krav, der stilles til virksomheder med gyldigt sprøjtecertifikat og S1-autorisation. Vi har tilladelse til at sælge og købe sprøjtemidler godkendt til professionel brug. Vi må udbringe professionelle sprøjtemidler med f.eks. en marksprøjte, tågesprøjte eller andre større sprøjter.\nVed lav dosering af kemikalier kan muligheden for bredsprøjtning hen over sommeren tages i brug.


Ghettoudspil - BUPL\nHvis vi ønsker en langsigtet og helhedsorienteret indsats imod parallelsamfund og ghettoer, skal vi give børn og unge bedre muligheder for at blive en del af fællesskabet og klare sig godt i livet. Her spiller den tidlige indsats i daginstitutioner af høj faglig kvalitet en afgørende rolle. Men den tidlige indsats skal følges op. Der er brug for en styrket indsats hele vejen fra 0-18 år.\nDerfor foreslår BUPL:\nTidlig opsøgende indsats overfor børn og forældre\nUdsatte og tosprogede børn skal indskrives i en højkvalitetsinstitution senest omkring 1 års-alderen. For at sikre en effektiv pædagogisk helhedsindsats, skal der være et systematisk samarbejde mellem pædagogerne og sundhedsplejen om vejledning af udsatte forældre. Vuggestuepædagoger skal som ”familiepædagoger” bygge bro mellem hjemmet og institutionstilbuddet. Kvaliteten af det tidlige pædagogiske tilbud er helt afgørende. Derfor skal puljen til flere pædagoger i belastede institutioner udvides, så alle institutioner i særligt belastede boligområder kan styrke normeringen og øge pædagogandelen.\nTidlig indskrivning via familiepædagoger i belastede områder\nUdvidet pulje til flere pædagoger i belastede institutioner\nLæs mere om betydningen af højkvalitetsinstitutioner i SFI-publikationen “Daginstitutionernes betydning for børns udvikling” (SFI, 2014)\nFasthold børnene i de gode fællesskaber\nDen gode start skal følges op. I dag kan vi se en markant skævhed i, hvilke børn der allerede fra indskolingsalderen står udenfor et pædagogisk fritidstilbud. Det er de udsatte og i særlig grad de to-sprogede børn. Der er behov for at etablere et opsøgende arbejde fra SFO overfor familierne, så alle børn kan blive en del af fællesskabet. Samtidig skal kvaliteten øges. Der er brug for flere pædagoger i de mest belastede SFO’er, og så er der brug for fleksible løsninger, fx gæstepladser, som kan fastholde børnene i fritidsinstitutionerne.\nOpsøgende og forebyggende arbejde fra SFO (kræver en lovændring)\nSociale normeringer i SFO i belastede områder\nLæs mere i ”Styrk børn og unge – skab bedre fritidsinstitutioner” (BUPL, 2017)\nFat i de unge på kanten\nEn stor del af de unge i belastede boligområder får ikke en ungdomsuddannelse og er i risiko for at ende i kriminalitet og bander. Mange har problemer i skolen og har behov for en stærk forebyggende indsats, som sætter den unge i centrum og som kan hjælpe med at åbne for nye perspektiver og handlemuligheder. Styrket samarbejde mellem klubber og skoler om kreative og håndværksmæssige værksteder kan bane vejen til en erhvervsuddannelse. Samtidig kan pædagoger i klubtilbud og forebyggelsesenheder hjælpe med at holde de unge væk fra kanten.\nForebyggelsesenheder med politi og pædagoger\nStyrkede klubtilbud og samarbejde mellem klub og skole i belastede områder\nLæs mere i ”Unge – vores fælles fremtid” (BUPL, 2017)


En personlig favorit…\nJeg elsker omeletter i alverdens afskygninger, og det er der flere gode grunde til. Lad mig dele nogle af de mest væsentlige grunde med dig…\nEn omelet kan:\nLaves nemt og hurtigt – selv på dage med begrænset tid, lyst og overskud.\nFyldes godt op med grøntsager, hvilket gør det nemmere for os at leve sundere.\nNemt fyldes op med kød- og grøntsagsrester fra tidligere måltider.\nBonus: Omeletter er geniale som foodprepping valg. De kan laves i stor stil og nemt fryses ned i passende portionstørrelser, så du har nemme måltider klar i fryseren.\nJeg gør ofte brug af omeletter som en slags “Es-i-ærmet”. Forstået sådan, at når tid, lyst og overskud er en by i Rusland eller hvis mit køleskabet agerer hotel for diverse kød- og grøntsagsrester fra tidligere måltider, så kombinerer og kreerer jeg en kreativ omelet.\nVoila… Så er der kød- og grøntsagsfyldt omelet på rekordtid – hurtigt og nemt!\n100 skinke i tern eller strimler\n1 håndfuld frisk spinat ( eller 1-2 klumper optøede fra frost)\n1 håndfuld optøede haricots verts bønner\n1 håndfuld små tomater skåret i halve\n½ Peberfrugt skåret i strimler\n+evt. et strejf chili, hvis du elsker at få varmen indefra\nSteg baconen sprød på en stor pande ved høj varme. Når baconen er sprødstegt, lægges den til side på et stykke køkkenrulle.\nSlå æggene ud i en skål, og rør rundt med skinke, spinat, bønner, salt, peber og evt. andre krydderier.\nHæld evt. noget af det overskydende baconfedt væk (sparer dig for overflødige kalorier), og hæld æggemassen ud på panden, du stegte baconen sprød på.\nTop omeletten af med halve tomater og paprikastrimler og den sprøde bacon.\nDæk panden til med et låg eller et stykke stanniol, og tilbered omeletten i 6-8 minutter ved middel varme.\nForrige artikelSaftig steak-salat med broccoli, spinat, sprød bacon og mandelsplinter\nNæste artikelSAMMENLIGNINGSFÆLDEN – Sammenlign ikke dig selv med andre!


