Joan tør slet ikke holde op med at træne\nJoan Munkholm var ikke mere end 40, da de første tegn på slidgigt viste sig. Undervejs har lægen ”truet” med udskiftning af knæet, men i dag har Joan stadig sit eget knæ, for hun har været dygtig til at træne smerterne væk i knæ og hofter.\nFredag, 7. april 2017 - 9:30 - af Helle Lyngbo. Foto: Morten Mejnecke\nI mange år skete det jævnligt, at Knud Erik vågnede op til en helt ny stue. I løbet af natten havde fruen lagt klude under de tungeste lænestole og i ly af hans lette snorken flyttet rundt på hele møblementet. Om morgenen undslap der ham som regel et par velvalgte eder, for nu skulle han igen flytte lamper og malerier.\nDen slags sker ikke mere hjemme hos Joan og Knud Erik. For ti år siden blev Joans gigt nemlig så slem, at hun ikke mere kunne tumle de største møbler.\nNoget af et handicap for en kvinde som 70-årige Joan Munkholm Christensen, der elsker, at der sker noget, og at det hele ender med at se pænt ud.\nMen Joan er også en rådsnar kvinde. Hun fandt på noget, der kunne sætte gigten til vægs, når hun kom i omflytningshumør: Hun begyndte at farvekoordinere hele hytten, og så skifte farvetemaer ud en gang måneden i stedet for. Det giver samme ”nyhedsværdi” som at flytte rundt.\nGigt i mange år\n– Det er altså ikke, fordi han er håndtam, men han gør det for mig, siger Joan om det faktum, at hun hver morgen lægger en skjorte frem til Knud Erik i det aktuelle farvetema, f.eks som i dag lysegrøn. Hun ifører også sig selv et eller flere stykker lysegrøn beklædning, og inde i stuen er der lysegrønne puder i sofaen, lysegrønne lysestager i vindueskarmen og lysegrøn dug på bordet.\n– Ej, Knud Erik, det kan du da ikke mene, at du finder dig i?, lyder det ufiltreret fra den besøgende journalist.\n– Jo, det kan det, lyder det roligt fra lænestolen. – Jeg er ret ligeglad med tøj, og hvis det gør Joan glad, så er det o.k. med mig, siger Knud Erik.\nJoan har haft slidgigten som uvelkommen medspiller, siden hun var 40 år. Hun har arbejdet som syerske, stået i kjoleforretning og været medhjælpende hustru i Knud Eriks bogbinderi, og det er ikke til at vide, om det er arbejdet eller generne, der er årsag til, at hun er blevet en af den halve million danskere, der trækkes med slidgigt.\nMødtes i vandrelaug\nFor 53 år siden mødtes de to i Dansk Vandrelaug, og snart blev der sunget ømme kærlighedssange på de lange vandretur.\nI de seneste 30 år har det været småt med de rigtig lange travetur, og ferierne har skullet tilrettelægges, så Joan ikke skulle gå så langt. I slutningen af Joans aktive arbejdsliv – hun gik på efterløn som 60-årig – så det ud til, at hun ville blive mere og mere begrænset af gigten, der sidder flere steder i kroppen, men værst i knæet. Da hun var 59, forudså en læge ligefrem, at det ”lignede” et kunstigt knæ.\nHeldigvis tog Joan imod et godt råd og meldte sig til GLA:D-træning i Hvidovre, hvor de har boet i mange år.\nSådan træner du din gigt væk med GLA:D\nGigtsmerterne er borte\n– Da jeg startede til træningen, havde jeg rigtig ondt i knæet og lidt mindre i hoften. Efter to ugentlige træningstimer i to måneder havde jeg slet ikke ondt i hoften og kun lidt i knæet, når jeg drejede det i en speciel vinkel, siger Joan, der har været overordentligt glad for øvelserne, der er nemme og sagtens kan laves i hjemmet.\n– Faktisk tør jeg slet ikke lade være med at lave dem, konstaterer Joan – og det med god grund. Efter en gang iskias og et efterfølgende fald kunne hun ikke lave øvelserne de første seks uger af dette år. Med det resultat, at smerterne vendte tilbage.\n– Så nu er jeg heldigvis i gang igen, siger Joan, der sammen med Knud Erik også traver op og ned af trapperne ned til Storebælt, blot et par hundrede meter fra sommerhuset.\nLæs også: Miniguide om de tre slags gigt


Erhvervsstyrelsen risikerer med nyt forslag at smadre detailhandlen på Vestkysten - Hvide Sande - Hvad sker der på vestkysten 2021? info og nyheder\nErhvervsstyrelsen risikerer med nyt forslag at smadre detailhandlen på Vestkysten\nMidt under Corona-pandemien har Erhvervsstyrelsen sendt et forslag til nye regler for udlejning af sommerhuse i høring. Gennemføres forslaget kan det koste detailhandlen i Ringkøbing by over 40 mio. kroner og risikerer at sende handlende ud i at lukke deres butikker.\n»Ringkøbing-Skjern Kommune er landets største sommerhusområde. Som det er nu, må en helt almindelig sommerhusejer udleje sit sommerhus i 43 uger om året uden at overtræde hverken Planloven, der i øvrigt giver denne ret, eller Sommerhusloven, som den tolkes i dag. Men Erhvervsstyrelsen vil ændre vejledningen om sommerhusudlejning efter ”Sommerhusloven”, og vil sætte antallet af uger ned til 35 uger om året, hvis man som privat sommerhusudlejer vil udleje sit hus under de nuværende regler. Det vil betyde en kraftig beskæring af antallet af uger, gæsterne kan booke i og det vil betyde mistet omsætning langs hele vestkysten,« siger Købstadschef Jacob Muldkjær Rasmussen fra Ringkøbing Handelsforening.\nKøbstadschefen er dybt rystet over forslaget der, hvis gennemføres, vil få vidtrækkende konsekvenser.\n»I vores område af landet lever rigtigt mange mennesker af, at sommerhusene udlejes til danske og udenlandske turister hele året. Skærer man i antallet af udlejningsuger, vil det komme til at koste et betydeligt antal gæster og dermed en kalkuleret mistet omsætning på 16% eller over 40 mio. kroner på årsbasis,« påpeger Jacob Muldkjær Rasmussen.\nKøbstadschefen appellerer til Folketingets partier om at tage forslaget af bordet.\n»Det hænger ikke sammen, at politikerne på den ene side ønsker udvikling af VandkantsDanmark med den ene hånd, for så med den anden hånd at trække eksistensgrundlaget for de forretnings-drivende samme sted væk med den her ændring,« påpeger Jacob Muldkjær Rasmussen.\nForslaget lige nu ude i høring.\nTidligereTidligereÅrets landsby ligger (stadig) i Ringkøbing-Skjern Kommune\nNæsteCorona: Alle restauranter skal nu lukke klokken 22Næste


Tingenes historie • Silkeborg Højskole\nTingenes Historie handler om ting og mennesker og vores indbyrdes forhold. Hvordan og hvorfor skaber vi ting? Hvordan udvider og indskrænker, udvikler og former tingene vores verden?\nEksistentielle emner har ofte udgangspunkt i psykologi, filosofi og menneskers indbyrdes forhold, men hvad med alt det der omgiver os? Hvilken betydning har uret for vores forståelse af tid? Hvad betyder smartphonen for vores sociale liv? Og hvorfor har farmors grimme lampe alligevel så meget betydning, at vi gemmer den?\nI faget arbejder vi med konkrete opfindelsers (virknings)historie og hvilken indflydelse de har haft på verden, som vi kender den i dag. Vi besøger museer og lossepladser, rensningsanlæg og biblioteker. Vi kigger på vores egne ting og forsøger at forstå, hvorfor vi i dag er forbrugere mere end tingbrugere. Og så kigger vi på fremtidens ting: for hvad sker der, når ting bliver levende?


