Kloakmester i Them - find en autoriseret kloakmester i Them\nDu er her: Forside » Kloakmester Them\nKloakmester i Them\nGiver din kloak dig problemer? Trænger den til et kloakservice af en autoriseret kloakmester? Hvis du har brug for hjælp fra en autoriseret kloakmester i Them, kan du her på siden finde kontaktinformation på en lokal kloakmester.\nKloakservice i Them indbefatter opgaver som fx slamsugning, etablering af drænanlæg, kloakrenovering, kloakspuling, strømpeforing, nyanlæg af kloak og tv-inspektion. Der er selvfølgelig også mange andre typer af kloakarbejde, som en kloakmester i Them kan hjælpe dig med.\n21 63 10 33\n86 84 79 33\n20 24 79 74\nSøger du rådgivning eller hjælp fra en autoriseret kloakmester i Them, som kan assistere dig med sin erfaring og viden lige nu og her? I Them er der et helt enormt udvalg af dygtige kloakmestre med autorisation, som kan komme hjem til dig med kort varsel for at yde dig professionel hjælp til din kloak.\nDet kan en kloakmester i Them hjælpe dig med\nEn kloakmester i Them kan udføre mange forskellige former for kloakarbejde. Han kan blandt andet sørge for etablering af ny kloak, renovering af eksisterende kloak, kloakspuling, tv-inspektion, rottesikring, forsikringsskader, etablering af nedsivningsanlæg og andre former for kloakservice i Them.\nHusk altid at være obs på, at en fagmand skal være autoriseret for at udføre arbejde som kloakmester. Autorisationen kan man søge om at få hos Sikkerhedsstyrelsen efter at have bestået en praktisk og teoretisk eksamen. Det kan du læse meget mere om hos Danske Kloakmestre. På deres hjemmeside kan du også se de kloakmestre i Them, som er autoriseret og dermed godkendt til at udføre kloakservice i Them.\nDu kan også prøve at kontakte en kloakmester i Silkeborg, Bryrup eller Ry, hvis du ikke har held med at finde en autoriseret kloakmester i Them.\nKloakmester Oversigt gør det nemt at finde en kloakmester i Them, som kan løse problemerne med din kloak.


→ Køb Rionet online i dag → Se udvalget her\nEn masse internet selskaber tildeler nu et stort udvalg af billige løsninger til levering til rionet. En af de mest benyttede er nu om stunder at få leveret til et afhentningssted, fordi du dermed nemt kan hente din nyindkøbte vare når det passer ind i din hverdag. Fragttypen er nemlig særligt enkel, og mange gange endvidere den mindst kostelige mulighed for fragt.\nDu burde omvendt udse dig at få ordren sendt til din adresse eller til din arbejdsplads. Leveringsmetoden bliver somme tider lidt dyrere, men lige så vel i høj grad fleksibel for rionet online. Den mest billige type af levering vil dog altid være selv at hente pakken, som jo forudsætter at du er tæt på e-shoppens byggemarked, for eksempel Bauhaus, Silvan, Jem og Fix eller Harald Nyborg.\nFragtperioden på rionet er jo yderst aktuel hvis du har behov for din pakke om kort tid, så af den grund er det selvsagt fornuftigt at man ser det anslåede leveringstidspunkt for rionet. Masser af online virksomheder – herunder Jem og Fix, Silvan, Bauhaus og Harald Nyborg – tilsiger billig 1 dags fragt på adskillige produkter online, men som ikke desto mindre er regnet ud fra at bestillingen køres igennem forinden et fastsat klokkeslæt, med hensynstagen til at de sandsynligvis kan nå at få ordren afsted inden lagerpersonalet tager hjem.\nEn hel del outlets på nettet lover fragt uden beregning på rionet online, men for det meste er det så præmissen at du shopper for et bestemt beløb. Derudover skal man udvælge den mest letkøbte slags levering, hvilket tit vil være at få fragtfirmaet til at køre produkterne til en pakkeshop.\nStore byggemarkedskæder udlover afhentning hvor man handler billig rionet online og selv henter i byggecenteret. Eksempelvis Bygma, Harald Nyborg, XL-Byg, 10-4, Jem og Fix, Bauhaus, Stark, Silvan og Davidsen. Byggemarkederne yder blandt andet click-and-collect på rionet i følgende områder:\nRoskilde, Holstebro, Brøndby, Grenaa, Vejle, Allerød, Silkeborg, Aabenraa, Greve, Ishøj, Værløse, Nakskov, Charlottenlund, Hjørring, Frederiksberg, Glostrup, Ølstykke, Esbjerg, Virum, Kolding, Haslev, Søborg, Nyborg, Sønderborg, Ikast, Nørresundby, Brabrand, Højbjerg, Tilst, Vanløse, Korsør, Gentofte, Birkerød, Farum, Svendborg, Risskov, Jyllinge, Slagelse, Hvidovre, Nykøbing Falster, Randers, Aarhus, Næstved, Ballerup, Thisted, Skive, Hedensted, Aalborg, Albertslund, Middelfart, Brønderslev, Lystrup, Kokkedal, Køge, Lyngby, Nærum, Frederikssund, Herlev, Frederikshavn, Struer, Hobro, Hedehusene, Gladsaxe, Hørsholm, Horsens, Skanderborg, Åbyhøj, Frederiksværk, Stenløse, Rudersdal, Odense, Holbæk, Hillerød, Kalundborg, Rødovre, Varde, Lillerød, Ringsted, Helsingør, Vallensbæk, Brønshøj, København, Haderslev, Solrød Strand, Fredericia, Viborg, Vordingborg, Herning, Dragør, Taastrup, Valby, Rønne, Odder, og Tårnby, .\nClick-and-collect for rionet er muligt i alle regioner af Danmark: Jylland (Syddanmark, Midtjylland, Nordjylland, Vestjylland, Østjylland, Sønderjylland, Sydjylland), Fyn (Sydfyn, Vestfyn, Midtfyn, Østfyn, Nordfyn) og Sjælland (Amager, Falster, Midtsjælland, Vestsjælland, Østsjælland, Sydsjælland, Nordsjælland, Lolland, Bornholm, Hovedstaden).\nVed kig i søgedata fremstår det markant, at mennesker typisk søger efter eksempelvis billig rionet og køb rionet. Man ser desuden mange gange netshoppere efterspørge bl.a. rionet tilbud, rionet online og rionet priser, plus de velkendte byggemarkeder som Silvan, Jem og Fix, Stark, Harald Nyborg, Bauhaus, 10-4, XL-Byg, Bygma og Davidsen.\nDet er jo efterhånden særdeles gnidningsløst for almindelige dødelige at søge sig frem til tilbud på billige rionet online fra forskellige internet outlets, og altså har de fleste webbutikker ikke kunne slippe for at formindske priserne på rionet kolossalt, og ydermere love fragt uden omkostninger.\nTrods dette kan det stadigvæk være lønnende at tjekke nogle e-handler efter udsalg og tilbud på rionet online før du gennemfører dit køb, således at du er sikret at få fat i den skarpeste pris. Se ikke bare på de kendte byggemarkeder som Silvan, Davidsen, Bygma, Bauhaus, Stark, 10-4, Jem og Fix og XL-Byg.\nMan må blot ikke overse, at såfremt en e-handler tilbyder billige rionet online til en salgspris som kan ses som enormt fordelagtig, bør det i nogle tilfælde være et fingerpeg om en uægte webbutik. Bestillinger med betalingskort er på den anden side inkluderet i en vedtægt, der forsvarer dig som køber imod uærlige online forretninger.\nGenerelt anbefaler vi bestillinger med kort eller mobilbetaling. Som et alternativ burde du drage fordel af en løsning som fx ViaBill, for så vidt du vil afdrage pengene til rionet ude i fremtiden. Det tilbydes normalt i niche netbutikker, men ikke de kendte byggekæder som fx Bauhaus, 10-4, Bygma, Stark, XL-Byg, Silvan, Harald Nyborg og Jem og Fix.\nSes der på tallene er det markant, at netshoppere mange gange søger blandt andet rionet online og køb rionet. Foruden dette oplever vi typisk folk kigge efter blandt andet rionet tilbud, billig rionet samt rionet priser.\nTrustpilot præsterer faktisk sikre løsninger til at tyde ganske mange tidligere konsumenters kritik og derfor slår vi et slag for, at du analyserer online forretningens anmeldelser før du færdiggør din shopping med billige rionet online.\nFacebook frembringer derudover ganske passende genveje til at få en idé om netshoppens kundetilfredshed. Desuden møder vi faktisk online forhandlere som tilbyder folk at nedfælde en anmeldelse af købsoplevelsen, hvilket tillige burde bruges til vurdering af kundernes tilfredshed.\nFør folk bestiller billige rionet online i en shop kan de faktisk se på dens handelsvilkår, det er dog ofte et omfattende projekt, specielt med de velkendte byggemarkeder som 10-4, Jem og Fix, XL-Byg, Bygma, Silvan, Harald Nyborg, Davidsen, Stark og Bauhaus.\nEt andet alternativ er at se nærmere på om online butikken er støttet af e-mærket, hvilket skulle være et signal om at online virksomheden lever op til de gældende danske regler, samt at webshoppen fra tid til anden overværes af sagkyndige der forstår de gældende vilkår.\nDerudover giver det dig genvej til at blive assisteret, når du skulle få problemer ved dit køb af rionet. Udover dette er det anbefalelsesværdigt at man er omhyggelig omkring de elementære forhold der gælder for købet af rionet online, som eksempelvis hvilken ombytningsret online virksomheden tilsikrer.\nPå grund af dette er det samtidig relevant, at man til enhver tid beholder sin kvittering, så man en anden gang kan bekræfte sin bestilling af rionet, ligegyldig om man har bestilt fra Silvan, Bygma, Bauhaus, Davidsen, Stark, Harald Nyborg, Jem og Fix, 10-4 eller XL-Byg.


Mathilde Bentsen fra Nivå Gymnastikforening deltog i weekenden i de Nordiske Mesterskaber i idrætsgymnastik.\nMathilde er 13 år og træner 20 om ugen i Holmegårdshallen i Kokkedal. Her har hun sammen med sin træner Asia Litewka-Paprota arbejdet målrettet på at få finpudset sine øvelser frem mod det store mesterskab. Selvom forventningerne var høje, leverede Mathilde en næsten fejlfri konkurrence, og placerede sig sammen med juniorpigelandsholdet som nr. 4 i holdkonkurrencen. I den individuelle konkurrence kan Mathilde nu kalde sig nr. 14 i hele norden og anden bedste dansker.\nI slutningen af måneden gælder det Europamesterskaberne, som afholdes i Glasgow. Mathilde må derfor hurtigt tilbage i træningshallen og sommerferien må vente.\nLegesøndag er aflyst i dag den 10. juni, da der afholdes træningslejr i hallen. God søndag.\nByd velkommen til foreningens nye fuldtidsansatte aktivitetskoordinator og træner.\nDet er med stor glæde, at vi byder velkommen til Zakarias Hoskin.\nHan skal stå for koordinering af events, daglig drift samt undervise på flere af foreningens dygtige konkurrencehold. Ligeledes skal han arbejde videre med samarbejdet mellem skoler og daginstutitioner i Fredensborg kommune og Nivå Gymnastikforening.\nZakarias er 20 år og kommer fra Herlev. Han er vokset op med konkurrencegymnastik og har dannet sig viden og holdninger til sporten, som falder godt i spænd med foreningens grundværdier omkring gymnastisk udvikling.\nI løbet af de seneste år, har han dannet sig en forståelse for sammenhold og hvad det vil sige at bidrage til fællesskabet i gennem livet på efterskole og kostgymnasium. Dette er vi sikre på kan være med til at bibeholde et sundt og stabilt miljø i undevisningen.\nZakarias har en masse erfaring som både gymnast og træner. Han har gennem årene været træner hos GHG TeamGym Herlev og Svendborg Gymnastikforenings konkurrencehold. Han har deltaget i nationale og internationale konkurrencer i TeamGym både for klubhold og landshold.\nZakarias sætter stort fokus på den enkelste gymnasts kontinuerlige udvikling fra micro til senior, og derved vedvare foreningens røde tråd. Yderligere vil han sætte fokus på de tekniske og fysiologieske krav som sporten stiller for at få succesrige - og gode gymnastiske oplevelser.\nNivå Gymnastikforening glæder sig til samarbejdet med Zakarias.\nJunior 2. runde af forbundsmesterskaberne\nHold DM youth og junior\nSide 17 ud af 40