SVÆRT AT VURDERE STYRKEN SOM OPRYKKER, UDTALER HANSTHOLM-SPILLER – LigaBold.dk\nSVÆRT AT VURDERE STYRKEN SOM OPRYKKER, UDTALER HANSTHOLM-SPILLER\nSøren Hansen, Hanstholm-spiller, har fået en snak med Ligabold.dk. Her fortæller han blandt andet om hvilken spillestil de vil gribe forårets kampe an med.\n– Som oprykkere er det svært for os at vurdere, vi må formode at de hold vi kommer til at møde, er vant til at spille i højere tempo end os selv. Så vi skal hurtigt vænne os til det højere tempo i Serie 2, så vi kan være med.\n– Vi har rigtigt mange dygtige spillere i klubben, så det er svært at udpege en enkelt og vil jeg heller ikke sætte navn på de unge spillere, for ikke at lægge unødigt pres på deres skuldre. En overset stjerne på vores hold, kunne være en mand som Martin Villumsen, som ser ud til at være i fin form og en sindssyg dygtig central midtbanespiller. Ham forventer jeg mig meget af.\n– Vi laver som sådan ikke om på vores koncept, alt efter hvem vi møder. Vi har en klar idé om hvordan vi spiller fodbold, og den vil vi forsøge at holde fast i. Der er selvfølgeligt altid lidt småjusteringer rent taktisk, alt efter hvilken modstander vi møder.\n– At vi får skrabet en helt masse point sammen og rent personligt holde et højt stabilt niveau i midterforsvaret. Forhåbentligt uden skader.


Optakt: 10. etape af Tour de France | Feltet.dk\n14. juli 2019 20:52Foto: Sirotti\nDaryl Impey sikrede, at Mitchelton-Scotts Tour ikke kan ende som den totale fiasko, da det på 9. etape endelig lykkedes for udbryderne at bryde Boras og Sunwebs jerngreb. Også mandag håber lykkeridderne at komme til fadet på en dag, der på papiret måske ligner en klassisk sprinteretape, men hvor kombinationen af 3000 højdemeter, lang distance, varme og ganske kraftig sidevind kan gøre det hele langt hårdere, end mange venter.\nVi er allerede næsten halvvejs i løbet, og sprinterne har kun haft tre chancer - og det endda inden vi overhovedet har ramt Pyrenæerne og Alperne. Derfor vil sprinterne være yderst opsatte på at slå til på løbets 10. etape, der med en relativt flad sidste halvdel lægger op til et sprinteropgør. Helt så enkelt bliver det imidlertid ikke på en etape, der starter i det vanskelige Massif-Central og med mere end 3000 højdemeter over næsten 220 km også må inspirere lykkeridderne til at fortsætte den fest, de endelig fik sat i gang på dagens etape.\nMed en distance på hele 217,5 km er der tale om endnu en meget lang etape, der forbinder byerne Saint-Flour og Albi som led i den lange rejse mod sydvest mellem Vogeserne og Pyrenæerne. Startbyen ligger midt i Massif-Central, og derfor er starten knaldhård og nærmest helt uden flad vej. Allerede med det samme går det mod syd op over to små bakker med efterfølgende nedkørsler, inden man kører mod sydvest op ad kategori 4-stigningen Cote de Mallet (2,2 km, 5,2%), der har top efter 22 hårde kilometer og har en ganske stejl anden del med en kilometer med 7-8%. Herefter flader det ud, inden en nedkørsel leder mod sydvest ned til kategori 3-stigningen Cote de Chaudes-Aigues (3 km, 6,6%), der er ganske jævn og har top efter 40,5 km. Et let kuperet plateau følges herfra mod sydvest, inden en længere nedkørsel fører feltet mod sydvest væk fra det svære Massif-Central, der dog har en lille afskedshilsen i form af kategori 3-stigningen Cote d’Espallion (5,2 km, 4,9%), der har top efter 98,5 km, og som kun er stejl over den sidste kilometer, der stiger med 6,2% i snit.\nHerefter bliver etapen betydeligt lettere. Man fortsætter mod sydvest igennem terræn, der aldrig er helt fladt, men ikke byder på rigtige stigninger. Højdepunktet er den indlagte spurt, der efter 128,5 km kommer for enden af en lang, lige og let stigende vej, hvis sidste kilometer stiger med 3,3%. Herefter falder det hovedsageligt let, indtil man rammer kategori 3-stigningen Cote de La Malric (3,6 km, 4,7%), der er en jævn, relativt let opkørsel. Fra toppen resterer 53 km, der fører mod sydvest, hovedsageligt er let faldende eller flade og kun afbrudt af et enkelt let stigende stykke, der indledes med 25 km igen. Til slut er der en lille nedkørsel, inden man igennem fladt terræn kører mod sydøst ind mod centrum af Albi. Her kommer det sidste sving lige inden 3 km-mærket, hvorefter der blot er to bløde kurver, den sidste med 900 m igen, inden vejen bugter sig ind på den 200 m lange, 6,5 m brede opløbsstrækning. Finalen er hovedsageligt flad, men på den sidste kilometer begynder det at stige efter en lille bro, så den sidste kilometer stiger med 1,3% i snit.\nAlbi har været målby tre gange i de seneste 20 år. Det skete senest i 2013, hvor Peter Sagan tog en fornem sejr på en etape, hvor Cannondale-mandskabet leverede en fantastisk præstation ved tidligt at splitte feltet og herefter holde sprinterne bag sig over en lang, flad sidste del, i 2007, hvor Alexandre Vinokourov knuste al modstand på en enkeltstart, og hvor sejren i dag er tilskrevet Cadel Evans, og i 1999, hvor Salvatore Commesso vandt fra et udbrud. Route du Sud var forbi i 2016, hvor Bryan Coquard vandt en massespurt om formiddagen, og Nairo Quintana overraskende vandt eftermiddagens enkeltstart foran specialisten Sylvain Chavanel, og i 2012, hvor Stephane Poulhies vandt 1. etapes massespurt.\nDet ser ud til, at temperaturen vil være støt stigende i de kommende dage, og allerede mandag får feltet det varmere end de seneste dage. Her venter nemlig en næsten skyfri dag med en temperatur på 29 grader. Igen vil det være relativt blæsende, denne gang med en jævn til frisk vind fra nordvest. Det giver sidevind stort set hele dagen. Det varer ved, indtil man på de sidste 10-15 km drejer ind i direkte medvind, og det vil der også være efter det sidste sving med 3300 m igen.