Vi har plads til 48 børn i alderen 3 til 6 år.\nBørnehaven ligger i en hyggelig gammel villaby. Selve huset er i 3 etager med 2 grupper fordelt på de 2 etager. De hedder Himmel og Hav.\nHver etage består af 1 stort grupperum og 1 mindre rum, som kan adskilles med en foldedør. Der er reoler langs væggene, hvor bl.a. legetøj, spil, puslespil, perler, tuscher og papir er tilgængeligt for børnene. Det er også i de 2 rum vi spiser madpakker og frugt.\nPå hver etage er der yderligere 1 lille rum, vi kalder "læserum" eller "stillerum", hvor børnene kan trække sig tilbage, når de har behov for lidt ro. Her er der bøger, hørebøffer til historier og blyanter så børnene kan skrivelege i deres eget kladdehæfte.\nDe 3 rum betyder, at vi kan opdele børnene i mindre grupper.\nDer er fælles garderobe i stueetagen og adgang til grupperne sker for begge grupper via trappen inde i huset.\nVi betragter legepladsen som gruppernes fjerde rum og bruger derfor også den til at dele børnene i mindre grupper. Da vi ikke har et indendørs rum, der er stort nok, fungerer legepladsen også som vores fællesrum, når vi alle samles. Vi tager ofte pædagogiske, voksenplanlagte aktiviteter og lege ud på legepladsen i en vekselvirkning med børnenes egen leg.\nDa børnehaven ligger i et villakvarter bliver legepladsen af børn og voksne beskrevet som "forhaven" og "baghaven". I forhaven er der et legehus, balancestang og klatrestativ. Børnene bliver hurtigt virkelig gode til at klatre. I baghaven er der et stort fliseareal, hvor vi har skabt en cykelbane med diverse trafikregler og ensretning, basket kurv samt fodboldmål. Der er sandkasse, gynger og 2 legehuse samt mulighed for at sidde på tæpper med den gode ven og tale sammen, lege hule, lege med duplo, kigge i bøger i fred og ro for hurtige cykler og tag-fat-lege.\nBørnehaven ligger midt i Tårnby, tæt på rådhuset. Vi går ofte ture i nærmiljøet, hvor vi besøger biblioteket. Vi kigger på brandstationen, rådhuset, fodboldbanerne, kirken og skolerne udefra og det hænder, vi kommer indenfor på besøg.\nVi har 2 christianiacykler, hvilket gør at vi nemmere kan bruge stranden/blå base og Fælleden/Naturskolen, end hvis vi skulle være afhængige af offentlig transport. Det betyder også, at vi kommer afsted i små grupper, hvilket vi mener er vigtigt.\nVi går Lucia for beboerne på det lokale plejehjem i december og samarbejder med andre dagtilbud, låner en sal på SFO'en eller laver bevægelseslege i gymnastiksalen på Korsvejens skole med en bevægelseslærer derfra. Vi er også meget glade for at besøge biblioteket.\nPå vores gåture taler vi om det vi ser og oplever i trafik og natur, og ofte går vi forbi børnenes bopæl og samler dermed deres to verdener. Vi finder legepladser rundt omkring som vi låner, altid med stor respekt for at passe på det lånte.\nVi er 5 pædagoger inklusiv leder, 3 pædagogmedhjælpere og 1 pædagogstuderende, som er ansat i forskellige timetal.\nRengøringen er kommunal og foregår efter lukketid.\nHvert andet år indsamler forældrebestyrelsen forældrenes holdninger til madordning. De beslutter om der skal være madordning i børnehaven. Vi kan ikke selv producere mad i huset, så enhver madordning vil være mad udefra.\nVi er glade for og stolte af vores hus, og det vi laver her. Det vil vi naturligvis gerne dele med jer. Så hvis I tænker måske at skrive jeres barn op hos os, viser vi gerne rundt og tager en lille snak.\nDer er mulighed for rundvisning den første tirsdag i måneden mellem klokken 13 og 14.\nVi vil være glade for, at I ringer inden et besøg.\nVi ser børn som unikke og dermed forskellige små mennesker både hvad angår livsomstændigheder, kompetencer, udvikling, robusthed og ressourcer. I anerkendelse af det lægger vi vægt på sammen med børnene at skabe læringsmiljøer der er omsorgsfulde, nærværende, udviklende og stimulerer børnenes naturlige nysgerrighed og nærmeste udviklingszone. Vi tager derfor udgangspunkt i det enkelte barn og vægter samtidig fællesskabet. For det er i fællesskabet og inden for fællesskabets rammer, at vi i børnehaven kan tilgodese børnenes trivsel, udvikling, læring og dannelse.\nVi anser barnets trivsel som fundament for, at der kan finde udvikling og læring sted og vi værner om børns ret til at være børn, til at være forskellige, til at udvikle sig i eget tempo.\nVi har stort fokus på børnenes relationer og mulighed for at være en del af mindst et fællesskab.\n"Alle børn skal have en ven" og et af vores mål er netop, at alle børn i børnehaven har en ven.\nVi inddrager alle 6 læreplanstemaer: Sprog og kommunikation, social udvikling, krop og bevægelse, alsidig personlig udvikling, natur udeliv og science, kultur, æstetik og fællesskaber. Alle er på hver sin måde vigtige for børns udvikling. Og når vi inddrager temaerne kommer vi rundt om det hele barn.\nI det hele taget værner vi om og tilskynder til de forskellige fællesskaber der opstår i børnehaven. Der er naturligvis det store fællesskab, der er hele børnehaven, og så er der "Hav og Himmel" fællesskaberne og mange flere. Fx aldersrelaterede og på tværs af stuerne når børnene samles 1 gang om ugen med 3 voksne, der er fast tilknyttet deres gruppe. De leger, hygger, i det hele taget beskæftiger sig med planlagte, aldersrelaterede aktiviteter.\nVi er en lille børnehave og vi mener selv, vi har et stort nærvær. Det er vigtigt for os, at hvert barn bliver set og hørt og bliver mødt med nærvær og opmærksomhed.\nNår det er sagt, går der ikke en dag uden sjov og ballade. Her er altid plads til et kram, en lille vrøvle dialog, en vittighed og et godt grin.\nVi vægter forældresamarbejdet højt. For kun i samarbejde skaber vi sammenhæng mellem hjem og børnehave. Når vi gør det i gensidig tillid og med børneperspektivet i fokus, er der stor sandsynlighed for, at børnene kan indgå i opbyggende relationer/fællesskaber med en følelse af at være en betydningsfuld del af fællesskabet. Dermed opstår det gode børneliv.\nNår dit barn skal starte på Klitrose Alle\nAlle børn er forskellige og vores udgangspunkt er, at det er jer forældre, der kender jeres barn. Vi har en indkøringsplan, vi har lavet ud fra mange års god erfaring med at modtage børn. Og det vil altid være i dialog med forældrene, når vi sammen sørger for, at barnet får en god start på sit børnehaveliv. Vores erfaringer siger, at det er, når vi skaber de rette rammer.\nVi anbefaler, at I sætte 1 uge af til den gode børnehavestart. Tiden kan altid sættes ned, hvis alting går godt.\nFørste dag: Vær her sammen med barnet.\nAnden dag: Tag madpakke med og gå evt. 1 times tid og så læg mere tid på hver dag.\nPå den stille og rolige måde oplever vi sjældent, at det er svært for børnene. Men det kan naturligvis ske, at et barn bliver rigtig ked af det. Vi er meget opmærksomme på det enkelte barn og vi er nærværende. Det nystartede barn er i en udsat position fordi det kommer udefra og ind i børnehavefællesskabet.\nVores vigtigste opgave er i starten at skabe tryghed for barnet både i relation til de voksne og de andre børn.\nVi tilknytter 1 voksen, der har det primære ansvar for "indkøringen" både i forhold til barnet og forældrene. Men alle voksne har en skærpet opmærksomhed på det nystartede barn og hans/hendes trivsel og behov.\nNye forældre har særlig ret til at være med inde i børnehaven i den første tid. Vi spørger meget ind til barnets første 3 år og jeres forventninger til børnehavelivet. Vi mener, at hvis I ikke er trygge, så bliver jeres barn det heller ikke.\nNår der er gået 2-3 måneder inviterer vi jer til en trivselssamtale. Vi taler om hvordan det går, hvordan barnet trives og hvordan vi og jer som forældre ser barnet i børnehaven. Vi er altid lydhøre for jeres tanker og overvejelser, og er af den overbevisning, at vi sammen gør en forskel.\nDet gør ondt at få at vide, at der er bekymringer i forhold til ens barn. Og det kan hænde, at et barn af den ene eller anden grund har det svært og kommer i en udsat position. Det kan være noget der opleves hjemme, men ofte opstår udfordringen her, hvor der er rigtig mange børn og voksne, regler og forventninger at forholde sig til for et lille barn. Når vi er bekymrede for et barns udvikling og trivsel henvender vi os direkte til jer, så vi i fællesskab kan gøre vores allerbedste for at støtte og hjælpe barnet.\nNår et barn starter i børnehaven, sker det altid med en overlevering fra vuggestuen/dagplejen. Der er et fast skema med observationer og iagttagelser, vuggestuen/dagplejen har udfyldt. Det drejer sig om barnets sociale og personlige kompetencer, sproglig udvikling og krop og bevægelse. Vi har altså et tæt samarbejde med vuggestue/dagpleje.\nPå samme vis foregår det, når børnene vokser fra børnehaven og skal videre til SFO og skole. Vi har også et skema vi udfylder til SFO/skole og giver jer et tomt eksemplar, så I kan udfylde det før vi har et møde i september/oktober måned for at tale om skole start. På den måde kommer vi hele vejen rundt om barnet sammen og med udgangspunkt i barnets 2 forskellige verdener.\nVi har nogle årligt tilbagevendende traditioner. De kan blive udfyldt forskelligt fra år til år, alt efter hvilke læreplanstemaer, der er i fokus, men markeringen af traditionen er fast.\nBørnene glæder sig ved det tilbagevendende og genkendelige og er meget opmærksomme på, når noget bliver ændret, selv små forskelligheder, hvilket vi ser som vigtigt for børnenes personlige udvikling og dannelse.\nAfslutningsfest for T-Rexerne efter lukketid med middag og taler\nBedste ven dag\nSommerfest med forældre\nSommerfest kun for børn med besøg af Klovnen Joey\nT-Rexerne går Luciaoptog i børnehaven og for de ældre på det nærliggende plejehjem\nJul med alt hvad der knytter sig til af traditioner.\nPædagogisk tilsynsrapport - Børnehaven Klitrose Alle 22\nSamlet tilsynsrapport - Børnehaven Klitrose Alle 22\nKlitrose Allé 22, 2770 Kastrup\nTelefon: 23 34 34 27\nTelefon Havet: 51 73 86 81\nTelefon Himlen: 51 73 87 08\nMandag-fredag: klokken 6.30-17.00