Positiv, negativ, måske - Etik.dk\nPositiv, negativ, måske\nHjemmetest for blandt andet hiv og kræft kan hentes på nettet og udføres i hjemmet. Men folk bør ikke have svar på, om de har en alvorlig sygdom, når de er alene, lyder det fra flere læger. -- Modelfoto:Scanpix.\n3. juli 2006, kl. 1:00\nMan skal ikke have svar på en kræft eller hiv-test, når man sidder alene derhjemme og ikke kan tale med en professionel om resultatet, lyder det fra flere læger, der mener, at hjemmetest for alvorlige sygdomme kan skabe unødig panik\nOpkaldet kom sent. Line Kølby var ved at pakke sammen efter en dags arbejde ved rådgivningstelefonen på AIDS-linien. Hun var egentlig på vej hjem, men den angste og paniske stemme i den anden ende af røret slog hurtigt fast, at det ikke var en af den slags henvendelser, man beder ringe tilbage.\n– Han var fuldstændig i panik og kunne næsten ikke tale sammenhængende, men blev bare ved med at sige, at hans liv var forbi. Det var et opkald, der adskilte sig markant fra dem, vi plejer at få. Folk er typisk roligere, men denne mand var helt desperat og ulykkelig, fortæller Line Kølby, der har arbejdet som rådgiver på AIDS-linien i fem år.\nI løbet af samtalen lykkedes det Line Kølby at finde ud af, at den unge mand, der var i starten af 20'erne, havde købt en hivtest over nettet. Han havde udført testen alene ved køkkenbordet i sin lejlighed og stik mod forventning fundet ud af, at han var hiv-positiv.\n– Det var derfor, han var så rystet. Han havde ingen omkring sig og anede ikke, hvordan han skulle forholde sig til resultatet. Og så var han helt overbevist om, at han havde fået en dødsdom, siger Line Kølby.\nHun forsøgte at forklare den unge mand, at test købt på nettet langtfra altid er til at stole på, og at han skulle have foretaget en ny prøve hos sin læge. Men Line Kølby kunne ikke komme igennem til manden, der var alt for panisk til at forstå, hvad hun sagde. Det eneste, hun kunne overbevise ham om den aften var, at han ikke måtte gøre noget dumt, inden de to kunne tale sammen igen den efterfølgende dag. Det lovede han, at han ikke ville.\nEksemplet ovenfor er ikke enestående, fortæller Line Kølby, der ligesom flere andre rådgivere og læger på det kraftigste advarer mod, at man tyer til hjemmetest fra nettet for at få svar på, om man lider af en alvorlig sygdom. Først og fremmest fordi hjemmetestene fra nettet er af svingende kvalitet og kan være helt upålidelige, men i særdeleshed fordi man ikke bør stå alene i sådan en situation.\n– Der er en grund til, at vi her i landet har en politik om, at man ikke skal have den slags beskeder, når man er alene. Vi giver heller ikke patienter nyheden om et alvorligt testresultat over telefonen, men inviterer dem ind til en konsultation. Og det er jo, fordi et menneske i den situation har brug for at tale med en fagperson, siger formanden for Praktiserende Lægers Organisation, Michael Dupont, og fortsætter:\n– Det værst tænkelige scenarium er jo, at en person vælger at springe ud fra en bro, fordi han tror, han er smittet med hiv og ikke kan overskue resultatet alene.\nHiv-testen er langt fra den eneste hjemmetest for alvorlige eller livstruende sygdomme, som bekymrede danskere med kun få klik med musen kan bestille over nettet. Internettet bugner nemlig med forskellige former for hjemmetest. Især på amerikanske sider kan man finde et bredt udvalg af alt fra test, der kan afsløre en begyndende alzheimer, til test der kan vise forstadier til bryst-, tarm- eller prostatakræft. På www.homehealthtesting.com reklameres der således for en bekvem, hygiejnisk og let anvendelig tarmkræftstest, der med en enkelt aføringsprøve og på kun fem minutter kan afsløre tegn på kræft i tarmen.\nOverlæge ved Odense Universitetshospital og tidligere medlem af Det Etiske Råd Kirsten Rasmussen er ligesom Michael Dupont dybt skeptisk over for hjemmetestene fra nettet.\n– En besked om, at man er disponeret for en bestemt sygdom, er jo vanskelig nok at kapere og tage til sig, når man får støtte fra professionelle. Men situationen er helt ulykkelig, når man står alene i situationen uden en jordisk chance for at forholde sig fornuftigt til resultatet, siger Kirsten Rasmussen.\nHun henviser til, at det er umuligt for en ganske almindelig borger at navigere i internettets enorme udbud af forskellige hjemmetest, og at det er let for det utrænede øje at blive snydt af en veldrejet reklame med løfter om hurtige og sikre test resultater.\nDet var også den besked, Line Kølby gav den unge mand, da han den efterfølgende dag ringede tilbage til hende på AIDS-liniens rådgivningstelefon. Hun havde sørget for at møde tidligt på arbejde dagen efter den unge mands desperate opkald, og sad klar ved telefonen, da han ringede. Denne gang var han mindre oprevet og til at tale med.\n– Han var faldet en smule til ro og var modtagelig for, hvad jeg sagde. Vi blev enige om, at han skulle opsøge sin egen læge og sørge for at få lavet en rigtig test. Jeg gentog flere gange, at han ikke kunne regne med en test fra nettet. Men det er svært at overbevise en mand om noget som helst, når han står og stirrer på et positivt resultat, siger Line Kølby og fortsætter:\n– Han var ikke, hvad man ville kalde i risikogruppen, og havde faktisk ikke haft nogen grund til at tro, at han var smittet. Det var en helt irrationel angst, der havde fået ham til at købe testen.\nIfølge Kirsten Rasmussen lukrerer internetudbyderne netop på folks stigende behov for at have kontrol over deres egen sundhedstilstand og på deres angst for at gå rundt med en sygdom uden at vide det.\n– Der er kommet stadig større fokus på forebyggelse frem for helbredelse, og der kan være stor fornuft i at gennemføre systematiserede screeninger for sygdomme, så længe de er tilrettelagt og udført af fagfolk. Men jeg tager stærk afstand fra den form for sundhedstjek, der markedsføres over nettet. Det er en kommercialisering af screeninger, der rejser en række etiske spørgsmål. For eksempel om man skal teste sig for sygdomme, man overhovedet ikke har grund til at tro, at man skulle have. Og om vi kan leve med, at de test, folk så finder på nettet, kan være fuldstændig upålidelige, siger Kirsten Rasmussen.\nAf de hjemmetest, der kan give svar på alvorligere sygdomme, er kun hiv-testen godkendt til salg i Danmark. Det er kun apotekerne, der har tilladelse til at føre testen, og indtil videre er der ingen danske apotekere, der har valgt at sætte produktet på deres hylder, lyder det fra Helle Jacobsgaard, farmaceut i Danmarks Apotekerforening.\n– Os bekendt er der ingen apotekere, der sælger hiv-testen, og det skyldes jo netop, at apotekerne vurderer, at så voldsom en besked er for vanskelig at håndtere på egen hånd, siger Helle Jacobsgaard.\nDet havde det i den grad været for den unge mand, der havde ringet til AIDS-linien. Og helt uden grund skulle det vise sig. Der gik en uge, før han igen ringede til Line Kølby – denne gang med gode nyheder. En test hos lægen havde vist, at manden ikke var smittet med hiv. Hjemmetesten, han havde fundet på nettet, var enten defekt, eller også havde han udført den forkert.\n– Han var lettet, men alligevel var det, som om han ikke rigtig turde stole på resultatet. Når man én gang har oplevet at få et positivt resultat, sidder det i én som en nagende tvivl. Sådan var det også for ham, og jeg er helt sikker på, at han har ladet sig teste flere gange siden. Og det er jo frygteligt, at et ungt raskt menneske skal gå rundt og føle sig syg eller udsat, bare fordi han har taget en tvivlsom test, han har fundet på nettet, siger Line Kølby.\nDet kan man teste sig selv for\n**Disse test findes i dag. En del af dem kan købes på det danske marked, mens resten kan rekvireres over nettet:\n**Graviditet, ægløsning, klimakterium, sædkvalitet, blodtype, blodsukker, blodtryk, kolesterol, urinvejsinfektion, halsbetændelse, leverbetændelse, klamydia, mavesår, gigt, fødevareallergi, nikkelallergi, hiv, visse cancerformer, Alzheimers. Fakta\nVi undersøger os selv og kommer til "syn" hos lægerne livet igennem. Men hvad gør det ved os som mennesker, at vi kun er raske, til det modsatte er bevist? I en serie artikler sætter Kristeligt Dagblad fokus på den stigende brug af forebyggende sundhedsundersøgelser.\nEt prik i fingeren, en dråbe blod og det rette testsæt kan afsløre en hiv-virus, lyder det på nettet. Men ikke alle test er pålidelige, og nogle kan være svære at udføre korrekt. -- Foto:Scanpix.


Der er håb om en fornuftig Brexit-aftale alligevel - FiskerForum.dk\nEU-forslag skal hjælpe danske fiskere efter Brexit\nBrexit-farcen fortsætter - afstemning udskudt\nFor over to år siden, stemte over 30 millioner stemmeberettigede briter Storbritannien ud af EU. Med en »Leave or stay« afstemning torsdag den 23. juni 2016, blev fordelingen følgende, at 51,9 procent (17,4 mio vælgere) sagde leave og altså nej til fortsat medlemsskab af EU, hvorimod 48,1 procent (16,1 mio vælgere) ønskede at blive i EU samarbejdet.\nBriterne vovede sig dermed ud på en ensom og farefuld færd, ingen tidligere havde vovet. Med artikel 50 i hånden, en aftale underskrevet af samtlige EU´s medlemsstater ved Lisabon-traktaten i 2009, indeholdende 5 meget specifikke paragraffer, der giver hver af parterne, Storbritannien og EU, to år til at nå til enighed om exit-plan.\nDe fem paragrafer ser således ud:\nEnhver medlemsstat kan beslutte at trække sig tilbage fra Unionen i overensstemmelse med sine egne forfatningsmæssige krav.\nEn medlemsstat, der beslutter at trække sig tilbage, underretter Det Europæiske Råd om sin hensigt. I lyset af retningslinjerne fra Det Europæiske Råd forhandlinger Unionen og indgår en aftale med denne stat, der fastlægger ordningen for dens tilbagetrækning under hensyntagen til rammerne for dets fremtidige forhold til Unionen. Denne aftale skal forhandles i overensstemmelse med artikel 218, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Rådet træffer afgørelse med kvalificeret flertal på Unionens vegne efter at have opnået samtykke fra Europa-Parlamentet.\nTraktaterne ophører med at gælde for den pågældende stat fra datoen for ikrafttrædelsesaftalens ikrafttræden eller i mangel heraf to år efter meddelelsen i stk. 2, medmindre Det Europæiske Råd i samråd med medlemmet Berørte stat beslutter enstemmigt at forlænge denne periode.\nMed henblik på stk. 2 og 3 deltager medlemmet af Det Europæiske Råd eller Rådet, der repræsenterer den tilbagetagende medlemsstat, ikke i drøftelserne i Det Europæiske Råd eller Rådet eller i afgørelser vedrørende det.Et kvalificeret flertal defineres i overensstemmelse med artikel 238, stk. 3, litra b), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.\nHvis en stat, der har trukket sig tilbage fra Unionen, anmodes om at genforene, er dens anmodning underlagt proceduren i artikel 49.\nPåfaldende var det på afstemningsdage, at Skotland med shetlandsøerne og orkneyørene stemte for, med et flertal på 62,0 procent mod 38,0 procent, der tydeliggjorde, at man ønskede at blive i EU. Ligeledes valgte Nordirland også at blive i EU med 55,8 procent mod modstandernes 44,2 procent.\nI disse dage indledes de sidste forsøg fra Theresa Mays side, at forhandle en Brexit-aftale igennem med EU-medlemslandene.\nForhandlingerne står lige nu som nedenfor beskrevet:\nEuropa-Kommissionens formand Jean-Claude Juncker siger, at der er sket tilstrækkelige fremskridt i Brexit-forhandlingerne. Så en aftale skulle være indenfor rækkevide.\nTheresa May forsikre i disse dage om, at Brexit-aftalen sikre »ingen hård grænsedragning« mellem Irland og Nordirland. Håbet her er ligeledes lysegrønt.\nRegningen for Storbritanniens anslåede skilsmisse ligger antageligt mellem £ 35 mia. og £ 39 mia.\nStatsministre roser alle PM's »bemærkelsesværdige« præstation\nDerimod mener UKIPs Nigel Farage, at det er ydmygende for Theresa May.\nOg på negativ siden, mener labour-lederen Jeremy Corbyn at der endnu ikke har været noget ægte gennembrud i forhandlingerne.\nHvorimod EU-forhandler Michel Barnier kalder det et »vendepunkt« i forhandlingerne, men advarer desuden om hårdt arbejde fremadrettet, til den endelige aftale foreligger.\nMasser af positive tanker og ros til Theresa May fra de europæiske ledere, som alle er interesserede i en Theresa May Brexit, istedet for Boris Johnsons mere uforsonlige linje, der kun forlanger et »Clean Cut« til EU.\nDer er håb om en fornuftig Brexit-aftale alligevel - del gerne


Skal jeg bekymre mig om sikker e-mail? | CaseWare\nHome > Nyheder - log ind for at læse alle nyheder > Skal jeg bekymre mig om sikker e-mail?\nDet helt korte svar er ja. For du skal altid være bekymret og opmærksom på at have en god og sikker e-mail kommunikation, og huske at være skarp på, om du efterlever de krav der stilles til udveksling af personfølsomme og personhenførbare oplysninger. I den sammenhæng skal du også vurdere om den kommunikationsform du anvender med kunden, overholder de normale, og i visse tilfælde skærpede krav.\nDu skal også sikre dig, at det system du bruger til den følsomme kommunikation, overholder disse krav og standarder, og det kan være bekymrende svært at få det egentlige overblik over hvilke brugbare systemer der er at vælge imellem og hvilke processer du skal etablere.\nI CaseWare Cloud foregår al udveksling af dokumenter og kommunikation med din kunde via den indbyggede forespørgselsfunktion. Den understøtter sikker kommunikation, da det er kunden selv der uploader deres dokumenter direkte til CaseWare Cloud via en krypteret forbindelse. På den måde sikrer du, at der ikke er e-mails der går tabt, eller information, der ender i et spamfilter, eller værre endnu, ender hos en intetanende kollega, der videresender den til endnu en intetanende kollega osv..\nVia løsningen kan både du og kunden med det samme se at filen er uploadet. Via chat-mulighederne kan du kommunikere live med kunden, når det er relevant. Den dialog der er tilknyttet, bliver udført og gemt permanent i CaseWare Cloud. Dermed har alle relevante parter adgang til den efter behov, f.eks. om 12 mdr. når dialogen med kunden skal genoptages.\nDen gode nyhed er derfor, at hvis du anvender CaseWare Cloud, så opfylder du helt automatisk de nødvendige systemkrav. Du kan dermed slippe nogle af dine bekymringer og rette dit fokus og dine kræfter mod områder hvor de skaber mere værdi for din forretning.\nLæs mere om CaseWare Cloud og sikker kommunikation i Kundetjek app'en.