\nVed første øjekast kan mandagens 10. etape ligne en klassisk sprinteretape. Så opdager man, at de skal køre 217,5 km. Dernæst begynder man at tælle højdemeter og når frem til tallet 3031. Herefter kaster man et blik på vejrudsigten og konstaterer, at temperaturen vil kravle op i nærheden af 30 grader. til slut opdager man, at der vil blæse en ret kraftig vind fra nordvest, hvilket med en gennemgående sydvestlig retning gennem hele etapen betyder en del dag med sidevind, og pludselig har man indset, at etapen måske slet ikke er så enkel endda.\nDet vil vi i hvert fald være dumt at få ind til etapen uden at være forberedt på, at det meget vel kan blive hårdere, end man tror. Havde Thomas De Gendt ikke været i sin egen liga, ville kun én af årets første ni etaper være endt med en udbrudssejr, og da det i den sidste halvdel næsten kun er bjergryttere eller sprintere, der kan begå sig, begynder mange hold efterhånden at få klamme hænder ved udsigten til at skulle tomhændede hjem. Det gælder ikke mindst for Katusha og CCC, der ikke har mange chancer for at vinde massespurter, har begrænsede optioner i bjergene og intet klassement har at tage hensyn til. De to hold kan i hvert fald næsten ikke tillade sig at lade mandagens etape sejle væk, og det samme gælder for de fire wildcard-hold, der alle skal have det maksimale ud af denne type etaper.\nDeres problem er bare, at der er ret mange hold, der vil gå efter en spurt. Det gælder i særlig grad Lotto Soudal, der endnu ikke har vundet med Caleb Ewan og meget vel kan anse denne opslidende etape som deres bedste chance. Det burde også være stensikkert, at de to øvrige sprinterhold, Deceuninck og Jumbo, vil gå 100% efter en spurt, og på en hård etape som denne er det endda ganske sandsynligt, at også Bora, Sunweb, Bahrain og måske endda UAE alle vil give en hånd med. Måske vil Sunweb, Bahrain og UAE også forsøge at dække udbrud af, men der er ret massiv interesse i en massespurt. Og med folk som Kasper Asgreen, Tony Martin, Thomas De Gendt og Rohan Dennis som folk, der alle kan kastes ind i jagten undervejs, er det klart, at man skal være brølstærk, hvis man vil snyde feltet.\nEtapens karakter bør dog betyde, at der vil være en del kamp om at komme i udbrud, og selvom man aldrig skal sige aldrig i et løb, hvor feltet åbenlyst er ved at være mærket, vil det være en overraskelse, hvis vi får en gentagelse af fredagens dødsmaraton, hvor en lille gruppe blot kører fra km 0. Vi forventer betydeligt mere kamp om tingene denne gang, men regner også med, at de store sprinterhold vil være stærke nok til at sikre, at gruppen ikke bliver for stor og stærk. Starten er trods alt ikke uoverskuelig hård, og det burde være muligt for så stærke hold at undgå, at 10-20 mand kører væk.\nNår gruppen engang er etableret, vil etapen formentlig følge det klassiske mønster med en jagt fra de tre store sprinterhold med mulig hjælp fra Bora, Bahrain, Sunweb og måske UAE. Sidevinden kan dog gøre det hele mere dramatisk end som så, for retningen vil være den rigtige hele dagen. Vi tvivler dog på, at det vil være nok til at splitte feltet. I Touren er alle nemlig 100% koncentrerede, og alene de enorme tilskuermængder giver altid mere læ, end man ser i andre løb. Dertil kommer, at vejene i Massif-Cebtral sjældent er eksponerede, og det er nok først mod slutningen, at terrænet kan åbne sig lidt op. Vi tror således ikke på det helt store sidevindsdrama, men vi forventer en nervøs, stressende og derfor også hurtig etape. Alene det vil være nok til, at sprinterholdene får lidt automatisk hjælp i jagten, og derfor bør etapen ende i en massespurt. En udbrudssejr kan ikke afvises på så svær en etape, ikke mindst hvis en stærk gruppe stadig er foran, når de drejer ind i medvinden i finalen, men mest sandsynligt er det, at det vil ende i en spurt.\nDen spurt vil til være anderledes end de foregående. Etapen vil nemlig have været langt hårdere, både på grund af terrænet og distancen og på grund af sidevinden, der vil gøre det hele langt mere nervøst og stressende. Det er derfor nok snarere en dag, der favoriserer de mere hårdføre sprintere end de klassiske afsluttere. Den sidste del af etapen er så let, at de alle burde kunne sidde med hele vejen, men det vil i høj grad være et spørgsmål om friskhed, ikke mindst fordi vi nu er halvvejs inde i et hårdt Tour de France.\nSelve spurten er teknisk helt ukompliceret. Det sidste sving kommer langt fra mål, og der vil derfor være god plads til at lade farten tale. Til gengæld skal man være opmærksom på, at den er let stigende, og samtidig er det værd at notere sig, at der vil være en relativt kraftig medvind, hvilket gør det muligt at køre en lang spurt, også selvom man skulle være fanget lidt længere tilbage.\nDerfor vover vi pelsen, går uden om de to hurtigste og peger på Caleb Ewan som vores favorit. Den lille australier har måske ikke samme topfart som Elia Viviani og Dylan Groenewegen, men det er påfaldende, hvor mange ting der peger i hans retning. For det første er der distancen og hårdheden. Ewan har vist sig som en mester i at spurte efter lange og hårde løb. Det viste han, da han sidste år vandt feltets spurt bag Nibali i Milano-Sanremo og i årets Giro, hvor hans to etapesejre kom på etaper over hhv. 239 og 221 km og den første efter en ganske kuperet dag. Dertil kommer, at Ewan efterhånden har udviklet sig til lidt af en specialist i spurte op ad bakke, og faktisk er 8. etape af årets Giro det eneste løb, han i år har vundet i en fladt opløb. Så sent som i fredags var kombinationen af en lille bakke op til mål og den lange distance tilsyneladende nok til, at han var bare få centimeter fra at slå Groenewegen.