2 elever til XL-BYG Knud Larsen | Hvidovre\nDu kan læse meget mere om elevuddannelsen hos XL-BYG på elev.xl-byg.dk. Her kan du få mere at vide om adgangskrav, skoleophold, samt møde vores elever, der svarer på spørgsmål. Eller følg dem i hverdagen på Facebook "XL-BYG ELEV"\nDu vil blive tilbudt at deltage på XL-BYG Elevdag og en studietur til udlandet. Har du potentiale vil vi tilbyde, at du tager et akademifag under din elevuddannelse. Herefter kan du læse videre sammen med øvrige XL-BYG medarbejdere og færdiggør en akademiuddannelse med speciale i Retail.\nHar du spørgsmål så kontakt gerne:\nDetailelev: Lars Nielsen på tlf.: 3639 8244\nHandelselev: Ole Henriksen på tlf. 3639 8209\nForventet uddannelsesstart efter aftale.\nXL-BYG Knud Larsen er en familieejet virksomhed, med mere end 50 års erfaring i at give både private, og professionelle den optimale hjælp, til netop deres byggeprojekter. Virksomheden beskæftiger i dag mere end 120 medarbejdere, fordelt på 2 lokaliteter i Hvidovre. XL-BYG Knud Larsen Byggecenter på gammel køge landevej, er et moderne byggecenter & trælast, som er indrettet til at opfylde såvel den private som håndværkerens behov. God beliggenhed, erfarne og servicemindede medarbejdere, samt en effektiv logistik, sikrer at netop vores kunder får et forspring i hverdagen.


Sådan holder du varmen - Livsstilsmagasin med Extra Bid - Extralife.dk\nLIFE HACKS, MODE\nOn 8. marts 2019 6. marts 2019\nKan du komme i tanke om noget værre end at fryse? Vi kan ikke, og derfor gør vi alt for at undgå det. Der er forskellige typer mennesker, der har større tendens til at fryse end andre. Blandt andet vil folk der ikke træner og tynde mennesker oftere fryse end andre. Derudover vil mennesker, der ikke sover nok også have tendens til at fryse og det samme vil kvinder. Dette er selvfølgelig ikke gældende for alle, men undersøgelser har vist tendenser.\nUanset hvilken type du er, er der dog også visse ting, du selv kan gøre for at undgå at fryse. Ønsker du at holde varmen, uanset hvor du er, skal du starte med den rette beklædning. Det er vigtigt, at du er klædt godt på fra inderst til yderst og derfor anbefales det, at du klæder dig efter 3-lags-princippet.\nDet inderste lag bør være fremstillet i uld, da uld har op til flere fordele. Uld kan transportere fugt væk fra kroppen og er desuden naturlig bakteriedræbende, så du kan have tøjet på i lang tid, uden at det begynder at lugte af sved. Derudover varmer ulden, selv når den er våd. Uld kan også bruges året rundt, da det er temperaturregulerende, så du vil kunne bruge dit uldtøj både på skiferie og på vandretur om sommeren. Det er altså en god investering, som du ikke vil fortryde. Går du efter uld af høj kvalitet, bør du overveje merinould. Det kommer fra fåreracen merino og anses som noget af den fineste og blødeste uld på markedet.\nSom mellemlag anbefales en form for letvægtsjakke. Mellemlaget bør have til formål at isolere, så kulde holdes ude. En letvægtsjakke er at foretrække som mellemlag, da den er nem at tage af, hvis det bliver for varmt.\nDet yderste lag bør være en skaljakke, som kan holde både vind og vand ude. Kombineret med de andre 2 lag, er du sikret, at du kan holde varmen uanset, hvor du befinder dig. Kombinationen af de 3 lag giver desuden mulighed for at tilpasse efter vejret.\nUdover det ovenstående, er det vigtigt, at du holder dine hænder og fødder varme, da kulden herfra ellers vil sprede sig til resten af kroppen. Et par varme sokker og handsker kan derfor være uundværlige, hvis du vil undgå at fryse.\nHvor køber man den rette beklædning?\nNu bliver det ovenfor beskrevet, at du skal starte med den rette beklædning, men hvor finder man den? Et godt råd vil være at afsøge markedet for mærker af høj kvalitet. Du får tit, hvad du betaler for, og hvis du går på kompromis med kvaliteten, vil du helt sikkert komme til at fortryde det. Et godt mærke at fremhæve på markedet er Aclima. Aclima fremstiller trøjer, jakker, lange underbukser, huer, handsker og meget mere i yderst høj kvalitet.\nAclima produkterne kommer i forskellige serier, som beskriver uldens kvalitet og egenskaber. Især serien Hotwool er populær. Serien er lavet i samarbejde med forsvaret og er derfor utrolig slidstærk. Produkterne i denne serie er særligt velegnede til de koldeste dage.\nPrevious Post Vælg det bedste regntøj til dit barn\nNext Post Danske Kunder er Fantastisk Loyale Overfor Brands


Butik til leje i Korsør. Find butikslokaler i Korsør til leje på Danmarks største portal for erhvervslejemål.\nAlle erhvervslejemålButikslokalerRegion SjællandKorsør\nDu har søgt efter Butikslokaler til leje i Korsør.\n570 m2 butikslokaler i 4220 Korsør\n265 m2 butikslokaler i 4220 Korsør\nPris: 39.735 kr. om året\nVærd at vide når du søger butik i Korsør\nFind butik i Korsør på Virksomhedslokaler.dk\nSøger du butik til leje i Korsør, så er du kommet til det rigtige sted. Vi har et kæmpe udvalg og er altid opdateret med de nyeste ledige butikslokaler på markedet, og du kan oprette en søgeagent så du får besked når der udbydes nye ledige butikslokaler til leje i Korsør . Du kan se de aktuelle butikslokaler til leje i Korsør herover. Klik på overskriften ud for hvert lokale for at læse mere. Søger du andre typer erhvervslejemål i Korsør end butik til leje, så brug søgefunktionen til at udvide din søgning. Her kan du også søge efter størrelse og pris, og tilføje flere byer til din søgning.\nTilmeld dig som lokalesøger og få besked om nye butikslokaler til leje i Korsør\nButik til leje i Korsør\nDu er på siden for udlejning af butik i Korsør.\nSøger du butik til leje i Korsør?\nButik til leje i Korsør - se også:\nFå besked hver gang der kommer en ny ledig butik i Korsør


Résidence Les Marches - Le Grand Domaine Frankrig\nRésidence Les Marches er velegnet for dig som ønsker at være én af de første på pisterne, da lejlighedskomplekset ligger direkte på pisten. Lejlighederne på Résidence Les Marches er traditionelt og komfortabelt indrettede. Fra din lejlighed har mulighed for at få en smuk udsigt over de omkringliggende bjerge. Valmorels centrum ligger 100 meter fra lejlighederne, hvor du kan nyde godt af de mange franske restauranter.\n100 m til Valmorel centrum\nsoveværelse 1: 4 sovepladser (1 x enkelt sovesofa; 1 x enkelt udtrækseng; 1 x køjeseng)


maj 2019 - Cavabobler\nASPARGES & CAVA\nDer findes et utal af opskrifter med asparges, men når det er sæson for asparges i Danmark, så vil jeg tilberede dem, som Aarstiderne anbefaler: “…tilberedt helt simpelt – dampet og vendt i smør med salt og peber evt. lidt høvlet parmesan”. Jeg serverer...\nDette EU økologi logo garanterer, at vinen er økologisk certificeret og skal findes på etiketten. Økologisk vin er omfattet af samme kontrol som fødevarer, der markedsføres som økologiske. Økologi reglerne tillader ikke anvendelsen af konserveringsmidlet svovl,...\nMUSLINGER & CAVA\nMUSLINGER & CAVA 1 kg muslinger 1 finthakket løg 1 lille rød chili 2 finthakket fed hvidløg 2 dl hvidvin eller CAVA 1 dl piskefløde finthakket bredbladet persille olivenolie salt og peber Muslingerne renses. Åbne muslinger kasseres, hvis de ikke lukker ved et let...\nCAVA & APEROL\nCAVA & APEROL 6 cl Aperol 4 cl Cava Brut 2 cl Dansk vand 1 skive øko appelsin isterninger Hæld Aperol, Dansk vand og CAVA i glasset. Kom isterninger og en appelsin skive i. Sæt sugerør i og rør let rundt....