Svampefarvning med tøndersvamp | Lones Naturværksted\nformidlerlone / 02/03/2016\nTøndersvamp ( Fomes fomentarius ). Nogle gange er den højere end bred og andre gange omvend. Den kan blive op til 50 cm bred, 25 cm høj og 25 cm udstående. Og der kan være ret mange af dem samme sted!\nTøndersvamp kan være stenhårde at save i. De her havde ligget nogle måneder og var godt tørre. Så der var det en overkommelig proces. Både skiver og savsmuld kom med i gryden. Omkring et par kilo, nok til at fylde en almindelig suppegryde.\nVandet blev ret hurtigt kaffebrunt og jeg var optimistisk. Det fik lov til at stå og koge en times tid.\nGarnet inden farvning. Noget hvidt og gråt uld, som havde været simret i alun en times tid. Samt garn i lyst og mørkt grå, som ikke havde fået alun. Hovedsagligt fordi jeg ikke havde mere. Og så fordi jeg kunne huske at det ikke var nødvendigt med nogle svampe, men jeg kunne ikke huske hvilke.\nDa jeg tog svampene op, havde det stykke uld jeg havde lagt i som test, fået en flot nøddebrun farve – foto nederst på siden. Men der var ikke så meget vand, selv om jeg prøvede at vride svampene. Så vandet måtte fortyndes, hvorefter det hele simrede videre en times tid.\nResultatet blev dog ret kedeligt. Jeg fik skaffet noget alun fra Myrsale og så fik halvdelen af garnet en omgang mere, sammen med lidt ekstra svamp direkte i gryden.\nJernslagger fra smedjen, som også skulle gøre farven mørkere. Jeg fejede det lidt sammen, der var.\nDen del af ulden, der havde fået en ekstra ekstra farve, blev lagt i jernopløsningen omkring fem minutter. Jeg syntes nu ikke det gav så meget. Men måske det var for lidt jern.\nGarnet færdigt, fra venstre:\nDet mørkegrå ufarvet. Mørk grå, en time. Mørk grå, to timer.\nLys grå, to timer. Lys grå, en time. Lys grå ufarvet.\nUlden færdigt, fra venstre:\nDen prøve, der var med svampene fra start.\nHvid uld, to timer. Hvid uld, en time.\nGrå uld, to timer. Den har en meget lille anelse grønlig farve.\nStrømpegarn, lyst gråt to timer og en time. Det er 20% nylon og 80% uld.\nKonklusion: Det er muligt at få nogle mørkebrune farver med fyrsvamp, der skal bare meget svamp i forhold til uld. Ellers får det nogle standart gullig/grønlig farver på hvidt og gråt uld. Men udmærket løsning her om vinteren, når der ikke er så meget andet.\n02/03/2016 in Alle blogindlæg, Farvestof, Naturhåndværk, Uld/hør/nælde. Tags: alun, fyrsvamp, garn, nylon, strømpegarn, svampefarvning, tøndersvamp, uld\n← Pastelpåskeæg med plantefarve\nFyldninger i kuksa →\n3 thoughts on “Svampefarvning med tøndersvamp”\nPingback: Svampefarvning med randbæltet hovporesvamp | FormidlerLone


Bose Soundbar 700, soundbar med QuietPort-teknologi\nDen Bose Soundbar 700 er en high-end soundbar med et sofistikeret design og god lydkvalitet . Vi kan sige, at det er den "store søster" til Bose Soundbar 500. Den har et dejligt hærdet glasdæksel, ADAPTiQ-lydkalibreringssystem og QuietPort-teknologi. Derudover er den kompatibel med de fleste musikstreamingtjenester, såsom Spotify eller Amazon Music. Den kan suppleres med subwooferen og de trådløse satellithøjttalere fra Bose, hvilket er i stand til at danne et komplet 5.1 sæt uden kabler.\nDet er en del af den nye familie af smarte højttalere og soundbars fra Bose, der er i stand til at styre alle enheder med en enkelt applikation. Derudover tilbyder den god forbindelse, kompatibel med 4K-signaler. Bose Soundbar 700 sælges allerede i specialbutikker til en pris på 900 euro, inklusive Gaplasa-onlinebutikken. Vi vil kende dens egenskaber.\nBose Soundbar 700 datablad\nType Sound bar\nHøjttalere 7 brugerdefinerede drivere, rig bas, bred lyd\nMaksimal effekt -\nSurround-teknologi Dolby Digital og DTS\nBaghøjttalere Bose Surround-højttalere (valgfri)\nForbindelser HDMI, optisk TOSLink, USB\n4K gennemgang Ja\nTrådløs forbindelse WiFi og Bluetooth\nTrådløs subwoofer Bose basmodul 500 (valgfri)\nAndre ADAPTiQ lydkalibreringssystem\nDimensioner (bar) 97,8 x 5,72 x 10,8 cm (bredde x højde x dybde)\nVægt (bar) 4,7 kg\nUdgivelses dato Ledig\nPris 900 euro\nElegant og i to farver\nBose Soundbar 700 soundbar har et smukt design, der kombinerer metal og glas. På forsiden har vi en metallisk akustisk gitter uden synlige knudepunkter . Det flyder rundt i hele soundbaren og giver det et imponerende look.\nØverst i baren finder vi en hærdet glasfinish . Glasset giver det en skinnende finish, der ser endnu mere premium ud. Berøringsknapperne på en af siderne går helt ubemærket hen og bevarer dermed æstetikken i det hele.\nBose Soundbar 700 fås i sort og hvid . Dens fulde dimensioner er 97,8 x 5,72 x 10,8 centimeter. Det vil sige, den har en højde på 5,72 centimeter, noget som vi skal tage i betragtning, når vi placerer den foran fjernsynet.\nDet er også kompatibelt med vægmontering , men til dette bliver vi nødt til at bruge Bose Soundbar Wall Bracket. Denne adapter, der ikke er inkluderet, giver dig mulighed for at montere soundbaren flugt med væggen.\nFor at forbinde det til tv'et kan vi bruge HDMI ARC- indgangen eller en optisk digital indgang . HDMI-forbindelsen understøtter 4K Pass-through- og eARC-systemet (Enhanced Audio Return Channel). Endelig inkluderer den også en USB-forbindelse.\nDesignet til den bedste lyd\nBose er en specialist producent af lyd, så deres produkter lyder godt. Bose Soundbar 700 er udstyret med syv lavprofilerede specialdesignede drivere, der leverer skarp, klar lyd i et meget tyndt design.\nDet har også PhaseGuide-teknologi , der bruger små transducere til at dirigere multiretning lydstråler. Disse bruges til at opnå en mere rummelig lyd, hvilket giver en følelse af, at lyden kommer uden for baren.\nOg til en kraftigere bas bruger Bose Soundbar 700 QuietPort-teknologi . De forsænkede porte på soundbaren anvender et robust stykke skærm for at reducere støj, mens der udsendes mere lyd gennem en mindre åbning. Således, som vi sagde, opnås dyb bas, men uden forvrængning.\nTil al denne teknologi skal vi tilføje ADAPTiQ-lydkalibreringssystemet . Dette optimerer soundbarens akustiske ydeevne baseret på de unikke egenskaber i det rum, hvor den er placeret.\nBose Soundbar 700 kan nu købes i butikker specialiseret i lyd- og videosystemer til en officiel pris på 900 euro .


Skriveborde med fast højde - Inventarland\nHer vises vores udvalg af skriveborde med fast højde i moderne minimalistisk design, der passer ind i de fleste private hjemmekontorer eller arbejdspladser.\nEn af fordelene ved at vælge faste skrive borde, frem for et rigtigt hæve sænkebord er, at du får et enkelt bord. Det ser knapt så kontoragtigt ud, du slipper for ledningsrod, og du har et fint bord som også kan bruges til andre ting. Husk og bestil en montage sammen med bordet. Du finder montage under hvert produkt.\nSkrivebord Monik Round 70x120\nMed flotte runde ben\n1.799,00 kr As low as 2.248,75 kr 2.690,00 kr\nSkrivebord Monik Round 70x140\n1.899,00 kr As low as 2.373,75 kr 2.760,00 kr\nSkrivebord Monik Round 70x160\n1.999,00 kr As low as 2.498,75 kr 2.920,00 kr\nSkrivebord Monik Round 70x180\n2.299,00 kr As low as 2.873,75 kr 3.460,00 kr\nSkrivebord Monik A 70x120\nMed slidstærk decor laminat\n1.799,00 kr As low as 2.248,75 kr 2.590,00 kr\nSkrivebord Monik A 70x140\n1.899,00 kr As low as 2.373,75 kr 2.660,00 kr\nSkrivebord Monik A 80x160\n1.999,00 kr As low as 2.498,75 kr 2.960,00 kr\nSkrivebord Monik A 80x180\n2.199,00 kr As low as 2.748,75 kr 3.180,00 kr\nSkrivebord Monik A 120x160, venstre\n2.899,00 kr As low as 3.623,75 kr 4.340,00 kr\nSkrivebord Monik A 120x180, venstre\n3.199,00 kr As low as 3.998,75 kr 4.790,00 kr\nSkrivebord Monik A 120x160, højre\nSkrivebord Monik A 120x180, højre\nSkrivebord Monik U 70x120\nSkrivebord Monik U 70x140\nSkrivebord Monik U 80x160\nSkrivebord Monik U 80x180\nBord Organic 70x140\n6.799,00 kr As low as 8.498,75 kr 10.240,00 kr\nBord Organic 70x160\n7.299,00 kr As low as 9.123,75 kr 10.980,00 kr\nBord Organic 80x160\n7.999,00 kr As low as 9.998,75 kr 12.060,00 kr\nBord Organic 80x180\n8.799,00 kr As low as 10.998,75 kr 13.090,00 kr\nBord Organic Multi 90x160x74h\nSlidstærk decor laminat bordplade\n8.999,00 kr As low as 11.248,75 kr 12.499,00 kr\nBord Organic Multi 90x180x74h\n10.499,00 kr As low as 13.123,75 kr 13.299,00 kr\n13.999,00 kr As low as 17.498,75 kr 17.599,00 kr\n14.499,00 kr As low as 18.123,75 kr 18.899,00 kr\nBord Organic Multi med hjul 90x160x74h\n11.999,00 kr As low as 14.998,75 kr 15.999,00 kr\nBord Organic Multi med hjul 90x180x74h\n12.999,00 kr As low as 16.248,75 kr 16.799,00 kr\n13.999,00 kr As low as 17.498,75 kr 21.099,00 kr\n16.999,00 kr As low as 21.248,75 kr 22.399,00 kr\nSkrivebord HAY CPH 90, eg\nEgetræ og linoleum\n4.560,00 kr 5.700,00 kr\nSkrivebord HAY CPH 90, sort\nSort egetræ og linoleum\nSkrivebord HAY CPH 90, valnød\nValnød og linoleum\n5.760,00 kr 7.200,00 kr\nSkrivebord HAY CPH 190, eg\nEgetræ og træfinér\n6.020,00 kr 7.525,00 kr\nSkrivebord Saturn, hvidt\n1.249,00 kr As low as 1.561,25 kr 1.699,00 kr\nSkrivebord Merkur, eg\nPulverlakeret metal ben\nStel i sort eller natur\n1.400,00 kr As low as 1.750,00 kr 1.697,38 kr\nKlassik og elegent desgin\n3.999,00 kr As low as 4.998,75 kr 4.986,85 kr\nKan fåes i sort eller egetræslook\n499,00 kr As low as 623,75 kr 894,73 kr\nSkrivebord med fast højde eller hæve sænke skrivebord? Før du vælger skrivebord til dit kontor, arbejdspladsen eller hjemmet, er det vigtigt først at klarlægge dine behov. Skal skrivebordet bruges i op til 7-8 timer hver dag, bør du vælge et fleksibelt hæve sænkebord. Men har du brug for et bord, du kun sidder ved i max 3 timer i træk, eller et arbejdsbord, du ofte går til og fra, så kan et skrivebord med fast højde sagtens være en god løsning til dig.\nSe også oversigten over alle vores skriveborde her.\nVores Monik skrivebords serie består af gode solide borde med lette skrå ben, og slidstærk decor laminat bordplade - bordene fås i følgende varianter:\nMonik Round, hvor bordpladen har afrundede hjørner og rundt stel.\nMonik med bordplade med rette hjørner samt firkantet stel.\nDerudover fås Monik med højrevendt eller venstrevendt skrivebord, som giver ekstra bordplads og passer godt i et hjørne. Alle Monik skriveborde er med dobbelt sav under bordplade for bedre stabilitet.\nBordpladerne fås fra 70x120 cm til 80x180 cm. Der er derfor god mulighed for, at et af vores faste skriveborde passer til dit hjemmekontor eller arbejdspladsen.\nEn fordel ved at vælge et fast skrivebord er, at du får et enkelt bord, som kan bruges som kontorbord, men også et fint bord, som kan bruges til andet.\nDu kan både få et lille skrivebord, som måler 70x120 cm, men vi har også større skriveborde helt op til 80x180 cm.\nSerie af gode solide skriveborde\nVores serie af skriveborde, Monik, består af gode solide borde med lette skrå ben og en slidstærk bordplade. Du får et stilrent bord, der kan tilpasses de fleste indretninger. Klik ind på de forskellige borde og se miljøbilleder.\nMonik findes i et stort udvalg af størrelser og i 3 forskellige typer, alle med god stabilitet, som vi kan stå 100 % inde for. Du kan vælge en farvekombination på bordben og bordplade, så skrivebordet passer til din øvrige indretning.\nVi har også et udvalg af skriveborde med skuffer, som giver god mulighed for opbevaring. Et skrivebord med skuffer ser flot ud på hjemmekontoret eller his du har kontor i stuen. Her kan du vælge mellem et moderne skrivebord i træ eller et klassisk hvidt skrivebord med sorte ben.\nLad os klare levering og montering\nØnsker du dit nye skrivebord monteret, kan det tilkøbes. Husk at tilvælge montering, inden du lægger skrivebordet i kurven.