\nNår han kan være så tæt på sejr på så nem en etape, burde Ewan have ganske gode chancer på en etape, der synes skræddersyet til ham. Den manglende form, han udviste i starten, hvor han blev sat overraskende tidligt på bakkerne, synes efterhånden at være forsvundet. I hvert fald holdt han ganske længe ud på gårsdagens svære etape. Til gengæld er han hæmmet af, at hans tog har været ude af stand til at vise noget som helst i finalerne, men alligevel har Ewan siddet fremragende placeret hver eneste gang. Uden en stærkere hold skal han bruge nogen held i finalen, men lykkes det ham at sidde rigtigt, tror vi, at Ewan har en chance for at gøre det færdigt på denne hårde etape.\nEtapen burde også være en fin chance for Elia Viviani. Mange var sikkert forundrede over, hvor skræmmende langsom han var i fredagens spurt, men det viste sig heldigvis, at en langsom punktering var forklaringen. Faktisk har Viviani lignet en mand i fornem form på de hårde etaper, hvor han aldrig har været presset, er blevet sat sent og endda har været klar til at give Julian Alaphilippe en hånd og ikke bare tænke på overlevelse. Det kommer efter et Tour de Suisse, hvor han imponerede stort ved at vinde en stigende spurt foran Peter Sagan og slå til i en massespurt på en hård dag, hvor alle var mærkede.\nNetop de to forhold kommer Viviani til gavn på denne etape. Formen synes i hvert fald ikke at være ringere nu, og han kunne derfor være en mand, der i forhold til Groenewegen kan drage fordel af etapens vanskelighed. I Schweiz så vi også, at et opløb endda gerne må stige mere end dette, og i forhold til Groenewegen giver det ham i hvert fald en fordel. Man kan være bekymret for den overraskende mangel på topfart, han udviste på 4. etape, hvor han kun akkurat slog Kristoff, men det var trods alt alligevel nok til at vinde. Med tanke på, at hans supertog med Yves Lampaert, Michael Mørkøv og Maximiliano Richeze hidtil har været helt ufejlbarligt, er det nærliggende at tro, at han igen vil blive afleveret helt perfekt. Gør han det, skal de andre stå tidligt op for at gå forbi en af feltets to på papiret hurtigste folk.\nI fredags fik Dylan Groenewegen trods et mildt sagt kaotisk lead-out med sin flotte spurt fra en ringe position sat en streg under, at han altså er verdens hurtigste. Spørgsmålet er bare, om han også er det efter 220 km og 3000 højdemeter. Det bliver i hvert fald en udfordring for den hollandske kanonkugle at levere en spurt med vanlig overlegenhed efter så vanskelig en dag. Ganske vist er der ikke den store tvivl om, at han nok skal sidde med hjem, men hvor meget friskhed vil der være tilbage.\nDet er et åbent spørgsmål, ikke mindst fordi det ganske vist kun let stigende opløb ikke favoriserer Groenewegen. Til hans fordel taler til gengæld, at han i både Kuurne-Bruxelles-Kuurne og ikke mindst i årets Paris-Nice viste, at han sagtens kan spurte også efter meget hårde løb. Omvendt viste 3. etape af det franske etapeløb, at han altså har begrænsninger, når han bliver træt. Lægger man dertil, at Jumbo-toget måske nok har imponeret med sin styrke, men fejlet i sit forsøg på at holde sig samlet, kan det blive kritisk. Splittes Wout van Aert, Amund Grøndahl Jansen, Mike Teunissen og Groenewegen atter, så sidstnævnte skal starte sin spurt langt fra fronten, kan det blive svært. I forvejen var det kun med det yderste af neglede, at han slog Ewan i fredags. Det ændrer ikke på, at Groenewegen med sin fart sagtens kan vinde alligevel, men han får det betydeligt sværere, end han plejer.\nHvis Alexander Kristoff skal vinde en etape, er denne måske det allerbedste bud. Nordmanden er kendt for sin fabelagtige evne til at spurt, når alle er trætte og har været i sadlen i 5-6 timer. Det viste han senest med sin knusende overlegne sejr i Gent-Wevelgem, der var et brutalt sidevindsdrama og i årets Milano-Sanremo, hvor han vandt feltets spurt. På 4. etape viste han endda, at han næsten kunne vinde en betydeligt lettere etape, og hans chancer på denne etape er endda langt større. Dels er der distancen og antallet af højdemeter, dels er der det let stigende opløb i en rigtig powerspurt - præcis som han elsker det - og dels er der den samlede træthed, der altid betyder, at Kristoff kun vinder Tour-etaper i den sidste del af løbet. I fredags tabte han desværre hjulet på Jasper Philipsen, men kan den unge belgier levere samme fabelagtige lead-out, som han gjorde i tirsdags, kan Kristoff blive overordentlig svær at slå på en etape som denne.\nEtapens vanskelighed bringer også Peter Sagan i spil. Fredagens etape viste tydeligt, at han ikke kan vinde på de lette dage, men i tirsdags havde han til gengæld fin fart, da den sidste bakke havde taget toppen af farten for de hurtigste. Sagans chancer bliver også kun større, efterhånden som trætheden melder sig mod slutningen af Touren, og det stigende opløb er bestemt heller ikke en ulempe for en af feltets absolut bedste puncheurs. Endelig kan vi næsten med sikkerhed sige, at Sagan får det hjul, han udser sig - og det er formentlig Vivianis - og han vil altid kunne starte sin spurt fra en næsten ideel position. Med tanke på de spurter, han kørte på 1. og 4. etape, virker det bestemt ikke usandsynligt, at han herfra vil kunne gå forbi og tage sin anden sejr.\nLøbets joker kunne meget vel være Sonny Colbrelli. Italieneren synes at være i fremragende klatreform - det så vi særligt ved de italienske mesterskaber, men også på 5. etape, hvor han sad med helt fremme på stigningen - og med Nibalis deroute i klassementet kan han endelig se frem til at få fuld støtte. Han har enorme positioneringsproblemer, men forhåbentlig kan Jan Tratnik, Matej Mohoric og Ivan Garcia, der på papiret er et fremragende tog, føre ham tilstrækkeligt godt frem denne gang. De spurter, han har kørt, har været ganske imponerende, senest i fredags, hvor han gjorde det overraskende godt i en flad finale. Colbrelli har før vist, at han kan slå sprinterne, når blot det har været hårdt, og han elsker endda stigende spurter. Også for ham gælder, at dette måske er den bedste tilbageværende chance for at vinde en etape.