Statens Museum for Kunst: Michelangelo: David\nDu er her:Forsiden > Udforsk kunsten > Samlingerne > 700 års kunst og kunsthistorie > Afstøbningssamlingen > Highlights > Michelangelo: David\nDen første skulptur møder du allerede udenfor. Når du nærmer dig Afstøbningssamlingen, ser du samlingens vartegn: en bronzeafstøbning af Michelangelos David fra Accademia. Brygger Carl Jacobsen skænkede skulpturen til København i 1896.\nMichelangelos David er et billede på ungdommelig styrke. David står hvilende med stenslyngen over skulderen og betragter Goliat. Spørgsmålet har til alle tider været: har David netop kastet stenen, eller overvejer han, hvordan han skal angribe kæmpen?Tilbage til AfstøbningssamlingenAf: Anne T. Skovbo Petersen, Sarah Grøn


Fifi's verden: Transit\nOm en uge sidder jeg i et andet land langt fra København og sikkert ret lettet over, at flyveturen gik godt, men også rundforvirret og nervøs for at starte på nyt arbejde og møde nye mennesker. Breathe in, breathe out. Vejrtrækningen, husk den for guds skyld. Indånde den rene norske fjeldluft og tro på, at alting nok skal gå.\nI dag sidder jeg på Nørrebro og prøver at tage mig sammen til at rydde mere op, smide flere ting ud og gøre rent. Og synes det er ret hårdt at jeg skal afsted om lidt.\nMisforstå mig ikke, jeg GLÆDER mig til nye udfordringer men for dælen - jeg synes at det her sige farvel noget er sværere end jeg lige havde forestillet mig. Alt føles lettere kaotisk - både det praktiske, men også det følelsesmæssige. Sidstnævnte skræmmer mig. Eller, ikke skræmmer, men overrasker mig og prikker i dén grad til min følelse af, at jeg jo kan alt og er stærk.. "Power & control" hedder en sang jeg hører ofte for tiden. Er der noget jeg føler at jeg mangler, så er det dét. Det udfordrer mig i disse dage.\nDer er vist cirka ligeså meget rod i mit hoved som i min lejlighed hvor der er bunker til genbrug. Bunker til storskrald. Bunker til opbevaring her og der. Heldigvis er der jo en mening med galskaben selvom den kan være svær at finde. Den her transittid er jeg bare ikke sikker på jeg er helt så meget fan af som jeg egentlig havde forestillet mig. Glæder mig egentlig mest til at komme i gang med en ny hverdag.\nSelvom alt er i opbrud ligenu, så er jeg taknemmelig for, at jeg TØR kaste mig ud i noget nyt. Glad for at være i nuet og lade mig rive med af de ting der sker, uden forbehold, uden at tøve så meget. Jeg tror, det er når man er mest sårbar og der er ridser i lakken at man er modtagelig for rigtig mange gode ting. Selvom man af og til har lyst til at løbe langt væk og ikke forholde sig til savn.\nDer er (mange) mennesker jeg kommer til at savne ufattelig meget og jeg er spændt på, hvordan relationer ændrer sig i det kommende år. Ikke nødvendigvis til det dårligere, men bare sådan i det hele taget.\nLigeså nervepirrende det er ikke at kende fremtiden, ligeså spændende er der.. Og en eller anden form for kontrol kommer der vel lige pludselig.\nBreathe in............... breathe out.\nIndsendt af Fie kl. onsdag, oktober 24, 2012\nFragmenter i frit fald


Køb det rette anlæg og nyd godt af alt musikken\nDet kan være enormt frustrerende at skulle sidde og vente på noget. Jo længere tid du blot sidder og venter, jo mere irriterende vil det også føles. Derfor gør du klogt i at sætte noget god musik på, og se om ikke det for alvor kan ændre situationen.\nHør musik imens du venter\nHer på siden kan du finde massevis af anlæg som nærmest vil kunne fjerne taget af dit hjem, hvis du skruer højt nok op. Der er ingen der siger at du skal skrue volumen helt i top, men det kan være en fordel netop at investere i et af de mange anlæg, da vi garanterer dig for, at du vil kunne mærke en betydelig forskel.\nDet kan være at du sidder og venter på dit program CCleaner, som er et oprydningsprogram til din PC, som er i gang med at arbejde. Selvom det er rart at der findes et program der kan klare dette for dig, så ændrer det ikke på det faktum, at det er enormt kedeligt bare at sidde og vente på at programmet er færdigt. Så hvad kan du lave i mellemtiden? Hvad med at høre noget musik? Det lyder måske fjollet, men det kan virkelig gøre hele ventetiden betydeligt kortere.\nHvordan reagerer vores hjerner på musik?\nHvis du allerede nu går med et bestemt anlæg i tankerne, men ikke rigtigt har råd til det. Så kan du her i guiden læse mere om, hvordan du får råd til dit drømmeanlæg, så du kan nyde en masse lækker musik, imens du venter. Musik er helt fantastisk, da det netop kan få os til at glemme tid og sted, og blot få os til at leve os helt ind i den sang vi nu vælger at høre.\nMen hvordan reagerer din hjerne egentlig helt præcist på musik? Hvis du klikker på linket, så kan du læse en artikel der forklarer hvordan vores hjerner reagerer når vi hører musik, og hvordan det faktisk kan afhjælpe diverse sygdomme og problemer vi måtte have. Når først du har fået købt dit anlæg, så vil du uden tvivl slet ikke føle at du venter når bare du hører noget god musik, så er ventetiden pludselig utrolig rar.