Samarbejde med Universal Music Sverige - KERSTIN FLORIAN\nSamarbejde med Universal Music Sverige\nVi er meget glade for at have indledt et samarbejde med Universal Music Sverige. Vi håber på at kunne udbrede vores fantastiske varemærke til en helt ny branche og på den måde nå ud til flere personer med vores budskab om naturlig hudpleje til krop og ansigt samt vores livsstilsfilosofi, der er inspireret af de fire hjørnesten inden for spa & wellness.\nUniversal Music er Sveriges og verdens førende pladeselskab, og de er repræsenteret i hele 71 lande. Universal Music Sverige er 100 % ejet af Universal Music Group. Herunder findes der en række succesfulde og klassiske pladeselskaber som blandt andet Motown, Interscope, Stockholm Records, Def Jam, Polar, Verve og Deutsche Grammophone. De har en imponerende liste af verdensstjerner, og mange af vores svenske artister er også hos Universal.


Om hundeudvalget - Hjallerup Jagtforening\nFor tiden har vi 3 træningsprogrammer om året, vintertræning, forårstræning og efterårstræning, og alle der vil træne en jagthund kan være med - dog med den begrænsning, at vi kun kan være ca. 40 hunde forår og efterår pga. antallet af instruktører, og ca. 20 hunde i ridehal om vinteren pga. pladsen. Hvis det bliver nødvendigt at udelukke nogen (hvad det endnu ikke har været), vil vi som udgangspunkt vælge at lade foreningens medlemmer være med.\nForår og efterår er træningen opdelt i grunddressur for de helt uerfarne hunde og apporteringskurser for de mere øvede (åben klasse og veteraner). Der lægges ikke meget vægt på forberedelse til konkurrencer, men vi har dog en afsluttende prøve hvor der udtages hunde til kommunemesterskab og prøven i Dorf.\nGrunddressur for unge/uerfarne hunde:\nFor unghundene lægges der specielt vægt på grunddressur, herunder også begyndende apporteringsøvelser, og vi får normalt også tid til at lade hundene prøve at komme en eller to ture til søen hvor vi finder ud af om der er nogen der har vanskeligheder med det våde element.\nUd over grunddressuren er der masser af pauser hvor de unge hunde får tid til at sunde sig ovenpå øvelsere, disse bruger vi til at snakke om eventuelle problemer der er med hundene, og der er rig mulighed for at kursister kan stille alverdens spørgsmål som vi forhåbentlig kan være behjælpelige med at finde svar på.\nApporteringskurser for åben klasse og veteraner lægges der primært vægt på de jagtrelevante øvelser, hvor der indgår apportering på land og vand, frit søg og dirigering - derudover har vi også de sidste par år haft en del slæb med på programmet. Vi anvender så mange forskellige vildtformer som det er muligt at fremskaffe til øvelserne. Det forventes at kursisterne der ofte går sammen 2 og 2 eller 4 og 4 selv kan håndtere at cirkulere mellem de opstillede baner, selvfølgelig efter en kort instruktion. Der vil dog altid være nogen man kan gå til hvis man har spørgsmål eller problemer med enkelte momenter.\nHer bruger vi en hyggelig dag på at se hvem der har fået de bedste hunde ud af det i løbet af forårets dressur kursus. Det foregår under uhøjtidelige former, og alle hunde der har deltaget i forårstræningen kan deltage. Husk: selv om ikke alle kan vinde, kan alle få en fin dag ud af det!\nVi er tre foreninger der dyster om kommunemesterskabet, nemlig Asaa, Bolle/Try og Hjallerup Jagtforening. Vi stiller med hver sit hold bestående af to unghunde, to åbenklasse samt en veteran. Der kæmpes så i disciplinerne: lydighed, apportering, (slæb for åben/vet klasse) og vandarbejde. Det er også muligt for alle hunde at stille op til den individuelle prøve til kommunemesterskabet, så vær opmærksom på indbydelsen hertil.\nPrøven i Dorf:\nDenne prøve er en samlet prøve for de bedste hunde, som er medlem af Foreningen af Nordjyske Dressurkurser, i alt ca. 30 foreninger. Hundene er udtaget i lokalforeningerne, og der er tilmeldt ca. 75 hunde. Bedømmelsen er ekstra skærpet denne dag, og der dømmes på højde med anerkendte prøveregler. I unghunde- og åbenklasse deles præmier ud til de seks bedst placerede hunde og i veteranklasse til bedste hund.


Gittes træningsblog: Zissi's træning\nOnsdag morgen satte jeg to porte slalom op. Og så startede jeg næsten forfra med 2 x 2 slalom. Bare lige for at repetere. Jeg sendte hende ind fra forskellige vinkler, og hun viste stor forståelse for øvelsen. Om eftermiddagen, da jeg kom fra arbejdet, så trænede vi et par minutter igen. Denne gang forkuserede jeg på at jeg skulle være i løb, når Zissi løb ind i slalom. Igen trænede vi de forskellige vinkler. I løbet af aftenen var jeg ude et par gange og træne slalom på de 4 pinde. Jeg forsøgte mig også med lidt balance træning. Op og nedgangen fra balancen blev lagt i forlængelse af hinanden på jorden. Og så blev Zissi ellers belønnet for bare at være på balancen og gå hen ad den. Jeg træner max. 5 minutter ad gangen.\nTorsdag aften havde jeg aftalt at mødes i Ringsted sammen med Dorthe, Mette og Inge. Vi satte en bane op med på hjul og pose. Og med mulighed for at skifte bag om hunden ved spring.\nDa Zissi så posen strøg hun afsted og tog den i fin stil - imponerende lille hund. Hjulet havde hun lidt problemer med i starten, da det er lidt højere end det hos Kate og Knud. Så hun skulle springe lidt højere, men det fik hun alligevel hurtigt styr på. Jeg fik introduseret hende til skift bagved. Her er en lille video fra træningen. Hun løber imellem hjulet og rammen i første forsøg, derfor tager vi den om.\nJeg havde også de to porte slalom med. Dem satte jeg op ved siden af banen og så trænede vi med forstyrelser. Det var lidt svært for Zissi at holde koncentrationen.\nJeg fik også trænet lidt med Zinnia. Og hun kørte bare super godt. Hun lavede nogen ret svære passager, som hun udførte super flot og hurtigt.\nFredag morgen havde jeg et slalom træningspas med Zissi. Her satte jeg de to porte med lige og jeg tilføjede et spring.\nEfter arbejde satte jeg 4 pinde fra den rigtige slalom i forlængelse af de 4 løse pinde. Første port blev stillet lidt skråt. I løbet af aftenen havde jeg så flere 5 minutters træningspas, hvor jeg stille og roligt fik tilføjet mere og mere af den almindelige slalom. Til slut Tog hun hele slalomen incl. svære indgangsvinkler :-)\nDe 16 dage, da jeg lærte Zissi slalom i første omgang, der havde jeg mest fokus på at hun skulle lære at løbe en slalom og derfor fokuserede jeg ikke så meget på indgangene. Det har jeg så lagt mere vægt på nu.\nLørdag formiddag havde jeg aftalt med Kate, at jeg ville deltage i deres træning med Zissi. Der var sat to baner op og der var slalom på dem begge. Hjulet og posen var der heldigvis også. Feltforhindringerne forsøgte vi os ikke med. Det venter vi lige med. På den ene bane var der en start hvor man skulle tage imod over spring nr. 2 og så sætte hunden ind i en 90 graders slalom indgang. Jeg tænkte hvorfor ikke prøve... Og Zissi susede let og elegant hen og tog slalomen fejlfrit... :-)\nEllers fokuserede jeg mere på den anden bane, hvor man kunne få nogle gode flydende løb og træne fart og skift og selvfølgelig slalom. Det var ikke ret mange gange Zissi fejlede i slalom. Hun har virkelig fået en god forståelse for slalom.\nLørdag eftermiddag kom mine forældre. Min far skulle så også prøve at træne lidt slalom i haven med Zissi. Og hun strøg bare afsted og løb slalom super flot.\nHun er virkelig en skøn hund at arbejde med. Og jeg har aldrig arbejdet med en hund, der er så lærenem og arbejdsvillig. Jeg glæder mig rigtig meget til at skulle debutere til stævne med Zissi. Hun er tilmeldt til stævnet i Vejen i midten af august og vil også blive tilmeldt til stævnet i albertslund weekenden før. Vi stiller kun op i springklasserne\nIndsendt af Gitte Hoffmeister kl. 08.19\nEtiketter: 2x2 slalom, agility, video, Zissi


Nye tal fra Forbrugerombudsmanden viser, at forbrugere i stigende omfang henvender sig om elselskabernes forretningsmetoder. Især tre selskaber skiller sig ud.\nOffentliggjort: 18.09.18 kl. 12:02\nTrods de seneste års advarsler fra Forbrugerombudsmanden til en lang række selskaber, der sælger el til forbrugere og virksomheder, stiger antallet af henvendelser og klager over selskabernes forretningsmetoder. Det er lige fra vildledende markedsføring, uanmodede henvendelser, manglende fortrydelsesret og forskellige omstændigheder, når selskaberne indgår aftaler med kunder.\nDet viser nye tal og en oversigt fra Forbrugerombudsmanden, som EnergiWatch har fået aktindsigt i.\n"Energibranchen har stadig meget at arbejde med"\nKundeambassadør skal stoppe mistillid i Blue Energy\nNi ud af ti klagere over tele- og elsælgere får medhold\nEl-branchens "hurtige" sælgere får løftet pengefinger\nKonkurrencen i elmarkedet er stadig i slæbesporet


Abysstar Snorkelsæt - Corfu til dit næste dyk\nForside / Butik / Dykkermasker & snorkler / Abysstar Snorkelsæt – Corfu\nVarenavn: Abysstar Snorkelsæt – Corfu\nVare ID: 9186\nMange leder efter den billigste Abysstar Snorkelsæt – Corfu på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: Gå til shop\nAbysstar Snorkelsæt – Corfu er populær blandt dykkere\nMange mennesker har fået øjnene op for dykning, og det gælder både flaskedykning og fridykning. Uanset hvordan interessen er opstået, er en stor del af det, det dykkerudstyr man bruger. Vores populære kategori Dykkermasker & snorkler, indeholder de helt rigtige produkter til dig, der vil have grej i god kvalitet. Når du dykker, er sikkerheden altid vigtig, også når du dykker i Rødehavet, og heldigvis kan du i webshoppen finde de ting, du skal bruge for at gøre dit dyk sikrere. Dine oplevelser når du dykker bringer dig tættere på naturen, når du tager din nye Abysstar Snorkelsæt – Corfu med, har du de bedste forudsætninger for et godt dyk.\nAbysstar Snorkelsæt – Corfu fås sammen med en masse andre varer lige her i shoppen i den godt sælgende kategori Dykkermasker & snorkler. Det er ret godt at du får hele 365 dages returret til at sikre dig mod fortrydelse af købet af din vare. Vidste du at størstedelen af dem der handler online køber Abysstar Snorkelsæt – Corfu i den kendte webshop Dykkerbutikken, der altid har et stort udvalg af populære varer. I det store udvalg af varer finder du noget for alle, det kan jo passende være produktet er på siden. Købes der ind i online webshops kan priserne være lavere- når webshoppen sparer de penge som en almindelig butik bruger, så kommer det dig til gode.\nAbysstar Snorkelsæt – Corfu og online fordele\nDet er faktisk hver gang, når du shopper rundt online, er du sikret lidt bedre rettigheder, end hvis du handler i en fysisk butik. Danske webshops skal jf. loven give 14 dages returret. efter dit online køb, og du kan finde webshops der giver mere end de 14 dage, de er forpligtet til. At webshops har alt liggende klar til dig online, betyder også at deres priser online, og priser og betingelser er let for dig at sammenligne, uden af være afhængig af, at det skal være tæt på din bopæl. Du kan oven i købet gøre det direkte på din mobiltelefon i bussen eller toget. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at du ikke kan bære alle din varer på én gang og skal gå flere gange frem og tilbage til bilen. Et fragtfirma som f.eks. Postnord eller GLS sender varerne til din adresse, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, så vælg det, der passer bedst til dig. De tider med at stå i kø er længe forbi – i dag handler vi online og så det er direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så slip for de sædvanlige forkerte valg af kø – man vælger altid den langsomste.\n18 anmeldelser af Abysstar Snorkelsæt – Corfu


Andelsbolig til salg i Tommerup. 160 m2 Andelsbolig sælges i Tommerup Hindsløkken Ledig bolig\nDanmarks største boligportal! 77.672 annoncer lige nu.\nAndelsbolig til salg, Tommerup, Hindsløkken\n160 m2 andelsbolig til salg i 5690 Tommerup\nDer er egen indkørsel til boligen.\nSe ledige jobs i Tommerup\nAndelsbolig på Duedalen, Vissenbjerg\n96 m2 andelsbolig til salg i 5492 Vissenbjerg\nPris: 515.930 kr.\nAndelsbolig på Vej ikke angivet, Broby\n99 m2 andelsbolig til salg i 5672 Broby\nAndelsbolig på Stålbjergvej, Broby\nVilla på Glentevej, Tommerup\n178 m2 villa til salg i 5690 Tommerup\nVilla på Fuglekildevej, Tommerup\n105 m2 villa til salg i 5690 Tommerup\nVilla på Højsletten, Tommerup\n174 m2 villa til salg i 5690 Tommerup\nVilla på Mads Hansensgade, Tommerup\n175 m2 villa til salg i 5690 Tommerup\nVilla på Sortebrovej, Tommerup\nSøger du Andelsbolig i Tommerup?\nBoligdeal.dk er Danmarks store søgemaskine for udlejning og salg af Andelsbolig og andre boligtyper. Boligdeal bruges af både ejendomsselskaber, ejendomsmæglere og private til at udleje og sælge boliger - herunder Andelsbolig i Tommerup.\nAndelsbolig til leje eller salg i Tommerup…\nFå besked om Andelsbolig i Tommerup på din mail