\nDet er lidt overraskende, at Dimension Data hat fejlet i positionskampen. På papiret har de med Reinardt Van Rensburg og Edvald Boasson Hagen et stærkt tog til at støtte Giacomo Nizzolo. Desværre synes italieneren at have mistet sin gamle eminente næse for positionering. Til gengæld viste han på 1. etape, at han nærmer sig sin gamle hurtighed, og det burde kunne give ham ideer på denne etape. Han er ganske vist bedst i tekniske finaler, men et stigende opløb og en relativt hård dag burde passe ham. Nu skal og Dimension Data bare endelig ramme rigtigt i positionskampen. Nizzolo ser ud til at have farten til at kunne true også de hurtigste i dette felt.\nFredagens etape viste med al tydelighed, at Michael Matthews aldrig bliver en mand til de klassiske sprinteretaper. Til gengæld har han gang på gang vist, at han kører gode spurter efter hårde dage. Så sent som i går overspurtede han således Sagan på stregen i Saint-Etienne, og det samme gjorde han på den hårde 4. etape i Tour de Suisse, hvor Viviani sejrede. Han gjorde det også i Tour de Suisse sidste år, ligesom han har været på podiet i Milano-Sanremo, og dermed er det tydeligt, at dette er en af Matthews’ bedste tilbageværende chancer. Det stigende opløb tiltaler ham også, men spørgsmålet er alligevel, om etapen er hård nok til, at han faktisk kan vinde. Han har desværre haft store positioneringsproblemer trods den fine støtte fra Cees Bol, og man kan tvivle på, om kombinationen af en relativt let finale og en forventelig dårlig position alligevel ikke gør det hele lidt for svært.\nPå 3. etape viste Jasper Stuyven, at han er i fremragende form, og det bekræftede han med sin fine kørsel i dagens udbrud. I spurterne har han også gjort det hæderligt, men han har været hæmmet af at skulle begå sig på egen hånd. Derfor vil han altid være afhængig af betydeligt held i positionskampen, men til gengæld vil han drage stor fordel dels af det stigende opløb, dels af etapens samlede hårdhed. Stuyven er nemlig en ganske hårdfør type, der særligt kører gode spurter, når det stiger. Naturligvis måtte det gerne have været stejlere, men finder han positionen, er det på en etape som denne, at Stuyven kan begå sig.\nMeget af det samme kan siges om Matteo Trentin. Også han er nemlig på egen hånd og afhængig af at finde den rette position. I fredags gad han end ikke køre spurten, fordi etapen var for nem, men mon ikke han giver den et skud på denne vanskelige etape? Han kørte fine spurter i Colmar og Saint-Etienne, hvor det havde været hårdt, og det let stigende opløb passer ham fint. For at have en chance for faktisk at vinde skal han nok have Daryl Impey til at køre lead-out, og det kan der næppe blive plads til. Ikke desto mindre kan det blive til et fint resultat.\nEndelig vil vi pege på Andrea Pasqualon. Italieneren har haft det svært i de foregående spurter, men han burde have en større chance her. Han er nemlig en robust fyr, der vel mere er puncheur end klassisk sprinter, og derfor er det eneste, han savner her, at opløbet var en rigtig bakke og ikke bare let stigende. Desværre har Wanty ikke meget at støtte ham med i finalen, hvorfor han skal bruge en del held, men har han det, burde han her kunne opnå sit bedste resultat.\nEtapens hårdhed betyder også, at Greg Van Avermaet, Julien Simon (hvis han er rask), Alberto Bettiol og måske endda Oliver Naesen kan tænkes at forsøge sig, men de kan ikke vinde. André Greipel fortsætter desværre nok sin deroute, og Niccolo Bonifazio synes ikke længere at have den rette robusthed - slet ikke når hans positioneringsevne tilsyneladende også er gået fløjten. Katusha vil sikkert igen køre for Rick Zabel og ikke den formsvage Jens Debusschere, men man kan heller ikke helt afvise, at det i denne finale bliver de mere robuste Marco Haller eller endda Nils Politt, der får chancen. De har uanset hvad ikke mange chancer for at vinde. Endelig kan man ikke helt afskrive, at Mike Teunissen eller Wout van Aert kan komme i spil, hvis Groenewegen skulle falde fra eller være for træt, men det er trods alt stærkt usandsynligt.\nSom sagt kan et udbrud ikke helt udelukkes, men det vil formentlig kun være muligt for ryttere med stor power på flad vej, klatrestyrke i indledningen og en god spurt. Greg Van Avermaet springer i øjnene som det mest oplagte bud, men også Alberto Bettiol og Nils Politt springer i øjnene. Man kan håbe, at Sunweb giver Søren Kragh løbepas på en etape, der burde passe ham, og måske kan Fabio Felline eller Toms Skujins få chancen for Trek. Matej Mohoric kunne også komme i spil, hvis Bahrain giver ham lov, og det kunne også være en etape for Benoit Cosnefroy, der dog ikke synes at være i sin bedste form. Til gengæld kan man udelukke folk fra de store sprinterhold, der formentlig vil satse alt på en spurt.\nOPDATERING: Noget tyder på, at der er en fejl i løbsbogen. Af den officielle profil, der er gengivet ovenfor, fremgår det, at finalen kun er let stigende. Studerer man højdemeterangivelserne, antydes det, at man efter den røde flamme kører ned i en tragt, hvorefter der med 500 m igen skulle være 100 m med 10-15%, inden det langsomt flader ud mod de sidste 100 m, der er flade. Er det sandt, ændrer det balancen ret markant og vil gøre det meget svært for særligt Groenewegen, men også for Kristoff og Viviani. Det vil stadig være en eminent finale for Ewan, men i en sådan afslutning er Sagan, Colbrelli og Matthews være langt stærkere, og det vil også øge chancerne for Stuyven, Trentin og Pasqualon samt for typer som Van Avermaet og Bettiol. Bakken er så kort, at man formentlig næsten vil blive blæst op med det swung, man har fra nedkørslen, så særligt Viviani kan ikke afskrives, men det vil ændre dynamikken. Vi fastholder Ewan som favorit, men i denne finale vil Sagan være en klar nr. 2 foran Colbrelli og Matthews.\nØvrige vinderkandidater: Elia Viviani, Dylan Groenewegen\nOutsidere: Peter Sagan, Alexander Kristoff, Sonny Colbrelli, Giacomo Nizzolo\nJokers: Michael Matthews, Jasper Stuyven, Matteo Trentin, Andrea Pasqualon\nKandidater til et udbrud: Greg Van Avermaet, Alberto Bettiol, Nils Politt, Søren Kragh, Fabio Felline, Toms Skujins, Matej Mohoric, Benoit Cosnefroy