At sommeren 2011 regnede væk, ved alle, som holdt ferie her i landet. Hver morgen lød det i vejrudsigten, at det ville regne. I bedste fald kun som byger, men som man typisk husker det, stod det ned i tove det meste af tiden.\nSelv om arkivarbejde som udgangspunkt er en indendørs foreteelse, har Esbjerg Byhistoriske Arkiv mange udendørs aktiviteter. Det gælder ikke mindst formidlingen af byens historie. Mange skoler, foreninger og virksomheder hyrer arkivet til byvandringer, og i sommeren 2011 bad alle for godt vejr den dag, de skulle vandre. Det samme gjorde vi for de byvandringer, vi igennem de senere år har arrangeret sammen med Esbjerg Turistkontor. Det hjalp dog ikke altid, og i to tilfælde måtte byvandringen aflyses – det regnede simpelthen så meget, at man ville blive våd selv med regntøj på. Når vejret ellers artede sig, var der pænt fremmøde, og ikke mindst byvandringen om besættelsestidens Esbjerg blev et hit.\nNoget mindre vejrafhængig er modtagelsen af arkivalier fra borgere, foreninger og virksomheder. Der er stadig interesse for at aflevere arkivalier til Esbjerg Byhistoriske Arkiv, og i 2011 blev det til 140 indleveringer, små og store mellem hinanden. Det er umuligt at nævne dem alle, men nævnes kan f.eks. det sidste materiale fra Snedker Tømrernes Fagforbund, Pensionistforeningen af 1939, Dansk Metals Autoklub, Esbjerg Gartnerkreds, Forum for Miljøundervisning, byggejournal fra murermesterfirmaet Frederik Skærbæk, SID Fiskernes Fagforening, Brugsen Grønnegade, Single Rock Café, Militærnægtergruppen i Esbjerg, Rolfsgadegruppen (Esbjergs BZer-gruppe), fotos fra havneudvidelsen i 1923 taget af en københavnsk tømrermester, der var tilknyttet projektet, Havekredsen for Esbjerg og Omegn, Radio Victor og LOF, pressefotograf Hans Chr. Gabelgaards meget store arkiv (ca. 550.000 optagelser) for nu at nævne nogle af de større afleveringer. Desuden er der kommet en masse mindre afleveringer (altså mindre i omfang, men ikke i betydning), som er med til at berige vore samlinger og dermed Esbjergs historie. Vi er glade for hvert et bidrag.\nRegistreringen af de indleverede materialer foretages af Privatarkivsektionen, hvor der blev registreret 244 arkivfonds (fra A3508-3852). Af større registreringer kan nævnes Esbjerg Jernbanefunktionærers Byggeforening, arkivet fra arkitekt Elmo Thomsen, Forum for Miljøundervisning, De Gamle Drenge, Esbjerg Idrætspark og Træ-Industri-Byg. Desværre indeholder Arkibas4 ikke et statistik-modul, så når man som vi bl.a. udfylder ledige numre i forbindelse med registreringen, er det svært helt præcist at opgøre aktiviteten. På billedsiden er der nyregistreret 528 billeder, men en lang række tidligere registreringer er blevet godkendt og billederne publiceret i Arkibas4, en ny mulighed i formidlingen af arkivets samlinger. Derudover er en del billedaftener registreret og lagt i Arkibas4, ligesom hele udvalget af fotos fra pressefotograf Knud Rasmussens negativer fra 1960 er lagt ind i Arkibas. Mange af disse billeder var dog registreret tidligere, men har fået foto tilføjet registreringen. Desuden har samtlige gamle billedregistreringer i Arkibas med skanningsnummer fået tilføjet billede.\nVi har fået skannet 1.314 billeder, så der ved årets udgang fandtes 20.642 billeder i Fotoweb, det digitale filstyringsprogram der anvendes i Esbjerg Kommune.\nArbejdsgangene for billedregistreringen er blevet ændret efter indførelsen af Arkibas4. Ændringerne har gjort det nemmere at registrere billeder, da sektionen nu selv kan lægge billederne ind i Fotoweb. Billederne bliver registreret, mens de er aktuelle, eller der aktuelt arbejdes med dem. F.eks. er billederne fra årets kalender og udstilling allerede lagt ind. Tidligere har vi skulle vente på, at de blev lagt ind. Selv om der således har været fremdrift med hensyn til registrering af billeder, mangler der stadig registrering af enkelte billedaftener.\nAf M-sager er der nyoprettet 36, af udklipsmapper er der nyoprettet 1.463, foruden der er tilakteret på en masse allerede eksisterende mapper.\nUd over det løbende registreringsarbejder er alle A-M-U-registreringer i Arkibas gennemgået og tilrettet med henblik på offentliggørelse i Miniarkibas, som Esbjerg Byhistoriske Arkiv forventer at tage i brug i 2012.\nForuden en masse registreringer har Privatarkivsektionen også produceret en udstilling. Det var Fra alle os til jer 2011, som åbnede i forbindelse med arkivets såkaldte »nytårskur« og viste udpluk fra årets indleveringer.\nDet kommunale arkivområde\nDet kommunale arkivområde fylder godt i virksomhedsbilledet. Det dækker to områder: Mellemarkivet, som arbejder med arkivalier fra de myndigheder, der blev sammenlagt ved strukturreformen i 2007, og e-arkivet som har den kommunale, digitale dataproduktion som ansvarsområde.\nMellemarkivet havde to fokusområder i 2011: Ekspedition i kommunale arkivalier samt inddragelse af nye, kommunale arkiver i mellemarkivet.\nI løbet af året håndterede mellemarkivet ca. 1.400 rekvisitioner på kommunale sager og sagsakter, som blev skannet og leveret digitalt til ansatte rundt om i kommunen. Der er tale om et fald på ca. 700 ekspeditioner i forhold til 2010. Faldet er forklarligt og naturligt i lyset af, at det nu er fem år siden, strukturreformen fandt sted, og med Esbjerg Kommune som digitaliseret kommune fra 2007 vil efterspørgslen på papirsager fra de tidligere myndigheder falde med tiden. Alligevel oplever vi områder med konstant stor efterspørgsel. Det gælder ikke mindst arbejdsmarkedsrelaterede sager som revalideringssager, kontanthjælpssager, beskæftigelsessager og lægemapper. Endvidere blev der i løbet af året ekspederet mange børne- og unge sager samt anbringelsessager. Endelig bestod en stor del af ekspeditionerne af pensionssager, personalesager, miljøsager samt øvrige sager fra Teknik & Miljø-området.\nI perioden 2007-2010 var mellemarkivets fokus rettet mod at indsamle papirarkiverne fra forvaltningerne på rådhusene. I 2011 blev det store arbejde med at indsamle papirarkiverne fra kommunens mange institutioner og decentrale enheder påbegyndt. I samarbejde med sekretariatet i Sundhed & Omsorg blev der udarbejdet en plan for aflevering af alle ældrecentrenes arkiver til mellemarkivet – i alt 20 ældrecentre. Ved årets udgang havde mellemarkivet modtaget arkiver fra følgende ældrecentre: Højvang, Gjesing Midtby, Strandgården, Lyngvej, Bytoften, Margrethegården og Karstensminde. De øvrige ældrecentres arkiver afleveres i løbet af første halvår 2012. Herudover blev der i samarbejde med sekretariatet i Borger & Arbejdsmarked igangsat en proces med aflevering af de sociale institutioners arkiver til mellemarkivet. Denne proces blev indledt med modtagelse af Patriciahusets arkiv, og ved årets udgang fulgte arkiver fra flere mindre institutioner. De øvrige arkiver fra institutionerne under Borger & Arbejdsmarked modtages i løbet af første halvår 2012, herunder arkiverne fra bl.a. Ribelund og Vestkysthusene. Endelig blev der ved årets udgang også udarbejdet en plan for aflevering af arkiverne fra alle kommunens daginstitutioner. I tillæg til de mange institutionsarkiver modtog mellemarkivet i løbet af året også miljøsager, klientsager fra det gamle Ribe Amt samt første del af en stor aflevering fra Forsyningen.\nUd over opgaverne med ekspedition i og indsamling af arkiver havde mellemarkivet i løbet af året også til opgave at bevarings- og kassationsvurdere, ordne samt registrere store mængder arkivalier. I Esbjerg Kommunes historiske arkiv blev der således ordnet og registreret en stor aflevering ejendomsskattesager samt ordnet et stort antal hyldemeter byggesager fra gl. Esbjerg, Ribe og Bramming kommuner. Herudover blev også en del af de indkomne institutionsarkiver ordnet og registreret.\nDet andet ben i den kommunale arkivvirksomhed er e-arkivet, som i 2011 har haft hovedfokus på de indkomne arkiveringsversioner. I alt er 75 arkiveringsversioner tilgået e-arkivet i 2011 med KMD som den største enkeltstående leverandør. De 75 arkiveringsversioner udgør en stigning på 25 % i forhold til 2010, hvor i alt 60 arkiveringsversioner blev afleveret og godkendt. Opgaverne i forbindelse hermed har primært bestået i opsplitning og test af arkiveringsversionerne samt leverandørkontakt. De afleverede data spreder sig over hele det kommunale forvaltningsområde, men særligt økonomisystemer som Prisme og KMD-Økonomi har domineret i antal.\n2011 bød også på lovgivningsmæssige forandringer, idet den 31. december2011 var sidste dag, arkiveringsversioner kunne afleveres efter bekendtgørelse nr. 342. Denne blev erstattes af bekendtgørelse nr. 1007, hvilket også betød, at der i sidste del af 2011 blev anvendt ressourcer på at forberede den nye og anderledes struktur for de data, der skal afleveres.\nI forbindelse med behandlingen af aktindsigtsanmodninger anvendes søgeværktøjet SIGA (Søgning, Import & Generering af Arkiveringsversioner) til at finde sager og dokumenter i e-arkivet. Da der i 2011 har kunnet iagttages en stigning i antallet af aktindsigtsanmodninger, sammenholdt med førnævnte ændring af lovgrundlaget for arkiveringsversioner, er arbejdet med en ny og forbedret version af SIGA påbegyndt. Det forgår i samarbejde med Aalborg Stadsarkiv og forventes afsluttet i 2012-2013 til stor gavn for og lettelse i det fremtidige arbejde.\nEt andet tiltag, der tog sin begyndelse i 2011, var projektet vedrørende den fremtidige behandling og modtagelse af de privat skabte digitale arkivalier fra såvel virksomheder, foreninger som privatpersoner. Her har der hidtil manglet et tilbud om digital bevaring, hvilket på sigt vil betyde tab af/mangel på disse privat skabte arkivalier. Derfor blev der i samarbejde med andre arkiver iværksat et arbejde, der skal lede hen til en vejledning og forhåbentlig også løsning på problemet.\nSlutteligt skal det nævnes, at der i 2011, ligesom i 2010, har været stor aktivitet i forbindelse med publiceringen af databaser på arkivets hjemmeside, hvor e-arkivet særligt har deltaget i forbindelse med den programmering, der skaber en farbar digital vej fra databaserne til hjemmesiden.\nSiden april 2006 har der ved Esbjerg Byhistoriske Arkiv været tilknyttet frivillige, som fortrinsvis har opgaver i forbindelse med indtastning af data, som skal offentliggøres via arkivets hjemmeside. Den 31. december 2011 var der tilknyttet 27 frivillige. Heraf arbejder 20 med indtastning af oplysninger til forskellige databaser. De øvrige syv frivillige har meget varierede opgaver som udarbejdelse af nyhedsbreve, sortering af udklip og billedbeskrivelser. De frivillige arbejder hver uge i et individuelt omfang, varierende fra tre til 12 timer. Syv frivillige har været med siden begyndelsen i 2006.\nStatus for indtastningen i 2011 er således:\n· Borgerdatabasen fra skattemandtalslisterne: En del af 1923-listen er indtastet. Folkeregisterlisten for 1924 er påbegyndt indtastet. I alt indtastet oplysninger om godt 5.000 personer.\n· Trykte skattebøger, Esbjerg: I 2011 er der indtastet oplysninger fra skattebøgerne for 1928 og 1939, samlet ca. 16.000 personer.\n· Trykte skattebøger, Jerne: Der er indtastes oplysninger fra skattebogen 1931, 1934, 1935, 1939 og 1942, i alt ca.10.000 personer.\n· Sager fra Esbjerg Byråds forhandlingsprotokoller for perioden 1.9.1908-1.7.1910, i alt knap 1.500 sager.\n· Fotograf Peter Nissens negativer. Knap 10.000 optagelser fra tidsrummet 1952-1963 er registreret på grundlag af negativprotokollerne i løbet af 2011.\n· Guldager Sogneråds forhandlingsprotokoller. Fra 1948-1952 er der indtastet ca. 2.800 sager.\n· Jerne Sogneråds forhandlingsprotokoller. Indtastet fra 13.1.1941–1.4.1942, 1.000 sager.\n· Sydvestjyske Fiskekuttere. Oplysninger om kuttere fra Esbjerg, Fanø, Ribe og Varde fra Aarbog for den danske Fiskerflaade er indtastet for perioden 1956-1980. I alt ca. 12.000 kuttere.\n· Strandinger. Indtastet oplysninger om 375 redningsaktioner i 2011.\nI løbet af 2011 er en række databaser blevet offentliggjort på arkivets hjemmeside. Nypubliseret i 2011 er beværterfortegnelsen 1936-1966 (afsluttet med 388 navne), beværterbevillinger 1913-1969 (afsluttet med 263 navne), Vores Kvarter (byggesagsoplysninger – afsluttet), Guldager Sogneråds forhandlingsprotokol (som der fortsat indtastes i), Bryndum Sogneråds forhandlingsprotokol 1943-1969 (komplet). Vester Nebel Sogneråds forhandlingsprotokoller 1943-1969 (komplet), Jerne Sogneråds forhandlingsprotokoller (som der fortsat indtastes i) og Strandinger (der indtastes fortsat). Endvidere er der indtastet 3.000 navne på lærere i Esbjerg-området, og denne database blev også publiceret i 2011. En nypubliceret database var også en oversigt over fraflyttede esbjergensere (2.000 navne indeholder databasen, som der stadig indtastes i).\nAndre, tidligere publicerede databaser opdateres løbende. Det gælder trykte skattebøger fra Esbjerg og Jerne kommuner, Esbjerg Byråds forhandlingsprotokoller, fotograf Peter Nissens negativprotokoller, Esbjerg kuttere fra Fiskeriårbogen, ligesom der løbende lægges nye år til borgerdatabasen, hvor der blev publiceret 5.000 navne fra 1924-databasen i 2011.\nDatabaserne for Bryndum/Vester Nebel Sogneråds forhandlingsprotokoller er færdigindtastede, og det samme gælder Søulykkerne. Flere databaser er undervejs, men mere om det i næste årsberetning.\nDe frivilliges arbejde består som nævnt ikke kun i indtastning. Der soigneres også arkivalier, der klargøres arkivalier til videre registrering i Arkibas, der identificeres Knud Rasmussen-negativer ved sammenligning med avisen, og så er der i 2011 udsendt 12 nyhedsbreve om nye databaser/opdatering af databaser på arkivets hjemmeside.\nDigitaliseringen af arkivets samlinger betyder et faldende besøgstal på læsesalen. På årsbasis skønnes besøgstallet på læsesalen at være ca. 1.000 personer. Til gengæld er antallet af besøgende på hjemmesiden kraftigt voksende. I 2011 var det 49.038 besøgende mod 36.496 i 2010 – med den usikkerhed, statistikmodulet i web-systemet indebærer. Mest populært er menupunktet Esbjergs Historie med 10.005 besøgende, hvoraf 6.106 har besøgt de borgerrelaterede databaser og 3.396 besøgte siderne med Esbjerg Billeder\nDigitaliseringen afføder dog ofte også yderligere spørgsmål, så mange henvendelser foregår pr. mail eller telefon. I alt har der været 339 større forespørgsler i 2011 – 208 af disse handlede alene om bopælsattester i forbindelse med pensionssager, og 19 personer havde behov for en genudstedelse af deres eksamensbevis.\nFormidling er dog ikke blot enkelthenvendelser med også foredrag, byvandringer m.m. I alt 59 sådanne arrangementer blev det til i 2011 med næsten 1.800 deltagere. Dertil kommer deltagerne i den fuldtegnede kursusrække Kend din kommune samt den lige så fuldtegnede fortællerække Barn af Esbjerg/Mit Esbjerg. Også antallet af deltagere i arkivets kurser har været pænt, så rigtig mange mennesker passerer gennem arkivets lokaler i løbet af et år, selv om det ikke ser sådan ud ifølge gæstebogen på læsesalen. Og så har vi alle de digitale brugere, som vi sjældent kender og sjældnere hører fra. Og dog: Adskillige kunne ikke lade være med at indsende positive kommentarer, da vi præsenterede arkivets første digitale julekalender den 1. december 2011.\nAf andre formidlingsaktiviteter var der en kulturhistorisk hverdagstur til Amrum den 1. september og en tilsvarende tur til Sprogø den 6. oktober. Den første foregik i strålende solskin, den anden i overskyet vejr og silende regn. Nedbøren ville ikke slippe Danmark i 2011.\nAlt det var dog glemt, da vi nærmede os årsskiftet. Dels var der travlt med at færdiggøre udgivelsen af Aja Høy-Nielsens seneste bog Tuberkulose som folkesygdom (den nåede lige at blive færdig inden jul), dels var der en masse forberedelser til den forestående nytårskur, der fandt sted den 29. december. Igen dukkede flere hundrede gæster op til champagne og kransekage. Desuden fik de en lille orientering om det forgange år, og hvad der ventede. En af nyhederne var en ændret åbningstid på læsesalen, som fremover følger Rådhusets åbningstid torsdag og fredag. Det vil sige lukning kl. 17 om torsdagen og kl. 13.30 fredagen.