Den røde Dronning | ugeavisen.dk\nTorben Kjær Andersen skriver denne uges klumme. Foto: Martin Wilde\n12 dec. 2021 kl. 07:17\nHer ind under Jul har børn og barnlige sjæle mange muligheder for glade og opbyggelige historier og oplevelser, så hvad med, om vi lige ta’r et par af de mindre hyggelige? Og nej; jeg agter ikke at starte coronaføljetonen op her i Ugeavisen; den fylder tilstrækkeligt i snart sagt alle andre medier, inklusive evighedsfortællinger på Facebook om teststeder, kølængder og svartider.\nMen lad os nu bare rode lidt op i fortidsuhyggen først; så vender vi tilbage til nutiden til sidst.\nMassedød: For 200 millioner år siden uddøde tre fjerdedele af Jordens arter i løbet af en periode på 10-20.000 år, cirka det samme tidsrum, som der er mellem istiderne. Og ja, sådan én kommer med garanti igen, men lad nu det ligge. På den tid var Facebook ikke opfundet, men havde den været det, ville en eller anden nok have slået op med et varsel om, at det skyldes for megen klimagas i atmosfæren. Og de fleste ville nok have givet vedkommende ret; der var nemlig hektisk vulkansk aktivitet den gang, med voldsomme udslip af klimagasser og deraf følgende temperaturstigninger. Og først nu, 200 millioner år efter, er der seriøse tegn på, at en medvirkende årsag til den store uddøen skal findes i en voldsom stigning i mutationer forårsaget af en anden bestanddel af vulkanudslippene, nemlig kviksølv. Det er i hvert fald, hvad seniorforsker ved GEUS Sofie Lindström mener at have fundet ud af.\nOg dét var i hvert fald ikke menneskets skyld.\nDe vilde kaniner: Det var derimod et katastrofalt forsøg i midten af det 19. århundrede på at øge biodiversiteten i Australien med syv kaniner. For hvad gjorde kaninerne? Ja, de gjorde, hvad kaniner nu er bedst til, og resultatet var ødelæggende jorderosion, forringet grundvandsfornyelse og drastiske fald i landbrugsproduktionen. Og i den australske økonomi.\nVær varsom, når du piller ved naturen.\nHonningbien: Biodiversiteten har det ikke for godt i Danmark; insekterne hober sig tilsyneladende ikke op på bilens forrude i samme omfang som tidligere. Der er heller ingen vilde honningbier tilbage; varroamiden har taget dem.\nHar vi uhygge nok? Lad os lige tage én til.\nSøstjernerne: For en halv snes år siden døde millionvis af søstjerner ud for den nordamerikanske kyst af en virus. Over 80 procent af stjernerne døde, anslås det. Muligt, at nogle koraller har været glade, men alligevel…\nNu kunne vi jo så have skiftet til noget, som direkte vedrører vi mennesker og vores aktuelle situation. Men jeg vil ikke spilde min klummeplads på skrækfortællinger om den sorte pest, den spanske syge, kopper, aids, SARS, svine- og fugleinfluenza, for dem har I ganske givet hørt om til hudløshed, siden coronaen gjorde sit indtog.\nNæ, lad os i stedet høre lidt positivt om de andre historier, hvis der da ér noget positivt.\nJa, Sofies mutationer kan vi ikke gøre så meget ved, men vi har dog lykkedes med at reducere vores udledning af kviksølv ganske meget og er i fuld gang med planer for klimagasserne.\nKaninerne fik en gang “omvendt antibiotika”-behandling, nemlig med en virus, myxoma, der tog livet af 80-90 procent af kræene.\nHonningbierne får hjælp af biavlerne og måske får vi engang i fremtiden igen vilde honningbier.\nOg søstjernerne? Ja, de udviklede på egen hånd resistens mod den virus, der hav angrebet dem.\nOg meningen med disse små julefortællinger?\nJa, arters uddøen kan vi ikke gøre noget ved: enhver art, stor eller lille, vil på et eller andet tidspunkt uddø af rent statistiske årsager. Men vi kan gøre vores til ikke at fremskynde tidspunktet ved at agere fornuftigt i verden.\nSygdomme har historien masser af eksempler på, at vi kan bremse gennem forskning og adfærd. Ikke altid lige nemt og så hurtigt, som det kunne ønskes, men dog alligevel.\nMen alle vore bestræbelser har kun en chance for at lykkes, hvis vi husker på, hvad Alice lærte af kapløbet med Den røde Dronning i “Bag Spejlet”: Somme tider må man løbe dobbelt så hurtigt for overhovedet at komme ud af stedet.\nSom dengang en far svarede sin søn, da denne spurgte, hvorfor han ikke havde samme ar efter koppevaccination som faderen: “Det er fordi, vaccinationen virkede, min søn.”\nAlle vore bestræbelser har kun en chance for at lykkes, hvis vi husker på, hvad Alice lærte af kapløbet med Den røde Dronning i “Bag Spejlet”: Somme tider må man løbe dobbelt så hurtigt for overhovedet at komme ud af stedet.


Medarbejdere kræver erstatning efter psykologkursus | Information\nEt kursus, der skulle lære medarbejderne i Tele Danmark Forlag at samarbejde og blive bedre kollegaer, endte katastrofalt for flere deltagere.\nEn af kursisterne fik en psykose og blev tvangsindlagt, en anden fik insulinchok og en tredje forsøgte at begå selvmord efter at have deltaget i første del af det såkaldte teambuildingkursus. I alt 15 kursister har siden haft brug for hjælp.\nI morgen indleder tre af kursisterne en retssag i Østre Landsret mod TDC Forlag A/S. De kræver hver en kvart million kroner i erstatning.\n»Siden jeg tog på det kursus, har jeg været helt indelukket og har haft svært ved at smile. Jeg har ellers aldrig været syg, men jeg fik et sammenbrud. Så det vigtigste for mig er, at Tele Danmark påtager sig skylden, så jeg kan sige til mig selv, at det ikke er mig, der er noget galt med,« siger den 52-årige Bodil Kiel. I 2000 fik hun Arbejdsskadestyrelsens ord for, at kurset havde gjort hende 15 procent arbejdsskadet.\nPresset i den varme stol\nKort før Tele Danmark blev til TDC sendte firmaets forlag i foråret 1997 sine 200 medarbejdere til Hotel Kong Frederik i Slagelse, hvor man havde hyret Personal Management Institute (PMI) til at forestå kurset i teambuilding. Medarbejderne fik at vide, at der var mødepligt. Hvis man ikke ønskede at deltage i kurset, som ingen i øvrigt vidste, hvad indebar, kunne man risikere at blive forflyttet til andet arbejde.\nPå kurset benyttede PMIs psykologer sig af en gestaltterapeutisk metode, der blandt andet indebar, at medarbejderne blev sat i den varme stol, hvor de i deres kollegaers påhør blev udspurgt om personlige forhold som f.eks. sexliv og ægteskab.\n»Terapeuten ville presse mig til at fortælle, hvilken en personlig sorg jeg bærer rundt på, men jeg kunne ikke forstå, hvad det havde at gøre med mit arbejde,« siger Bodil Kiel.\nSelv om hun flere gange sagde fra over for psykologerne blev hun presset til at fortsætte. Det fremgår af de videooptagelser, som blev lavet under kurset og bragt i Danmarks Radios Pengemagasin den 19. juni 1997.\n»På et tidspunkt rejste jeg mig og gik, men han fik mig til at komme tilbage. Han pressede mig, og jeg følte, at jeg ville tabe ansigt, hvis jeg gik. Og jeg vidste også at firmaet skulle fyre 2.500 medarbejdere, og de havde jo fortalt os, at vi ikke kunne arbejde i teams, hvis vi ikke deltog i kurset,« siger Bodil Kiel.\nMålet er effektivisering\nDa Telekommunikationsforbundet (TKF) blev bekendt med kursets metoder forbød forbundet den 26. maj 1997 sine medlemmer at deltage. Samtidig rettede forbundet henvendelse til Tele Danmark i et forsøg på at få arrangementet stoppet. I første omgang svarede Tele Danmark igen ved sammen med Dansk Arbejdsgiverforening at true med at trække TKF og forbundets afdeling 12, som kørte sagen, i retten. Først da en af kursisterne blev tvangsindlagt besluttede koncernledelsen den 12. juni at indstille kurset.\n»Vi finder det helt uacceptabelt og dybt irrelevant for medarbejdernes håndtering af arbejdet, at man på denne måde borer i folks personlighed  oven i købet mens alle kollegaerne hører på,« siger Carsten D. Nielsen, der er afdelingsformand i TKF afdeling 12.\nI følge Carsten D. Nielsen er målet med den slags kurser at effektivisere arbejdskraften.\n»På et møde den 26. maj spurgte vi Tele Danmark, om formålet med kurset var at skille fårene fra bukkene. Til det svarede Forlagets direktør, ja sådan kan man godt se på det,« siger han.\nSom Information beskrev i fredags bliver psykologer i stigende grad brugt i forbindelse med arbejdsmiljø- og medarbejderkurser både i den offentlige og den private sektor. Hos Dansk Psykolog Forening mærker man også en stigende efterspørgsel fra erhvervslivet.\n»I den forbindelse er det meget vigtigt, at psykologerne er trænet til at arbejde med virksomheder og organisationer. At de er i stand til at skelne mellem det organisatoriske og det personlige niveau. Samtidig må medarbejderne under ingen omstændigheder udsættes for pres, som det var tilfældet i PMI-sagen,« siger Roal Ulrichsen, der er formand for Dansk Psykolog Forening.\nHan oplyser samtidig, at de implicerede psykologer fra PMI har fået en påtale for deres fejlagtige opførsel under Tele Danmark kurset.\nSiden PMI-sagen er det i telekommunikationsmedarbejdernes overenskomst blevet tilføjet at, arbejdsgivere ikke må anvende personlighedstest »i forbindelse med den almindelige udvikling af medarbejdere, herunder i forbindelse med medarbejdersamtaler.«\nDet betyder, at arbejdsgivere, der bruger denne form for kurser, i fremtiden vil kunne hives i Arbejdsretten for brud på overenskomsten.\nDet har ikke været muligt at få en kommentar fra PMIs direktør John Ewans Porting. Overfor Jyllands-Posten erkendte han i juni 1997, at »kurset var gået for tæt på.«\nDirektør for TDC Forlag Keld Holland ønsker først at udtale sig, når retssagen indledes i morgen. Forlagets presseafdeling henviser til en pressemeddelelse, som Forlaget udsendte den 20. juni 1997, umiddelbart efter Pengemagasinets udsendelse, hvor koncernen kalder kurset for »beklageligt«.\nArbejdsrettenArbejdsskadestyrelsenDRDansk arbejdsgiverforeningØstre LandsretTDC


Går vi en grøn eller rød tid i møde?\nDet er det store spørgsmål blandt investorer. Skal vi til at investere flere penge, eller skal vi tage den profit vi har og forberede os på videre nedtur? Det er altid et vanskeligt spørgsmål at besvare, men jeg gør mit bedste i dette indlæg med en grundig analyse af det amerikanske Dow indeks.\nFor dem som bare vil have konklusionen, så kan de få den lige her. Jeg tror på at vi går en flot grøn tid i møde. Og til dem som gerne vil have uddybet den påstand, kan læse med videre i indlægget.\nHvis vi skal starte samme sted som sidste analyse og følge lidt op på det, så skal vi have fat i vores 4H graf. Her kan vi tydeligt se den tidligere beskrevet omvendte Skulder-Hoved-Skulder formation, som nu er blevet bekræftet. Vi har brudt det vigtige punkt på 16447 og endda også lukket over dette område. Det er et stærkt tegn på at køberne er kommet ind i markedet, og har tænkt sig at holde fast i kontrollen i et stykke tid endnu. På den korte bane skal vi holde øje med områderne 16665 og 16749. De områder skulle vi gerne se et fortsat køberpres igennem og se markedet bryde disse to punkter, for at køberne skal bevare det pres jeg forventer der vil komme. (Billede 1)\nSkal vi tage et lidt videre kig, så skal vi have fat i vores dagsgraf. Her kan vi se at køberne har reageret i et 50-61.8% fibonacci område, hvilket er et rigtig godt købstegn. Samtidig lavede vi fredag en rigtig flot bear trap candle, der endda endte som en Hit & Run candlestick. Det er endnu flere tegn på køberpres og tegn på grønne dage i vente. (Billede 2). Lær mere her: http://www.egsvang-trading.dk/produkter.html\nSkal vi gå endnu et tak videre, så skal vi se på vores uge graf. Her kan vi se en rigtig flot grøn Bear Trap candlestick. Kigger vi tilbage i tiden, kan vi se at mange gange når vi ser sådan en candlestick på ugebasis så bliver det efterfulgt af optur de efterfølgende uger. Uge grafen, synes jeg er den mest interessante graf lige nu. Ser man på den, så bliver man lidt glad. Nu er spørgsmålet bare om vi kan følge op på det mandag. Kan vi det, så ser det rigtig positivt ud for de kommende par uger. (Billede 3)\nMan skal altid være lidt påpasselig med at tro for meget på én bestemt retning, men jeg må sige at som tingene udviklede sig fredag, så ser jeg ikke rigtig de store cons imod en videre op tur. Den første reaktion på Non Farm Payrolls rapporten var negativ, men som dagen skred frem, så vi hurtigt at investorerne skiftede mening og dermed også retning. (Se video om nyhedernes påvirkning på markedet: http://www.egsvang-trading.dk/videoarkiv.html) Vi gik fra en dag der startede i plus, til et stor minus og videre op og sluttede dagen i High of Day. Rigtig grønt tegn!\nSe hvad andre siger om Egsvang Trading: http://www.egsvang-trading.dk/testimonials.html\nEgsvang Trading stiller ingen garanti, og dette skal kun benyttes som inspiration. Egsvang Trading ejer selv positioner i Dow indekset. Dette er på ingen måde en opfordring til køb eller salg.\nSøren Lillesøe link\n10/7/2015 12:32:57 pm\nHvilket indeks skriver du om ang. bear trap? Fed candlegraf og fedt tema i øvrigt.\n10/8/2015 12:47:22 am\nAlt hvad der bliver skrevet om i indlægget er Dow indekset. Også Bear traps, her er det bare en større timeframe.