Brug den til at oplade og tørre dine høreapparater og opbevar dem sikkert om natten.På den måde sikrer du en hel dag med ubekymret hørelse. Vores genopladelige høreapparater volder ingen problemer – de genopladelige batterier skal blot skiftes en til to gange om året i stedet for ugentligt!\nDiskret, håndfri Bluetooth-fjernbetjening, der giver dig mulighed for at høre dine telefonopkald i begge ører uden at røre ved telefonen eller have behov for en særskilt Bluetooth-øresnegl. Smart Connect giver dig også mulighed for at streame musik, TV og anden lyd lige ind i dine høreapparater og fungerer samtidig som en fjernbetjening til høreapparatet.\nTilbehør til Smart Connect\nFølgende tilbehør er nyttigt ekstraudstyr til Smart Connect:\nDenne trådløse mikrofon kan bæres af en tredje person. Den sender og forstærker lyden direkte til dine høreapparater og gør taleforståelsen lettere.\nSender lydsignaler fra andre enheder, som for eksempel dit fjernsyn, lydanlæg, computer eller andre enheder direkte til dine høreapparater. Giver dig mulighed for at streame lyd fra dine yndlingsprogrammer direkte til dine høreapparater!\nLille, diskret fjernbetjening til dine høreapparater der gør det muligt for dig at ændre lydstyrke, programmer mv.\nEn brugervenlig fjernbetjening til dit høreapparat med skærm, der gør det nemt for dig at justere lydstyrke, programmer og at tænde og slukke for dine høreapparater samtidig med andre særligt tilpassede funktioner.\nBluetooth-mærkets navn og logo ejes af Bluetooth SIG, Inc., og enhver brug af sådanne hos Sivantos GmbH sker i henhold til en licensaftale\nTilbage til Apps og tilbehør


Niels Lang ~ Anne Mikkelsdatter, Skibsted – Geneablog\nNiels Lang ~ Anne Mikkelsdatter, Skibsted\nSkrevet d. 1. marts 2009 af Kenneth — Ingen kommentarer ↓\nNiels Christensen “Lang”\nNiels var søn af Christen Lang og Mette Sørensdatter i Lille Brøndum i Bælum Sogn. Niels blev døbt i Bælum Kirke 27. december 1757.\nHan blev konfirmeret i Bælum Kirke i april 1776.\nAnne var datter af husfolk Mickel Drejer og Boel Sørensdatter i Skibsted. Hun blev hjemmedøbt 4. november 1761.\nAnne blev konfirmeret i 1779 i Lyngby Kirke.\nGårdfæstere af Holmgård\nAnnes bror, Niels Drejer, var gårdfæster i Skibsted by. Han var ungkarl og havde Anna ansat som husholderske på gården. Niels Drejer havde også tre tjenestefolk ansat, heriblandt Niels Lang fra Bælum.\nTjenestekarlen Niels Lang og husholdersken Anne Mickelsdatter fra Holmgård blev trolovede i november 1787.\nTo uger efter trolovelsen døde Niels Drejer, kun 32 år gammel. Søster Anne og Niels Lang overtog i stedet gården. Fæstebrevet blev underskrevet 27. januar 1789.\nParret fik tre børn, inden Anne døde i maj 1796, kun 34 år.\nNiels’ andet ægteskab\nNiels Lang giftede sig et halvt år senere med Mette Andersdatter fra Terndrup i Lyngby Sogn. I dette ægteskab var der et barn.\nGården blev formentlig udskiftet omkring år 1800, og kom til at ligge ca. en kilometer vest for Skibsted by. På dens nuværende placering er gården kendt som Holmgård, men det er uvist, om den også havde dette navn før udskiftningen.\nI 1820 overtog Niels’ søn Holmgård, og Niels og Mette kom på aftægt. Holmgård blev mange år senere solgt til Skibsted og Lyngby kommuner, som indrettede den til fattiggård.\nMette Andersdatter døde på Holmgård i december 1828, 60 år. Niels Christensen Lang døde samme sted i februar 1831, 73 år. De var alle begravet på kirkegården i Skibsted.\nDette indlæg blev postet i anebeskrivelser, Bælum, mormor, Skibsted af Kenneth. Bogmærk permalink'et.\n← Previous Previous post: Michel Nielsen ~ Mette Andersdatter, Terndrup\nNext → Next post: Hans Christensen ~ Karen Heilesdatter, Lendum\nNiels Christensen “Lang” (1757-1831) og Anne Mickelsdatter (1761-1796) er mine tip5oldeforældre på mormors side.\nChristen Lang ~ Mette Sørensdatter, Bælum\nMickel Drejer ~ Boel Sørensdatter, Skibsted\nBodil (f. 1788)\nNiels (1791-1874) [ane 238]\nNiels’ barn med Mette\nAnna (f. 1797)


Forebyggelse og information - Ny type Coronavirus (2019-nCoV) | Tork DK\nForebyggelse og information\nNy type Coronavirus (2019-nCoV)\nDer er rapporteret om udbrud af en ny influenzalignende type Coronavirus i flere lande, bl.a. Kina, Frankrig, Tyskland, Canada og USA. Coronavirus kan være årsag til både milde og svære luftvejsinfektioner.\nHvad er Coronavirus (2019-nCoV)?\nCoronavirus er en stor familie af virus, som er kendt for at være årsag til sygdomme, der kan variere fra almindelige forkølelser til mere alvorlige infektioner. Den nye type Coronavirus er ikke tidligere set hos mennesker. Det første tilfælde af 2019-nCoV blev fundet i Wuhan i Hubeiprovinsen i Kina. Virusset stammer sandsynligvis fra inficerede dyr og har derefter spredt sig til mennesker.\nI sværere tilfælde, lungebetændelse\nHvordan undgår mine kolleger og jeg at blive syge?