 Den første ghetto\nNår man i dag snakker om ghettoer, tænkes der ofte på særligt udsatte almene boligområder, præget af lav beskæftigelse, relativ høj kriminalitet og koncentrationer af særlige etniske grupper, ofte med muslimsk baggrund.\nOprindeligt var ghettoen dog et afgrænset område, hvor der boede jøder. Den første gang et område i Danmark blev beskrevet som værende en ghetto, var i 1908, og det er denne ghetto som udgør udgangspunktet for bog nummer 51 i serien ”100 danmarkshistorier”.\nOmkring 1904 begyndte indvandringen af østeuropæiske jøder at tage fart. De slog sig ned i indre by i København og hér vakte de opsigt. Ved folketælling i 1916 blev der registreret i alt 2.443 russiske jøder og 480 krigsindvandrede jøder i København. Ikke et voldsomt højt tal, men de skilte sig ud både på grund af deres beklædning, deres fysiske træk, religion og ikke mindst sprog.\nDer var forskellige årsager til at jøderne forlod Østeuropa, men som Garbi Schmidt skriver, var nøgleordene fattigdom, sult og forfølgelse. På grund af jødernes særpræg, blev ghettoen et sted den almindelige dansker anså som på den ene side værende eksotisk, men på den anden side også farlig. Farlig, både fordi der blandt indvandrerne var både almindelige forbrydere og hvad der blev beskrevet som politiske forbrydere, men også fordi det bød på konkurrence til det danske erhvervsliv. I 1906 ernærede 33 % af de jødiske indvandrere sig som skræddere, skræddermestre og syersker. Da de ikke kendte til den danske fagforeningskultur, arbejdede en del af dem under tariffen, hvilket naturligvis førte til stor utilfredshed i de danske skrædderes fagforening.\nOgså dengang var ghetto som sagt et begreb der blev brugt til at betegne et kvarter præget af indvandring, kriminalitet og fattigdom. Og også dengang blev ghettoer og indvandring set som en udfordring for den såkaldte danske gæstfrihed.\nAt indvandrerne bosatte sig i samme område blev derfor også genstand for en del politiske diskussioner.\nFor på den ene side ville man gerne holde styr på tilstrømningen af flygtninge, men på den anden side var det ikke alle indvandrere der var fattige. En del af dem var både velhavende og gode håndværkere, og dem havde Kongen brug for, så dem ville man helst ikke skræmme væk ved at tvinge dem til at bo i bestemte områder undre bestemte restriktioner som man gjorde andre steder i Europa.\nGhettoområder har gennem tiden været udsat for mange undersøgelser og for endnu flere holdninger.\nVold drab og kriminalitet klæber sig til begrebet, men som forfatteren påpeger, skal man huske på, at hvad der kaldes for ghetto og belastede boligområder, også er folks hjem. Og dette kommer til udtryk i en del af de undersøgelser der bliver lavet samt når man ulejliger sig til at tale med de mennesker der bor i de såkaldte belastede boligområder.\nMan kan næste høre journalist Anders Aggers stemme fortælle, når Garbi Schmidt skriver, at ”Ghettoen kan handle om vrede over ikke at få lov til at være med i samfundet – en vrede som ikke blot sætter sind i kog, men også biler i brand”. Men ghettoen kan også ”handle om muligheden for at være med i samfundet og ikke blive set på som nogen der bor i en ghetto. Men blot Tove eller Ali fra bydele, der hedder Gellerup eller Tingbjerg”.\nSpørgsmålet er, om det nogensinde bliver anderledes. Vi vil gerne det eksotiske men ikke det farlige. Det skal kunne kontrolleres. Mennesker er blevet udstillet i Danmark fordi de så anderledes ud, kom fra eksotiske steder. Men det kunne kontrolleres. De skulle helst ikke gå rundt og udfordre det danske.\nVi vil ikke have Gellerupparken men gerne Bazar Vest. Og sådan fortsætter forbeholdende overfor det vi ikke helt forstår og kender. For ghettoen handler ikke bare om socialt udsathed, men også om den indflydelse indvandringen naturligt vil få på de danske byer. Men når man sidder og er bange, skal man huske på den mangfoldighed der følger med. Både sprogligt og kulinarisk. Gulerødder, rødbeder, konditorier, finere fransk madlavning og forårsruller. Det handler ikke kun om, hvem der har ret til at kalde sig danske.\nForfatteren afslutter sin fortælling med at skrive netop dette. At hvad der er dansk, hvad der udfordrer det danske og hvad det danske kan og bør rumme er en tilbagevendende del af denne diskussion. Men er indvandring ikke så stor en del af dansk historie, at det er meningsløst at tage denne diskussion For hvad hvis vi ikke havde haft de hollandske bønder på Amager, de polske roearbejdere, de tyrkiske støberiarbejdere osv.\nDen bedste anbefaling hér fra. Ghettoens opståen i Danmark er ikke noget der fylder meget i dagens ghettodebat, men den bliver hér belyst kort og præcist sammen med en række indspark til den fortsatte debat om indvandringens betydning for danmarkshistorien – på godt og ondt.\nFolk & fortællinger fra Det Tabte Land - Bd. II: Øerne