Politiet om bandekonflikt i Odense: 'Vi slår hårdt ned, bare de blinker med det ene øje' | Fyn | DR\nPolitiet om bandekonflikt i Odense: 'Vi slår hårdt ned, bare de blinker med det ene øje'\nTre personer er anholdt efter skyderi i Vollsmose for en uge siden.\nDer gennemføres visitationer og ransagninger for at finde våben, og samtidig ønsker politiet at sende et signal om, at de holder øje med dem, der involverer sig i konflikten. (Foto: Ida Marie Odgaard © Scanpix)\n27. feb. 2019 kl. 15.03\nFyns Politi har onsdag anholdt tre personer, som er sigtet for at stå bag skudepisoden i Odense-bydelen Vollsmose onsdag den 20. februar.\nPolitiet mener, at skyderiet var en del af den igangværende bandekonflikt, og derfor har de den seneste tid fortaget en målrettet efterforskning.\n- Det har ført til, at vi har lavet en anholdelse og ransagningsaktion i dag i Odense, hvor vi har anholdt tre personer, som vi mistænker for at være en del af det seneste skyderi, siger vicepolitiinspektør Jesper Pedersen fra Fyns Politi.\nDe tre anholdte er en 19-årig og to 23-årige, og politiet har flere mistænkte i kikkerten.\n- Vi efterforsker stadig på fuld tryk, og det kan ikke afvises, at den efterforskning afføder, at vi gennemfører flere anholdelser i sagen, siger Jesper Pedersen.\nUdvidet visitations- og strafzone\nFor nyligt udvidede Fyns Politi visitationszonen og den skærpede strafzone i Vollsmose foreløbigt frem til torsdag den 7. marts for at komme den verserende bandekonflikt til livs.\n- Det er vores mål at få stoppet den konflikt, der er derude, som i den grad skaber utryghed for borgerne i Vollsmose og for borgerne i Odense generelt, siger Jesper Pedersen og fortsætter:\nI området inden for den røde streg vil der være skærpet strafzone. (Foto: Fyns Politi) (Foto: Fyns Politi)\n- Ud over at opklare forbrydelsen vil vi også sende et klart signal til banderne om, at det her accepterer vi på ingen måder, og vi slår hårdt ned på det, så snart de blinker med det ene øje, siger vicepolitiinspektøren fra Fyns Politi.\nPolitiet forventer at afholde grundlovsforhør torsdag formiddag.\nLæs også:Bandekonflikt i gang: Politiet forlænger forhøjet straf i Vollsmose