\nVask hænderne hyppigt med vand og sæbe og tør dem grundigt med et papirhåndklæde.\nRens hænderne med et alkohol-baseret hånddesinficeringsmiddel, hvis der ikke er adgang til vand og sæbe.\nHold armen eller et papirhåndklæde for mund og næse, når du hoster eller nyser - smid lommetørklædet ud med det samme og vask hænder.\nUndgå at komme tæt på nogen, der har feber og hoste.\nHvis du har feber, hoste og åndedrætsbesvær, skal du søge læge så tidligt som muligt i sygdomsforløbet og informere plejepersonalet hvis du har været ude at rejse.\nUndgå indtagelse af rå eller ikke tilstrækkeligt opvarmede animalske fødevarer. Råt kød, mælk eller organer fra dyr skal håndteres omhyggeligt i overensstemmelse med god praksis for fødevaresikkerhed, så man undgår krydskontaminering med madvarer der ikke tilberedes ved opvarmning.\nVil du vide mere om vores håndhygiejneprodukter?\nKlik her for at se mere om;\nVores Hudpleje produkter\nPlakater med hygiejneinformation\nDesign eller download plakater\nLæs mere om håndhygiejne til din branche\nFor yderligere oplysninger besøg\nPlakat - Håndvask\nPlakat - Hånddesinficering


Panafrikansk nysgerrighed langs Nilen | Atlas Magasin\nPanafrikansk nysgerrighed langs Nilen\nThe Nile Project i koncert sidste år i Cairo. Foto: Matjaz Kacicnik\nVandet i Nilen skaber geopolitiske spændinger og krigerisk retorik i regionen. Men udforskningen af et fælles østafrikansk lydlandskab langs Nilen, søger at starte en musikalsk samtale på tværs af landegrænser. Afrikas mest interessante fusionsprojekt skaber skaber tværkulturel nysgerrighed langs Nilen. Den panafrikanske tanke har fået ny relevans gennem musik.\nPå et egyptisk regeringsmøde i juni sidste år opfordrede flere regeringsmedlemmer – der ikke vidste at mødet blev transmitteret direkte på egyptisk tv – den nu tidligere egyptiske præsident Mohammed Morsi til at sabotere det storstilede etiopiske dæmningsbyggeri på Den Blå Nil, the Grand Ethiopian Renaissance Dam. På mødet, der var indkaldt for at diskutere Etiopiens pludselige afledning af vandet i Den Blå Nil et par dage forinden, foreslog Yonis Makhyoun, lederen af det ultrakonservative Al-Nour parti, at Egypten skulle støtte rebelgrupper i Etiopien samt, som en sidste udvej, overveje helt at ødelægge dæmningen. Makhyoun uddybede, at Etiopien var en skrøbelig stat på grund af intens rebelaktivitet i landet og, at Egypten burde tage kontakt til rebellerne og bruge dem som et led i forhandlingerne med den etiopiske regering. »Hvis disse tiltag ikke er tilstrækkelige, så er der intet andet valg for Egypten end at spille det sidste kort og tilintetgøre dæmningen,« anbefalede Makhyoun. En uge senere understregede Morsi i en tale, at »Egypten vil forsvare hver en dråbe af Nilen med vores blod,« hvilket forstærkede den diplomatiske krise mellem Egypten og Etiopien og ledte til udbredte spekulationer om at en nordøstafrikansk vandkrig var under opsejling.\nCa. 60% af Nilens vand flyder fra Lake Tana i Etiopien igennem Sudan og til Egypten. De nylige stridigheder er kun de seneste i en lang historie af konflikter mellem de 11 lande i Nil-bassinet. Konflikter, hvis årsag typisk kan føres tilbage til en egyptisk nulsums-attitude i forhold til Nilen. Kun Egypten – og ingen andre Nil-lande – kan betros ansvaret for Nilen. Denne selvforståelse førte i 1821 til, at Egypten invaderede Sudan og i 1875 til en egyptisk besættelse af det østlige Etiopien. The Nile Water Agreements fra 1959 var guidet af samme paradigme og brugsretten til størstedelen af Nilens vand blev tildelt Egypten på bekostning af Etiopien, Uganda, Kenya og andre lande tættere på Nilens udspring.\nSiden sommeren 2013 er spændingerne mellem Egypten og Etiopien mindsket en smule. Alt imens er konstruktionen af Afrikas største dæmning fortsat med fuld kraft og ifølge den etiopiske regering er mere end 30% af dæmningen allerede færdigbygget. I november sidste år mødtes Egyptens midlertidige præsident, Adly Mansour, og Etiopiens premierminister, Hailemariam Desalegn, for første gang for at diskutere dæmningen, og selvom mødet ligesom efterfølgende møder mellem de to landes vandministre er endt uden reelle aftaler, så tegner det til, at både Egypten og Etiopien nu har indstillet sig på at løse Nil-konflikten på diplomatisk vis.\nMens de geopolitiske bølger er gået højt langs Nilen, så har en gruppe musikere forsøgt at skabe en alternativ platform for dialog mellem de 437 millioner indbyggere i de 11 lande, der deler Nilens ressourcer. I 2011 startede den egyptiske etno-musikolog Minas Girgis og den etiopisk-amerikanske sangerinde Meklit Hadero et partnerskab mellem musikere fra Nil-bassinet, The Nile Project, med det formål at introducere Nil-landenes befolkninger til deres nabolandes kulturer. I Januar 2013 arrangerede Girgis og Hadero det første Nil-møde for de udvalgte musikere i Aswan, Egypten, og senere på året blev The Nile Projects første album, Aswan, udgivet. I januar 2014 mødtes de 14 musikere igen, denne gang i Kampala, Uganda, hvor de i løbet af tre uger komponerede en række nye sange inspireret af Nil-bassinets diverse musikalske traditioner og instrumenter. I februar og marts har The Nile Project turneret Østafrika og til sommer følger en større Europa turne ligesom det ambitiøse projekts andet album, Jinja, snart er på trapperne.\nThe Nile Project er dog langt fra kun et musikalsk projekt. Sideløbende med turneen har projektet afholdt workshops på universiteter i Østafrika for at skabe en større forståelse for Nilens muligheder og udfordringer blandt unge i regionen. Udvekslingsprogrammer, online kurser, TEDxNile og kortfilmfestival er andre redskaber som Girgis, Hadero & co. vil tage i brug for at skabe tværkulturel empati og nysgerrighed blandt Nil-borgerne.