Office 2007 opgradering blev stor succes – Essens Erhverv\nOffice 2007 opgradering blev stor succes\nNår man er en stor kommune med 1.500 administrative pc’er og 300 forskellige applikationer, skal opgraderingen tænkes godt igennem, når man skifter til den nyeste version af Microsoft Office 2007. Projektchefen i it afdelingen, Peter Møller, har prøvet mange opgraderinger før, og denne gang var der oven i købet ingen ressourcer til kurser og uddannelse.\n”Vi vidste, at en succesfuld opgradering kun finder sted, når medarbejderne er orienteret fra starten, så det var faktisk det allervigtigste for os, da vi gik i gang,” fortæller Peter Møller.\nØvelsen blev indledt i begyndelsen af 2008, da kommunen besluttede at skifte system til sags- og dokumenthåndtering. Det nye system kaldet Acadre bygger på Microsoft platformen, så første skridt ville naturligt være at få Microsoft Office 2007 på plads.\nIt afdelingen tog derfor kontakt til andre kommuner, der havde været igennem øvelsen. Her viste det sig hurtigt, at de bedste erfaringer blev opnået, når informationsniveauet havde været højt. Peter Møller fik desuden det forslag at udnytte Microsoft EA-aftalen til at udlevere en gratis Office 2007 i det såkaldte Home User Program, der tillader privat brug. Det ville automatisk medføre træning i fritiden.\nSamtidig lagde it afdelingen en plan for, hvordan Office 2007 skulle rulles ud. Hvem skulle teste det først, hvilke kritiske applikationer spillede sammen mod Office, og hvor længe skulle testen vare? Planen handlede også om, hvordan medarbejderne skulle informeres.\n”Det vigtigste var at undgå tekniske problemer, for vi havde over 300 forskellige applikationer, der alle gerne fortsat skulle kunne bruges,” siger han.\nKommunen skrev for en god ordens skyld til alle leverandører og spurgte, om de var kompatible. Kun få svarede nej. Kompatibilitetsproblemet kunne derfor løses ved, at nogle få medarbejdere fik en ekstra særskilt maskine med Office 2003.\nResten af applikationerne blev fra oktober testet grundigt af 30 medarbejdere, der som de første fik Office 2007 installeret til en stresstest mod de øvrige programmer. Der viste sig kun nogle få problemer, der skulle rettes i den pakke, som kommunen senere skulle rulle ud.\nI begyndelsen af 2009 fik medarbejderne tilbud om at installere Office 2007 på deres hjemmecomputere. Der blev afholdt tre orienteringsmøder i byrådssalen for i alt 400 administrative medarbejdere i uge 6 i 2009. Microsoft var med til møderne og præsenterede fordelene.\nPlanen var at udrulle pakken allerede i vinterferien 2009. I perioden op til blev intranettet derfor brugt til at bringe tips og informationer, så alle lettere kunne gå i gang med at bruge produktet straks efter installationen. I mellemtiden var it afdelingen klar med den endelige installationspakke. Udrulningen blev startet fredag i uge 6 om eftermiddagen.\n”Vi installerede MSI pakken på maskinerne, så de var klar mandag morgen i uge 7. Kun pc’er, der var offline, måtte vente med pakken til senere, ligesom et mindre antal fejlede af anden årsag,” siger Peter Møller, der er meget tilfreds med forløbet, der er sket uden tilbageløb. For at sikre fremdrift i projektet valgte afdelingen en snæver projektgruppe med kun tre medarbejdere. Det har haft den klare fordel, at beslutningerne kunne træffes hurtigt.\nIsær den enkle tilgang til uddannelse har været en stor fordel.\n”Der var ikke afsat penge til slutbrugeruddannelse, så muligheden for at øve sig hjemme har været afgørende for os,” fortæller Peter Møller og tilføjer: ”Faktisk betød EA-aftalen med Microsoft, at vi kunne udrulle Office 2007 i hele organisationen, uden at vi skulle betale mere end hidtil, så det har samtidig været en virkelig økonomisk opgradering.”\nTilvænningen har også været hurtig, forklarer projektchefen: ”Det er første gang, jeg har oplevet en så stor ændring helt uden produktionstab,” siger Peter Møller, der understreger, at installationen heller ikke medførte det pres på supporten, som han har oplevet tidligere. Der var fem mand i supporten, og de kunne udmærket håndtere henvendelserne fra de i alt ca. 1.500 administrative medarbejdere.\nHan mener også, at medarbejderne har været godt hjulpet af programmet ”Hvor er knappen i Office 2007”, der kan vise forskellen på Office funktionerne i den nye og den gamle version.\nFredericia Kommune valgte desuden at indkøbe programmet ”Office til alle”, der indeholder vejledninger både som flash animationer og trykte generelle vejledninger.\nKommunens egne vejledninger blev også tilpasset Intranettet til 2007-udgaven. Dermed kunne medarbejderne slå op de samme steder, som de plejede, hvis de skulle finde en konkret arbejdsgang eller funktion.\nAlle personlige indstillinger og præferencer kom desuden automatisk med over i den nye version, så alle kunne finde deres signaturer, bogmærker og alt muligt andet helt uden at skulle oprette det på ny.\nPeter Møller lægger ikke skjul på, at han er stolt over så glat installationen er gået: ”Det er jo i virkeligheden så enkelt. Lav en grundig plan – med en grundig test og masser af informationsarbejde. Det er kun det, som vi har gjort, og det er lykkedes.”\nPeter Møller mener desuden, at det er vigtigt, at informationsindsatsen sker på flere planer. Som han siger: ”Nogle lærer bedst ved at høre om emnet, mens andre lærer mere ved at læse om det eller prøve det selv. Tilbagemeldingen er i hvert fald, at medarbejderne har oplevet forløbet som utroligt tilfredsstillende,” siger han.\nHør mere om, hvordan Microsoft kan hjælpe ved en opgradering af en løsning\nVil du vide mere om Microsofts erfaringer med forskellige opgraderinger, er du velkommen til at kontakte Åren Ekelund på arene@microsoft.com eller på telefon 5157 8122.


Køb Jura Cool control trådløs - alt i vand og kaffe\nJura Cool Control trådløs mælke køler. Jura Cool Control kan tilkøbes til følgende maskiner: Jura Giga 5, Jura Impressa Z7, Jura Impressa J9 TFT, Jura Impressa F7 og Jura Impressa J9. Cool Control kommunikerer trådløst med din Jura-maskine og sørger for at holde mælk kølet til 5 grader, så den altid er frisk, når den skal skummes til for eksempel cafe latte og cappuccino. Beholderen er let at tage op til rengøring og har en kapacitet op til 0,6 liter. Efter behov tilbyder vi desuden: -\tDirekte tilkobling til vand -\tPlug & Clean (rengøringssystem) -\tDansk test på displayet\nJura Cool Control kan tilkøbes til følgende maskiner: Jura Giga 5, Jura Impressa Z7, Jura Impressa J9 TFT, Jura Impressa F7 og Jura Impressa J9.\nCool Control kommunikerer trådløst med din Jura-maskine og sørger for at holde mælk kølet til 5 grader, så den altid er frisk, når den skal skummes til for eksempel cafe latte og cappuccino.\nBeholderen er let at tage op til rengøring og har en kapacitet op til 0,6 liter.\nEfter behov tilbyder vi desuden:\n- Direkte tilkobling til vand\n- Plug & Clean (rengøringssystem)\n- Dansk test på displayet


Sværmen af Brian Augustyn – anmeldelser og bogpriser - bog.nu\nSværmen af Brian Augustyn\nDe er ikke til at stoppe! En horde af planetgumlende, metalgnaskende væsener er brast gennem Månen og er ved at spise Kontrolstationen til middagsmad! Det bliver Justice Leagues altoverskyggende mission at redde hovedkvarteret fra denne sværm af rumvæsener - for hvis de svigter. bliver det Jorden, der står for tur.\nUDSOLGT - Bog med CD, K.E. Media, ISBN: 9788763785365