Finansiel sta bi li tet - PDF\nDownload "Finansiel sta bi li tet"\n1 Danmarks Nationalbank Finansiel sta bi li tet 2007 D A N M A R K S N A T I O N A L B A N K\n2 FINANSIEL STABILITET 2007 Det lille billede på forsiden viser et karakteristisk udsnit af Nationalbankens bygning, Havnegade 5 i København. Bygningen, der er opført i årene , er tegnet af arkitekt Arne Jacobsen ( ). Det er tilladt vederlagsfrit at kopiere fra publikationen, forudsat at Danmarks Nationalbank udtrykkeligt anføres som kilde. Det er ikke tilladt at ændre eller forvanske indholdet. Finansiel stabilitet 2007 er tilgængelig på Nationalbankens websted: under publikationer. Finansiel stabilitet er oversat til engelsk. Finansiel stabilitet kan rekvireres ved henvendelse til: Danmarks Nationalbank, Informationssektionen, Havnegade 5, 1093 København K Telefon (direkte) eller Ekspeditionstider, mandag-fredag kl Redaktionen er afsluttet 27. april Signaturforklaring: - Nul 0 Mindre end en halv af den anvendte enhed Tal kan efter sagens natur ikke forekomme na. Tal foreligger ikke Som følge af afrundinger kan der være mindre forskelle mellem summen af de enkelte tal og de anførte totalbeløb. Datagraf Auning A/S ISSN ISSN (Online)\n3 3 Indhold VURDERING AF DEN FINANSIELLE STABILITET... 5 ANALYSE AF FINANSIEL STABILITET DEN FINANSIELLE SEKTOR Finansielle institutioners betydning for finansiel stabilitet Nordiske koncerner og danske pengeinstitutter Realkreditinstitutterne Pensionsselskaberne ERHVERV OG HUSHOLDNINGER Erhverv og husholdningers betydning for finansiel stabilitet Erhverv Husholdninger KAPITALMARKEDERNE Internationale kapitalmarkeder og finansiel stabilitet Aktie- og obligationsmarkederne TEMAER I RELATION TIL FINANSIEL STABILITET NATIONALBANKENS POLITIK FOR OVERVÅGNING AF DEN FINAN- SIELLE INFRASTRUKTUR I DANMARK Stabiliteten i det finansielle system afhænger af, at betalinger, værdipapirhandler mv. kan afvikles betryggende, hurtigt og effektivt. For at understøtte dette overvåger Nationalbanken, at den finansielle infrastruktur fungerer sikkert og effektivt. Rammerne for Nationalbankens overvågning af den finansielle infrastruktur er fastlagt i en overordnet politik. Denne politik er tilpasset og udbygget i forbindelse med, at Nationalbankens beføjelser til at overvåge betalingssystemer i 2006 blev indført i værdipapirhandelsloven. EFFEKTER AF NYE REGNSKABS- OG KAPITALDÆKNINGSREGLER Nye regnskabs- og kapitaldækningsregler vil indebære nye opgørelses- og styringsmetoder og dermed nye spilleregler for pengeinstitutterne. Nationalbanken har regnet på nogle af effekterne af de nye regelsæt, og hvorledes reglerne vil spille sammen, herunder i en lavkonjunktur. Reglerne indebærer i sig selv mindre\n4 4 Finansiel stabilitet stødpuder i pengeinstitutterne. De faktiske effekter af regelsættene vil afhænge af, hvordan den enkelte banks ledelse vælger at agere. Det er pengeinstituttets ledelse, der har ansvaret for, at instituttet har tilstrækkelig kapital til at imødegå de risici, instituttet står overfor. MAKROSTRESSTEST AF DANSKE HUSHOLDNINGER Nationalbanken har udviklet en metode til at simulere effekten af øget arbejdsløshed og rentestigninger på danske husholdningers evne til at servicere deres gæld. Analysen viser, at selv i tilfælde af store stigninger i arbejdsløsheden kombineret med rentestigninger vil husholdningssektoren ikke påføre banksektoren tab af en størrelse, der kan true den finansielle stabilitet. MAKROSTRESSTEST AF DET FINANSIELLE SYSTEM Nationalbanken arbejder på at udvikle modeller til makrostresstest af det finansielle system. Der præsenteres en overordnet modelarkitektur med diskussion af metodetilgang og populationsvalg, sektormæssig og geografisk afgrænsning samt nogle foreløbige modelspecifikationer. KONKURSINDIKATORMODELLEN, KIM Nationalbankens konkursindikatormodel, KIM, er blevet reestimeret, således at de beregnede konkurssandsynligheder tager højde for udviklingen i konjunkturerne. Kapitlet indeholder en beskrivelse af modellen og de nye variabler. RAMMERNE FOR DET FINANSIELLE SYSTEM ORDLISTE OVER FINANSIELLE BEGREBER\n5 5 Vurdering af den finansielle stabilitet I den årlige publikation Finansiel stabilitet vurderes den finansielle stabilitet i Danmark med fokus på finansielle institutioner, markeder og betalingssystemer. Her identificeres de væsentligste risici for det finansielle system. Det omfatter også situationer, der vil opstå med meget lille sandsynlighed, men som kan medføre store samfundsmæssige omkostninger. Nationalbanken definerer finansiel stabilitet som en tilstand, hvor det finansielle system som helhed er tilstrækkeligt robust, så eventuelle problemer i sektoren ikke spreder sig og hindrer de finansielle markeder i at fungere som formidlere af kapital og finansielle tjenesteydelser. Risikoen for finansiel ustabilitet kan anskues ud fra to dimensioner. Den ene dimension er risici fra udviklingen i det omkringliggende samfund. Det kan dreje sig om den generelle økonomiske udvikling, arbejdsløsheden, den økonomiske formåen blandt pengeinstitutternes kunder, udviklingen på de finansielle markeder etc. Den anden dimension er den finansielle sektors og især pengeinstitutternes sårbarhed over for uhensigtsmæssige bevægelser i risikofaktorerne. Er der tilstrækkelig modstandskraft i indtjening og stødpuder til at modstå uventede begivenheder, eller er der andre udviklingstendenser, som kan udgøre en risiko, fx udviklingen i omkostninger, likviditet eller andet? Samlet set er det Nationalbankens vurdering, at der aktuelt ikke er nogen større trussel mod den finansielle stabilitet i Danmark. For en oversigt over den internationale udvikling henvises til IMFs "Global Financial Stability Report", april Udviklingen i risikofaktorerne Dansk økonomi befinder sig på fjerde år i en højkonjunktur. Arbejdsløsheden er på det laveste niveau i over 30 år, inflationen er lav, renterne er steget lidt, men er fortsat lave, og der er solide budgetoverskud i den offentlige sektor samt overskud på betalingsbalancen. Der er således ikke umiddelbart noget i den generelle økonomiske udvikling, der udgør en risiko for den finansielle stabilitet. Den fortsatte højkonjunktur betyder, at antallet af konkurser blandt danske virksomheder er på et lavt niveau. Udsigterne for erhvervslivet er samtidig gode. Væksten i den indenlandske efterspørgsel forventes at 1 Se\n6 6 Finansiel stabilitet forblive høj om end lidt lavere end i de foregående år, og prognoser indikerer fortsat robust fremgang på de største danske eksportmarkeder. Beregninger på baggrund af Nationalbankens konkursindikatormodel, KIM, viser, at konkurssandsynlighederne for virksomhederne generelt er uændrede i 2006 i forhold til de foregående år. De mest udsatte virksomheder kan dog få det sværere på 1 til 2 års sigt set i forhold til udsigterne sidste år. Det skyldes bl.a., at der i en højkonjunktur som nu etableres mange nye virksomheder, og nye virksomheder har højere konkurssandsynlighed end etablerede virksomheder. Husholdningernes økonomi er fortsat god. De disponible realindkomster er steget betydeligt som følge af, at flere er kommet i beskæftigelse, og at reallønnen er steget. Skatte- og afgiftslempelser har også bidraget. Formuerne er vokset hastigt med de senere års kraftige vækst i boligpriserne. Husholdningernes stærke økonomi understreges af et meget lavt niveau for antallet af tvangsauktioner. Der er sket en afdæmpning af boligmarkedet i løbet af 2006 og begyndelsen af 2007, jf. figur 1. Der er dog ingen grund til at forvente drastiske prisfald på boligmarkedet, så længe konjunktursituationen er stærk. Der kan forekomme en vis nedadrettet korrektion i de områder, hvor priserne tidligere er steget mest. KVADRATMETERPRISEN PÅ BOLIGER I DANMARK, Figur 1 Januar 1995 = Parcel- og rækkehuse i hele landet Ejerlejligheder i Københavns Kommune Parcel- og rækkehuse i Nordsjælland Anm.: Nordsjælland omfatter Allerød, Egedal, Fredensborg, Frederikssund, Frederiksværk-Hundested, Furesø, Gribskov, Helsingør, Hillerød, Hørsholm og Rudersdal kommuner. Kilde: Realkreditrådet.\n7 7 Den finansielle sektors sårbarhed Pengeinstitutternes indtjening har igen i 2006 været rekordhøj. Den høje indtjening er institutternes første værn i tilfælde af øgede tab. Indtjeningen har bl.a. haft rod i en meget høj udlånsvækst, hvilket kræver mere kapital. Samlet set er kapitaloverdækningen i forhold til udlån og garantier i de danske pengeinstitutter øget lidt ved udgangen af 2006 sammenlignet med 2005, idet der er optaget aktiekapital, supplerende kapital og hybrid kernekapital. Stresstest viser, at pengeinstitutternes modstandskraft i tilfælde af øgede tab er uændret god ved udgangen af 2006 sammenlignet med året før. En konsekvens af de seneste års store udlånsvækst har været, at pengeinstitutterne har opbygget et stort indlånsunderskud, jf. figur 2, som bl.a. finansieres ved udstedelse af obligationer og lån fra andre kreditinstitutter. Finansiering på penge- og kapitalmarkederne er generelt mere følsom over for ændringer i institutternes egen kreditværdighed end indlån. Endvidere kan ændringer i generel risikovillighed og risikopræmier hurtigt gøre markedsfinansiering dyrere, og potentielt kan markedet "udtørre". Indlånsunderskuddet er bl.a. opstået på baggrund af pengeinstitutternes stigende markedsandel for boliglån. Fremover vil det være muligt for pengeinstitutter at anvende boliglån som sikkerhed for udstedte INDLÅNSOVERSKUD, NETTOGÆLD TIL ANDRE KREDITINSTITUTTER OG OBLIGATIONSUDSTEDELSER, DANSKE PENGEINSTITUTTER, Figur 2 Mia.kr Indlånsoverskud Nettogæld til kreditinstitutter Udstedte obligationer Anm: Danske pengeinstitutter omfatter pengeinstitutter i finanstilsynets gruppe 1-3. Kilde: Finanstilsynet.\n8 8 Finansiel stabilitet særligt dækkede obligationer, SDO. Sådanne obligationer kan bidrage som en ny stabil finansieringskilde for pengeinstitutterne. Pengeinstitutternes likvide beredskab er tilsvarende reduceret over en årrække. Det kan have betydning for institutternes muligheder for at reagere under uventede forhold, og en stram likviditet kan begrænse institutternes handlefrihed.\n9 Analyse af finansiel stabilitet\n11 11 Den finansielle sektor Den finansielle sektor i Danmark er fortsat robust. Stresstest viser, at pengeinstitutternes modstandskraft i tilfælde af øgede tab er god som følge af rekordhøj indtjening og en lille forøgelse af kapitalgrundlaget. Særligt blandt de mellemstore og de mindre pengeinstitutter har udlånsvæksten igen været høj i Det hastigt voksende indlånsunderskud, der er en følge af den høje udlånsvækst, stiller krav om fokus på kapital- og likviditetsstyring. Muligheden for at anvende boligudlån som sikkerhed for udstedelse af særligt dækkede obligationer, SDO, kan bidrage som en ny stabil finansieringskilde for pengeinstitutterne. Realkreditinstitutternes modstandskraft i tilfælde af øgede tab er reduceret en anelse, men er fortsat meget høj. Livsforsikringsselskaber og tværgående pensionsselskaber har generelt styrket reserverne, selv om investeringsafkastene i 2006 var lavere i forhold til FINANSIELLE INSTITUTIONERS BETYDNING FOR FINANSIEL STABILITET Pengeinstitutter varetager en vigtig rolle i den finansielle sektor som formidlere af lån mellem indskydere og låntagere. Fokus i dette kapitel er på pengeinstitutternes indtjeningsevne, risici og modstandskraft. Pengeinstitutsektoren i Danmark er karakteriseret ved to store, en række mellemstore og mange mindre institutter. De største institutter adskiller sig fra den øvrige sektor, både hvad angår størrelse og forretningsområder. Det er derfor valgt at sammenstille disse med øvrige store nordiske bankkoncerner. Analyserne i dette kapitel tager udgangspunkt i 55 udvalgte bankkoncerner og pengeinstitutter fordelt på tre grupper. Gruppe A omfatter de seks største nordiske bankkoncerner, gruppe B de 12 mellemstore danske pengeinstitutter, mens gruppe C omfatter 37 mindre danske institutter. 1 Realkreditinstitutterne er formidlere af lån til finansiering af ejendomme og er i den forbindelse de største obligationsudstedere i Danmark. Udviklingen i realkreditinstitutterne kan påvirke pengeinstitutternes indtjening gennem ejerskab og samarbejdsaftaler, eller ved at realkreditinstitutterne konkurrerer med pengeinstitutterne på markedet for boligfinansiering. 1 For yderligere oplysninger henvises til Gruppe A, B eller C i ordlisten. Bemærk, at grupperingerne er ændret i forhold til Finansiel stabilitet 2006\n12 12 Finansiel stabilitet Livsforsikringsselskaber og tværgående pensionskasser (herefter pensionskasser) kan på samme måde påvirke pengeinstitutterne gennem ejerskab og som konkurrenter på pensionsmarkedet. Branchen har samtidig stor indflydelse på de finansielle markeder gennem forvaltning af en betydelig formue. NORDISKE KONCERNER OG DANSKE PENGEINSTITUTTER Rekordhøje resultater De nordiske koncerner og de danske pengeinstitutter havde rekordhøje resultater i De nordiske koncerner i gruppe A fik et resultat før skat på 98,5 mia.kr., jf. tabel 1, en stigning på 14 pct. i forhold til Det skyldtes RESULTAT FØR SKAT, 2005 OG 2006 Tabel 1 Nordiske koncerner, gruppe A Danske pengeinstitutter, gruppe B Danske pengeinstitutter, gruppe C Mia.kr Indtægter Nettorenteindtægter... 99,3 98,6 10,0 9,1 4,8 4,4 Nettogebyrindtægter... 52,6 48,4 4,8 4,2 2,1 1,8 Kursregulering af værdipapirer mv ,7 14,1 4,0 2,7 1,3 1,0 Kursregulering af kapitalinteresser... 9,6 8,9 1,0 0,8 0,2 0,2 Andre indtægter... 8,1 8,0 0,5 0,5 0,2 0,1 Omkostninger Driftsomkostninger mv ,1 92,9 10,9 9,6 4,6 4,0 Nedskrivninger på udlån... -2,3-1,2-0,7 0,3-0,3 0,2 Resultat før skat... 98,5 86,3 10,1 7,6 4,4 3,4 Heraf avance fra salg af Totalkredit ,8 0,0 0,3 0,0 Resultat efter skat... 77,7 64,9 7,7 5,7 3,4 2,5 Egenkapital ultimo året ,3 365,8 39,2 33,8 22,8 19,3 Egenkapitalforrentning før skat, pct ,7 24,7 27,6 24,4 20,6 18,7 Egenkapitalforrentning før skat ekskl. avance (Totalkredit), pct ,7 24,7 25,5 24,2 19,1 18,7 Markedsandel af udlån i Danmark, pct Anm.: Ved valutaomveksling af regnskabstal for de nordiske koncerner er anvendt et gennemsnit af årets valutakurser, for så vidt angår resultatopgørelsen. Ved omveksling af balancen er anvendt valutakurser ultimo året. Markedsandelen er målt som udlån til indenlandske residenter med undtagelse af kreditinstitutter, og for de nordiske koncerner er markedsandelen korrigeret for realkreditudlån. Den samlede markedsandel i gruppe A, B og C udgør 87,5 pct. i De resterende markedsandele er fordelt på institutter, der falder uden for gruppe A, B eller C, herunder FIH Erhvervsbank og en række mindre institutter. Forsikringsaktiviteter indgår under kursregulering af kapitalinteresser. Kilde: Årsregnskaber og Danmarks Nationalbank.\n13 13 FORRENTNING AF EGENKAPITAL FØR SKAT, Figur 3 Pct Gruppe A Gruppe B Gruppe C Forrentning af gennemsnitlig egenkapital før skat, inklusive avance ved salg af Totalkredit Forrentning af gennemsnitlig egenkapital før skat, eksklusive avance ved salg af Totalkredit Anm.: Egenkapitalforrentningen er beregnet på baggrund af et gennemsnit af egenkapitalen primo og ultimo året. I 2005 er anvendt primo egenkapital fra nye åbningsbalancer. Kilde: Årsregnskaber. primært øgede nettogebyrindtægter fra kapitalforvaltning og værdipapiraktiviteter, kursgevinster samt tilbageførte nedskrivninger på udlån. Rentemarginalerne på udlån var fortsat faldende, men effekten heraf på nettorenteindtægterne blev opvejet af stigende udlånsvolumen og stigende rentemarginaler på indlån. Omkostningerne steg 3 pct., og omkostningsprocenten blev forbedret fra 52,2 til 50,0. I de mellemstore pengeinstitutter i gruppe B og de mindre institutter i gruppe C steg resultatet før skat henholdsvis 33 og 29 pct. i Nettorenteindtægterne blev øget knap 10 pct. som følge af den fortsat høje udlånsvækst. Nettogebyrindtægterne steg henholdsvis 13 og 15 pct. i gruppe B og C på baggrund af stigende aktivitet inden for kapitalforvaltning og værdipapirhandel. Hertil kom stigende provisionsindtægter fra institutternes udstedelse af garantier i forbindelse med formidling af realkreditlån. Positive kursreguleringer skyldtes primært kursgevinster på aktier og avance ved salg af de resterende aktier i Totalkredit. Også institutterne i gruppe B og C indtægtsførte nedskrivninger på udlån. Det må antages, at posten fortsat er påvirket af tilpasninger til de nye regnskabsregler, der trådte i kraft 1. januar Blandt de mellemstore og de mindre institutter ses en tendens til at udvide medarbejderstaben. Dette medførte bl.a., at omkostningerne steg godt 14 pct. Det vil stille øgede krav til at reducere omkostningerne igen i en periode med lavere aktivitet.\n14 14 Finansiel stabilitet BIDRAG TIL UDVIKLINGEN I EGENKAPITALFORRENTNINGEN FØR SKAT FORDELT PÅ UNDERLIGGENDE NØGLETAL, Figur 4 Procentpoint Overskudsgrad Risk.just. indtægter Risk.niveau Gearing Overskudsgrad Risk.just. indtægter Risk.niveau Gearing Overskudsgrad Risk.just. indtægter Risk.niveau Gearing Gruppe A Gruppe B Gruppe C EKF øget 0,0 pct.point EKF øget 1,3 pct.point EKF øget 0,5 pct.point Anm.: Hvor nøgletal er beregnet på baggrund af balanceposter, er der anvendt et gennemsnit af saldo primo og ultimo perioden. Primo 2005 er der, i det omfang det er muligt, anvendt nye åbningsbalancer. EKF er egenkapitalforrentning før skat. Overskudsgrad er (overskud før skat)/indtægter. Risikojusterede indtægter er indtægter/(risikovægtede poster). Risikoniveau er (risikovægtede poster)/(aktiver i alt). Gearing er (aktiver i alt)/egenkapital. Der er korrigeret for gevinst ved salg af totalkredit. Kilde: Årsregnskaber. Egenkapitalforrentningen før skat er øget i gruppe B og C fra 2005 til Af figur 3 fremgår det imidlertid, at stigningen primært kan henføres til institutternes avance ved salg af de resterende aktier i Totalkredit. Tre institutter havde en egenkapitalforrentning eksklusive Totalkredit-avance under 10 pct., mens forrentningen i seks institutter oversteg 30 pct. De nordiske koncerner havde alle en egenkapitalforrentning før skat på mellem 22 pct. og 27 pct. Ingen institutter eller koncerner havde negativ indtjening eller forrentning af egenkapital i Udviklingen i egenkapitalforrentningen før skat og eksklusive avance fra salg af aktier i Totalkredit fra 2005 til 2006 kan forklares ud fra udviklingen i fire underliggende nøgletal, jf. figur 4. Den blå søjle illustrerer udviklingen i overskudsgraden, det vil sige overskud før skat i forhold til indtægter. Dette nøgletal er forbedret i alle tre grupper. Ses der bort fra nettotilbageførsler af nedskrivninger på udlån, er det alene de nordiske koncerner, der har forbedret overskudsgraden. I pengeinstitutterne i gruppe B og C er omkostningerne steget forholdsvis mere end indtægterne.\n15 15 Alle tre grupper har haft faldende risikojusterede indtægter, der beregnes som indtægter i forhold til risikovægtede poster 1. Hverken renteindtægter eller gebyrindtægter er steget i samme takt som de risikovægtede poster, men særligt den beskedne udvikling i renteindtægterne påvirker egenkapitalforrentningen negativt. Gearing måles her som aktiver i forhold til egenkapitalen. Øget gearing kan have positiv effekt på egenkapitalforrentningen, men kan isoleret set være negativ for den finansielle stabilitet. Den største effekt af øget gearing har været i institutterne i gruppe C, der også var gruppen med den højeste vækst i udlån i Fortsat høj udlånsvækst Udlånsvæksten var fortsat meget høj i 2006, jf. figur 5, særligt i pengeinstitutterne i gruppe B og C med henholdsvis 25 pct. og 32 pct. i gennemsnit. I gruppe C havde mere end hvert fjerde institut en udlånsvækst på over 40 pct. De nordiske koncerner i gruppe A havde til sammenligning en udlånsvækst på 14 pct. på en langt mere diversificeret portefølje, eksempelvis på geografiske områder. UDLÅNSVÆKST FOR GRUPPE A, B OG C, Figur 5 Pct Gruppe A Gruppe B Gruppe C Anm.: Vækstprocenterne for de nordiske koncerner er korrigeret for valutakursændringer. Der er herudover korrigeret for Swedbanks salg af FIH Erhvervsbank i 2004, DnB NORs salg af Elcon i 2004 samt Danske Banks køb af to banker i henholdsvis Nordirland og Irland i Der er anvendt vægtede gennemsnit. Kilde: Årsregnskaber. 1 Risikovægtede poster er i årsregnskaberne for 2006 reguleret i henhold til de hidtidige kapitaldækningsregler, Basel I.\n16 16 Finansiel stabilitet I 2004 og 2005, hvor udlånsvæksten for alvor tog fart, var det primært udlån til husholdningerne, der steg kraftigt. Den høje vækst faldt sammen med pengeinstitutternes introduktion af prioritetslån med pant i fast ejendom. I 2006 overhalede vækstraten for erhvervsudlån vækstraten for det samlede udlån til husholdninger. Flere pengeinstitutter angiver i årsregnskaberne, at den store udlånsvækst til husholdninger bl.a. var investeringskreditter. Det er kreditter, hvor kunden typisk selv har en sum penge, der anvendes som margin. Pengeinstituttet låner kunden et beløb, som er et antal gange større end marginen. Disse penge investeres i værdipapirer, som ligger til sikkerhed for kreditten sammen med marginen i pengeinstituttet. Pengeinstituttet løber dermed kun en risiko, såfremt kunden taber mere på investeringen end størrelsen af marginen. Kunden spekulerer i, at afkastet på investeringen er større end renteudgifterne på lånet. For at kunne opnå et positivt, forventet afkast på hele engagementet, må der investeres i mere risikable aktiver. Investeringskreditter udgør ikke en direkte trussel mod pengeinstitutterne, hvis forretningerne følges tæt og lukkes ned i tide ved kursfald på værdipapirerne. Afledte effekter kan dog indirekte ramme institutterne. Hvis kunderne har massive tab på investeringerne, og forretningerne lukkes ned, vil institutterne få et hurtigt tilbageløb med fald i forretningsomfang og indtjening til følge. Dertil kommer, at kundernes økonomiske situation og betalingsevne vil kunne være forværret som følge af tab. Kreditrisikoen viser svagt stigende tendens På baggrund af Nationalbankens konkursindikatormodel, jf. temakapitel om konkursindikatormodellen, KIM, kan der beregnes et kreditrisikomål 1, der udtrykker det enkelte pengeinstituts forventede tabsprocent for udlånsporteføljen. Af figur 6 fremgår det, at for de fleste danske pengeinstitutter er kreditrisikoen steget en anelse i 2006 sammenlignet med 2005, idet de fleste prikker ligger over den vandrette streg. Koncentrationen af engagementer har også betydning for kreditrisikoen. En udlånsportefølje kan fx være koncentreret om en enkelt sektor eller et geografisk område, der er afhængigt af en bestemt indtægtskilde. Hvis koncentrationen er høj, stiger risikoen for betydelige tab, hvis netop denne indtægtskilde forsvinder. Det er i den sammenhæng vigtigt, at samvariationen mellem de enkelte koncentrationer tages i betragtning. Det vil sige, om forskellige koncentrationer af udlån er afhængige af samme økonomiske forhold eller er gensidigt afhængige, så tab i et seg- 1 For yderligere specifikation af kreditrisikomål henvises til ordlisten.\n17 17 KREDITRISIKO 2006 SAMT ÆNDRINGEN I FORHOLD TIL KREDITRISIKO 2005, FINANSTILSYNETS PENGEINSTITUTGRUPPER 1-3 Figur 6 Ændring i forhold til kreditrisikomål ,20 0,15 0,10 0,05 0,00-0,05-0,10-0,15 0,00 0,20 0,40 0,60 0,80 1,00 1,20 1,40 1,60 Kreditrisikomål 2006 Gruppe 1 Gruppe 2 Gruppe 3 Anm.: Figuren omfatter de 44 pengeinstitutter, der er beregnet kreditrisikomål for. I analysen medtages kun institutter, hvor der kan tilknyttes mindst 30 virksomheder. Institutterne er herefter fordelt i Finanstilsynets grupper. Kilde: Finanstilsynet, årsregnskaber og egne beregninger. ment er sammenfaldende med tab i et andet segment. Jo mindre samvariation mellem risikofaktorer, des lavere risiko for betydelige tab. Store engagementer defineres i henhold til lov om finansiel virksomhed som engagementer, der hver udgør fra 10 til 25 pct. af instituttets basiskapital. Summen af disse engagementer må maksimalt udgøre et beløb svarende til otte gange basiskapitalen. Beregningen af et engagements størrelse afviger fra den regnskabsmæssige opgørelse, idet engagementer bl.a. omfatter uudnyttede kreditter og lånetilsagn og opgøres før fradrag af nedskrivninger på udlån og hensættelser på garantier. Grupper af indbyrdes forbundne kunder betragtes under et som et enkelt engagement. 1 For at få et indtryk af størrelsen af store engagementer i forhold til institutternes stødpuder er nøgletallet i figur 7 omregnet til procent af kapitaloverdækning, dvs. den del af kapitalen, der overstiger 8 pct. Der er en betydelig spredning i omfanget af store engagementer. Blandt institutterne i gruppe 1 har der de seneste år været en nedadgående udvikling i summen af store engagementer i procent af kapitaloverdækningen. Gruppe 2 skiller sig ud med et væsentligt højere niveau og en meget større spredning. Blandt institutterne i gruppe 2 ligger medianen af 1 Definitionen af et engagement findes i bekendtgørelsen om store engagementer.\n18 18 Finansiel stabilitet STORE ENGAGEMENTER I PROCENT AF KAPITALOVERDÆKNING, PENGEINSTITUTTER I FINANSTILSYNETS GRUPPE 1, 2 OG 3, Figur 7 Pct. af kapitaloverdækning Institut 1 Institut 2 Institut 3 Institut Gruppe 1 Gruppe 2 Gruppe 3 Vægtet gennemsnit, 298 pct. i 2006 Vægtet gennemsnit, 625 pct. i 2006 Vægtet gennemsnit, 248 pct. i 2006 Median 90 pct.fraktil Anm.: Beregnet på baggrund af Finanstilsynets nøgletal, summen af store engagementer. Nøgletallet er ikke tilgængeligt for de nordiske koncerner. Figuren omfatter de 51 pengeinstitutter, der indgår i Danmarks Nationalbanks gruppe B og C samt Danske bank A/S og Nordea Bank Danmark A/S. Kilde: Årsregnskaber. store engagementer i procent af kapitaloverdækningen på knap 450 pct. Halvdelen af institutterne i gruppe 2 har reduceret summen af store engagementer i procent af kapitaloverdækningen, enkelte endda betydeligt. I to institutter er summen mere end ti gange større end kapitaloverdækningen. Blandt institutterne i gruppe 3 har niveauet af store engagementer i procent af kapitaloverdækningen været stigende gennem de seneste år, men fra et lavere niveau end både gruppe 1 og 2. Nøgletallet siger ikke noget om samvariationen mellem de enkelte engagementer. I institutter med høj koncentration er der særlig grund til at være opmærksom på dette forhold. Hvis hovedparten af de store engagementer i et enkelt institut er eksponeret over for samme økonomiske forhold, eksempelvis udviklingen i ejendomspriser, kan det få betydelige konsekvenser ved et hurtigt, uventet ejendomsprisfald. På tilsvarende vis kan eksempelvis geografiske forhold være væsentlige i pengeinstituttets vurdering af risici. Stigende indlånsunderskud De seneste år er der sket et strukturelt skifte, hvor sektorens sædvanlige indlånsoverskud er ændret til indlånsunderskud, jf. figur 8. Det skyldes, at væksten i indlån ikke er fulgt med den høje udlånsvækst.\n19 19 INDLÅNSOVERSKUD, NETTOGÆLD TIL ANDRE KREDITINSTITUTTER OG OBLIGATIONSUDSTEDELSER, DANSKE PENGEINSTITUTTER, Figur 8 Mia.kr Indlånsoverskud Nettogæld til kreditinstitutter Udstedte obligationer Anm: Danske pengeinstitutter omfatter pengeinstitutter i Finanstilsynets gruppe 1-3. Kilde: Finanstilsynet. Pengeinstitutternes udlån finansieres først og fremmest ved indlån, som i gennemsnit er en billig og stabil finansieringskilde. Er indlånet ikke tilstrækkeligt til at dække udlånsaktiviteterne, henter pengeinstitutterne likviditet på penge- og kapitalmarkederne, eksempelvis ved korte pengemarkedslån og obligationsudstedelser. Det er sket i takt med det voksende indlånsunderskud, og adgangen til kapital har de seneste år været rigelig og billig. Adgangen til penge- og kapitalmarkederne er dog forskellig for store og små pengeinstitutter. De store institutter har lettere adgang til kapitalmarkederne og kan foretage store udstedelser til lavere priser. De mindre institutter er mere afhængige af adgang til finansiering gennem pengemarkedet, men benytter sig også i et vist omfang af udstedelser formidlet gennem større kreditinstituter. Finansiering på penge- og kapitalmarkederne er generelt mere følsom over for ændringer i institutternes egen kreditværdighed end indlån. Endvidere kan ændringer i generel risikovillighed og risikopræmier hurtigt gøre markedsfinansiering dyrere, og potentielt kan markedet "udtørre" for det enkelte institut. Indlånsunderskuddet er til dels skabt af pengeinstitutternes stigende udlån med pant i fast ejendom. Fremover vil det være muligt for pengeinstitutter at anvende disse lån som sikkerhed for udstedelse af særligt dækkede obligationer, SDO. Det vil være en ny stabil finansieringskilde.\n20 20 Finansiel stabilitet HØJESTE OG LAVESTE SAMT 10 PCT.-FRAKTIL FOR LIKVIDITETSOVERDÆK- NING I PENGEINSTITUTTER I GRUPPE B OG C, Figur 9 Overdækning, pct. 600 Højeste pct.-fraktil Laveste Gruppe B, i alt 12 institutter Gruppe C, i alt 37 institutter Anm.: Figuren tager udgangspunkt i Finanstilsynets nøgletal, overdækning i forhold til lovkrav om likviditet, der viser overskydende likviditet efter opfyldelse af 10 pct.-krav i lov om Finansiel virksomhed 152. Likviditeten skal udgøre minimum 10 pct. af de samlede gælds- og garantiforpligtelser fraregnet efterstillede kapitalindskud, der kan medregnes ved opgørelsen af basiskapitalen. Nordiske koncerner indgår ikke i beregningerne, da nøgletallet kun beregnes for de danske pengeinstitutter. Kilde: Årsregnskaber. Reduceret likviditetsoverdækning Pengeinstitutternes likvide beredskab kan måles ved Finanstilsynets likviditetsnøgletal. De likvide midler skal blandt andet udgøre mindst 10 pct. af de samlede gælds- og garantiforpligtelser med fradrag af den del af den efterstillede kapital, der kan medregnes til basiskapitalen. Historisk har nøgletallet ligget højt i danske pengeinstitutter, men de senere år er overdækningen reduceret betydeligt i takt med den høje udlånsvækst. Flere institutter har kun en meget beskeden likviditetsoverdækning ved udgangen af 2006, jf. figur 9. Sammenlignes med situationen ultimo 2001 er antallet af institutter i gruppe B med en likviditetsoverdækning på under 100 pct. øget fra 5 til 10 ud af i alt 12 institutter. Tilsvarende er antallet i gruppe C øget fra 12 til 25 ud af i alt 37 institutter. I gennemsnit er likviditetsoverdækningen omtrent halveret siden 2001 og udgør ved udgangen af pct. i gennemsnit for gruppe B og 87 pct. for gruppe C. Laveste likviditetsoverdækning i et enkelt institut i gruppe B udgjorde ved udgangen af 2006 blot 0,6 pct., altså lige over lovens mindstekrav. Det pågældende institut har efterfølgende hentet likviditet ved opta-\nDanmarks Nationalbank. Finansiel sta bi li tet D A N M A R K S N A T I O N A L B A N K 2 0 0 5\nDanmarks Nationalbank Finansiel sta bi li tet 2005 D A N M A R K S N A T I O N A L B A N K 2 0 0 5 FINANSIEL STABILITET 2005 Det lille billede på forsiden viser et udsnit af erindringsmønten i anledning\nDanmarks Nationalbank Finansiel sta bi li tet 2006 D A N M A R K S N A T I O N A L B A N K 2 0 0 6 FINANSIEL STABILITET 2006 Det lille billede på forsiden viser et karakteristisk udsnit af Nationalbankens