\nDirekte adspurgt om, hvad der motiverede dem til at starte The Nile Project, fortæller de to initiativtagere:\n»Når du bor i Egypten, Etiopien eller Kenya, får du nemt indtryk af, at du ikke har andet til fælles med dine naboer langs Nilen end, at de også er afrikanere. Vi startede ikke The Nile Project pga. vandkonflikten, men fordi vi delte en nysgerrighed i forhold til hinandens musik, men mange af os havde ikke indset nødvendigheden af at forstå hvor meget vi har til fælles inden vandkonflikten mellem Egypten og Etiopien,« fortæller Minas Girgis, mens Meklit Hadero fremhæver forbindelsen mellem deres initiativ og 1950’ernes og 60’ernes panafrikanisme: »Med den afrikanske uafhængighedsbevægelses endeligt forsvandt også panafrikanismens relevans. Nu da Nil-bassinet atter er blevet en kilde til politiske spændinger, føler vi, at det er vigtigt at vise, at vi også kan gå hinanden i møde på en ’’panøstafrikansk’’ måde. Den panafrikanske tankegang har dermed fået en ny relevans.«\nThe Nile Project er langt fra det første afrikanske musikfusionsprojekt. Hvordan adskiller deres initiativ sig fra alle de andre samarbejder? »I mange fusionsprojekter er det typisk en persons musiktradition eller stil, der dominerer sangstrukturen, mens en anden person så improviserer henover strukturen. Det er for mig en overfladisk udveksling,« forklarer Meklit Hadero. Hun pointerer samtidig, hvordan Nil-mødet i Aswan var tilrettelagt helt anderledes. De første dage bestod af en række seminarer med musikere fra forskellige lande, først uganderne, så egypterne, kenyanerne, etiopierne, nubierne etc. Musikerne arbejdede derefter sammen i par, dernæst i trioer og så i grupper på 5-6 musikere, som præsenterede deres kompositioner ved mini-koncerter. Herefter udvalgte musikerne kollektivt de sange, som de ville arbejde videre med, og som efter et par hektiske dage blev præsenteret for et stort publikum ved koncerten i Aswan og senere blev til live-albummet af samme navn. Hadero sammenfatter processen som »en konstant udforskning af personlige og kulturelle relationer.«\nStrukturen for musikernes møde i Kampala i år var ifølge Girgis endnu mere eksperimentel. Hvor der i Aswan var meget fokus på at skabe et produkt – en koncert og et album – handlede mødet i Kampala mere om at få musikken til at lyde mere som en helhed frem for en sudanesisk sang, en kenyansk sang, en rwandisk sang etc. Girgis understregede samtidig, at tiden nu var inde for The Nile Project til at levere konkrete resultater: »I Aswan ville vi vise, at musikken kunne have den virkning som vi håbede på, nemlig at skabe tværkulturel nysgerrighed og forståelse og få folk til at åbne sig op og lære af deres Nil-naboer. Nu skal vi til at vise reelle resultater i Nil-landene, og det er derfor, at vores møde i Kampala og turné i Østafrika blev suppleret med workshops og online dialogfora, og derfor vi snart vil lancere den første Nil Pris.«\nAndreas Hansen står sammen med Karen Obling bag bloggen Addis Rumble, der fra Nairobi skriver om østafrikansk kunst og kultur.


Kom og smag på alkoholfrie øl og vine i Festugen - Folkestedet\n« Musikere fra Aarhus Jazz Orchestra & koret Stayin’ Alive\nHenrik ”Elvis” Busborg & the Devils, kl. 19.00-21.30, kr. 100,- »\nFolkesundhed Aarhus byder sammen med Folkestedet/Frivillighusene på en eftermiddag i festugens tegn, men med et tvist af sundhed. Kom forbi til en gratis øl- og vinsmagning med mulighed for at teste om det nu også smager sådan som du forestiller dig det.\nVi går sammen med dig på opdagelse i det alkoholfrie smagsunivers i festligt samvær på Folkestedet. Samtidigt får du også chance for få en snak om tobak og lidt med på vejen til at gøre festugens sidste weekend lidt sundere.


Smølfines verden: Cookies med havregryn, tranebær og citrus\nMmm, hidtil nogle af mine yndlingscookies, som jeg bagte i går som en lille gave til min faster og onkel, hvor vi spiste aftensmad og så deres nye hundehvalpe. Blandingen af citrusfrugterne, chokoladen og ingefær er helt perfekt, og både min far, faster, onkel og Jakob var helt tossede med dem, så de vakte virkelig glæde.\nDe kan klart anbefales og kommer fra min Aarstidernes livretter, samlede klassikere. Nu gav jeg de fleste af dem væk, men jeg må lige videregive en advarsel - jeg tror, de kan blive farlige og muligvis forsvinde alt for hurtigt, hvis man selv beholder dem alle sammen. ;-)\n(Hey, se forresten det flotte billede - vi brugte virkelig lang tid på at få lavet godt lys og alt muligt, for når de nu smagte så godt, fortjente de også et godt billede.)\nLækre cookies med tranebær, chokolade, appelsin, citron og ingefær.\nIngredienser (ca. 25):\n125 g. blødt smør (eller 50 g. becel/smør og 75 g. fromage frais)\n85 g. hvedemel\n100 g. grovvalsede havregryn\n75 g. tørrede tranebær\n1 tsk. fristrevet ingefær\n1 tsk. friskrevet appelsinskal\nRør det bløde smør/fromage frais sammen med brun farin. Bland herefter hvedemel, bagepulver og salt i. Rør æg i blandingen, indtil det er en jævn og ensartet masse.\nHak tranebær og chokolade groft og rør det i dejen sammen med havregryn, revet ingefær, appelsinskal og citronskal.\nPut dejen over på bagepapir og lav det til en pølse, som rulles ind i bagepapiret. Dette er nemmere, hvis man kun bruger smør, da massen så er mere fast, men resultatet blev også fint med fromage frais, som jeg brugte.\nKom pølsen i køleskabet i 1 time.\nSkær cookiedejen i skiver på ca. ½ cm hver og læg dem på en bageplade med bagepapir.\nBag kagerne i ovnen ved 185 grader varmluft i 12-15 minutter.\nAfkøl de færdige kager på en rist og nyd dem, for de er virkelig gode!\nIndsendt af Smølfine kl. 13:00\nEtiketter: Cookies, Kager, Opskrifter