Vilde kvinder, mørke toner | Gads Forlag\nOm køn og musik\nEn kalejdoskopisk undersøgelse af betydningen af køn i musik.\nVilde kvinder, mørke toner er en kalejdoskopisk undersøgelse af betydningen af køn i musik.\nMed aktuelle eksempler og historisk bevidsthed præsenteres et bredspektret billede af centrale årsager til den skæve kønsbalance i musikkens verden, samtidig med at vi kommer tæt på en lang række kunstnere, der har udfordret normer og forestillinger om køn.\nHør om den indflydelse, 1950’ernes unge rebeller, kvindeidealer og beatlitteratur har haft for nutidsmusikkens kønnede mulighedsrum. Mød tidlige, normbrydende pionerer som den seksuelt flertydige bluesdronning Ma Rainey, gospelguitargudinden Sister Rosetta Tharpe og Maybelle Carter, der ung og højgravid i 1920’erne revolutionerede countrymusikken med sit guitarspil. Og læs om vilkårene for kvindelige komponister i klassisk musik i en tid, hvor kvinder ofte blev hindret i at udfolde musikalsk kreativitet.\nSamtidig er bogen et portræt af aktuelle musikere. Der er nærblikke på opløsningen af kønskategorier hos PJ Harvey og Patti Smith, beskrivelser af heksefiguren som feministisk modstandssymbol hos Courtney Love og Yoko Ono og undersøgelser af de mange måder, køn, krop og seksualitet udfordres på af stjerner som Beyoncé, Taylor Swift, Billie Eilish, Lizzo og Lana Del Rey.\nVilde kvinder, mørke toner er international i sit udsyn, perspektiverer til dansk musik og udfolder sine pointer med referencer til litteratur, billedkunst, film og feministiske tænkere som Virginia Woolf, Simone de Beauvoir, Judith Butler og Jude Ellison Sady Doyle.\n"Over 340 velskrevne og gennemresearchede sider guider Anya Mathilde Poulsen fyndigt og fængende læseren gennem en forrygende kønspolitisk musikhistorie. (...) Anya Mathilde Poulsen har med Vilde kvinder, mørke toner leveret et vigtigt, velskrevet og sagligt velfunderet værk om et stadigvæk brandvarmt emne, som vedkommer os alle." – Weekendavisen\n"... en højaktuel og relevant bog (...) åbner i høj grad øjnene for, hvordan kvinder er blevet - mere eller mindre systematisk - marginaliseret i musikhistorien." – kulturkapellet.dk\n”Det er en vild og vigtig bog, Anya Mathilde Poulsen har skrevet. En bog, som man måske ikke var klar over, at man havde savnet, men som nu kommer brusende ind på banen og med suverænt overblik og sprogligt overskud kaster lys på den forstemmende historie om, hvordan (kvinde)kroppen og kønnet generelt har været kampzoner i kulturhistorien, og hvordan dette i de seneste århundreder specifikt er kommet til udtryk inden for musikkens verden. Tak for den!” – Signal.dk\nForfatterfoto af Anya Mathilde Poulsen\nFoto: Tine Bek\nVilde kvinder, mørke toner - Om køn og musik\nAnya Mathilde Poulsen, født 1972, er cand.mag. i medievidenskab og kønsstudier. Læs mere\nDet svenske eksperiment