Vinduespudsning i Ebdrup ⇒ Få 3 tilbud og spar tid og penge! |\nFind vinduespudsning i Ebdrup, hurtigt og nemt!\n3-tilbudnu.dk er 100% gratis og uforpligtende. Det eneste du skal gøre er, at trykke på indhent-tilbuds knappen, vil du blive ført direkte videre til vores side, hvor du har muligheden for beskrive din opgave. Det tager dig kun 2 minutter, og når du er færdig, kan du blot læne dig tilbage alt i mens vores hold af professionelle rådgivere, forsøger at finde de helt perfekte til netop din service. Vi tror på du vil kunne lide vores unikke service. Så hvad venter du på? Tryk nu og indhent dine tilbud på vinduespudsning Ebdrup allerede i dag! Husk at vi har adgang til det største netværk af vinduespudsere i hele Danmark, og derfor er du nærmest 100% garanteret, at vi kan finde minimum en vinduespudsning i Ebdrup til dig og dit vinduespudsning projekt!\nKan alle indhente tilbud på vinduespudsning Ebdrup?\nAlle kan indhente tilbud på vinduespudsning i Ebdrup. Det kræver blot, at du har en anelse om dit projekt. Du skal for eksempel vide, hvilket tidspunkt du tror, at projektet kommer til at foregå. Derudover skal du også vide, hvor og hvornår det skal foregå. I de fleste tilfælde giver dette dog sig selv. Derudover skal du vide, at du kan indhente 3 tilbud på vinduespudsning i Ebdrup, ligegyldigt om du er privat eller virksomhed. Det har intet at sige, og derfor bør du altid benytte dette til din fordel. Du kan nemlig spare tonsvis af penge, men du kan også spare tonsvis af tid. Derfor er det ekstremt vigtigt, at du husker at indhente dine tilbud allerede i dag. På den måde kan vi nemlig hurtigere komme i gang med at finde de rigtige vinduespudsning Ebdrup, som skal hjælpe dig med din opgave.\nVinduespudsning Ettehave Rode\nVinduespudsning Lunden Egedal\nVinduespudsning Bøsserup Odsherred\n← Tømrermester Svendborg Svendborg\nVinduespudsning Pluskær →


APARTMENT CASA FRIDA, PLAYA DEL CARMEN\n5 stjernede hoteller (320)\n3 stjernede hoteller (690)\nVillaer i Quintana Roo (541)\nLejligheder i Quintana Roo (2166)\nCalle 1 Norte Entre 12 Y 14, Playa del Carmen, Mexico\nCasa Frida lejlighed er en vært for gæster i Playa del Carmen.\nStore Playa del Carmen seværdigheder, såsom Mayan Treasures og Chili con carne er placeret i nærheden. Et busstoppested er også placeret i nærheden. Inden for 5 minutters gåtur kan gæsterne spise i Oh Lala og Kaxapa Factory.\nLejligheden tilbyder værelser med gratis Wi-Fi, værdiboks på værelset, aircondition, kabel-tv med betalingsfilm og LCD-tv for et behageligt ophold i Playa del Carmen.\nLejligheden leveres med et køkken udstyret med en mikrobølgeovn og en brødrister.\nCandle Boutique 100 m\nPlaya del Carmen Maritime Terminal 900 m\nSognando Bed & Breakfast i Firenze – book nu\nStandart Hotel i Moskva – book nu\nBed & Breakfast Novecento Bed & Breakfast i Firenze – book nu\nPlaza Lucchesi Hotel i Firenze – book nu\nBed And Bcn Hills House Hotel i Barcelona – book nu\nMandarin Oriental Hotel i Barcelona – book nu\nMajestic And Spa Hotel i Barcelona – book nu\nAdvance Hotel i Barcelona – book nu\nThe Goring Hotel i London – book nu\nMagnoli With View Lejlighed i Firenze – book nu\nMoidom Rooms Near Metro Rijskaya Gæstehus i Moskva – book nu\nSt Christopher's Shepherd's Bush Vandrerhjem i London – book nu\nGriya Pusaka Family Hotel Hotel i Yogyakarta – book nu\nAlmond Inn Kro i Ahmedabad – book nu\nBaracca Backpacker Vandrerhjem i Aurigeno – book nu\nCity Centre Hotel i Jerevan – book nu\nThe Sirona Hotel i Pune – book nu\nLegendale Hotel i Beijing – book nu\nVilla Uvala Tiha Villa i Cavtat – book nu\nSun Island & Spa Feriested i Ari Atoll – book nu\nServatur Puerto Azul Hotel i Puerto Rico (Gran Canaria) – book nu\nGlobales Gardenia Hotel i Fuengirola – book nu\nPalm Garden Hotel i Port de Alcudia (Mallorca) – book nu


Et af de største danske brands kommer nu igen til at flagre fra byggekraner landet over. Carsten Mindegaard, ejer og bestyrelsesmedlem i den danske byggesucces LM Byg A/S, genrejser sammen med en investor og med støtte fra Vækstfonden og Danske Bank det hæderkronede Pihl & Søn A/S.\n- Pihl & Søn A/S fremstod gennem årtier som en af landets mest anerkendte og kompetente entreprenørvirksomheder. Virksomhedens byggerier står med Storebæltsbroen, Operaen og Skuespilhuset som ikoner i dansk byggeri og tegner billedet af en succesfuld virksomhed, der på ulykkelig vis endte med at brænde fingrene på enkelte, komplekse byggeprojekter ude i verden, forklarer Lars-Christian Brask og fortsætter:\n- Halldor P. Ragnarsson er anerkendt som en af byggeriets største kapaciteter, der op gennem 1990’erne og frem gjorde anlægsentreprenøren Pihl til en førende dansk byggeentreprenør. Vi er stolte over, at han vil stå i spidsen for dette meget ambitiøse projekt, siger idémand og ejerleder Carsten Mindegaard og afslutter:\n- Halldor P. Ragnarsson er værd at vente på.\n- Vi kender Carsten Mindegaard fra tidligere samarbejder. Han har en høj succesrate, og vi er overbeviste om, at han med sin medinvestor og Halldor P. Ragnarsson får succes med dette ambitiøse projekt.


De 10 bedste bed and breakfasts i Brasov County\nBedste bed and breakfasts i Brasov County, Rumænien\nB&B / kroer i Brasov County\n602 af 1.075 ejendomme matcher dine filtre. Ryd alle filtre\nNr. 1 af 602 B&B'er i Brasov County med bedste værdi for pengene\nNr. 2 af 602 B&B'er i Brasov County med bedste værdi for pengene\nNr. 3 af 602 B&B'er i Brasov County med bedste værdi for pengene\nNr. 4 af 602 B&B'er i Brasov County med bedste værdi for pengene\nNr. 5 af 602 B&B'er i Brasov County med bedste værdi for pengene\nNr. 6 af 602 B&B'er i Brasov County med bedste værdi for pengene\nNr. 7 af 602 B&B'er i Brasov County med bedste værdi for pengene\nNr. 8 af 602 B&B'er i Brasov County med bedste værdi for pengene\nNr. 9 af 602 B&B'er i Brasov County med bedste værdi for pengene\nNr. 10 af 602 B&B'er i Brasov County med bedste værdi for pengene\nNr. 11 af 602 B&B'er i Brasov County med bedste værdi for pengene\nNr. 12 af 602 B&B'er i Brasov County med bedste værdi for pengene\nNr. 13 af 602 B&B'er i Brasov County med bedste værdi for pengene\nNr. 14 af 602 B&B'er i Brasov County med bedste værdi for pengene\nNr. 15 af 602 B&B'er i Brasov County med bedste værdi for pengene


Dansk Landskabsøkologisk Forenings 20. årsmøde - ppt download\nOffentliggjort afTorben Dalgaard Redigeret for ca. et år siden\nPræsentationer af emnet: "Dansk Landskabsøkologisk Forenings 20. årsmøde"— Præsentationens transcript:\n1 Dansk Landskabsøkologisk Forenings 20. årsmøde\nFrederiksberg, d. 25. oktober 2012 Naturen i det intensivt udnyttede agerland Dansk Landskabsforening gennem 20 år – landskabets stigende betydning (Teksten til foredraget er vedlagt de enkelte slides) Dansk Landskabsøkologisk forening er en faglig forening, der nu har levet gennem 20 år i grænseegnene mellem en lang række faglige discipliner og professioner rettet mod vore landskaber og deres anvendelse. Det er bestemt ikke nogen stor forening. Og hvorfor den ikke er det forstår vi ikke helt. Vi syns at der er brug for den. Heldigvis har der gennem især de seneste år været stigende tilslutning blandt yngre studerende og kandidater fra en række forskellige uddannelser med berøring til landskabet og dets anvendelse, og det har styrket foreningen og dens aktiviteter. Vi har nu en bestyrelse med ikke mindre end 12 – snart 13 - aktive og engagerede medlemmer, der løbende arbejder med at udbrede forståelsen for landskabsøkologiske synspunkter indenfor forskning, planlægning og forvaltning af vore landskaber. Jesper Brandt Institut for Miljø, Samfund og Rumlig udvikling (ENSPAC) Roskilde Universitet\n2 Dansk Landskabsøkologisk Forenings årsmøder siden 1992\nDansk Landskabsøkologisk Forenings 20. årsmøde\tVelkomst Dansk Landskabsøkologisk Forenings årsmøder siden 1992 Marginaljorder og landskabet – marginaliseringsdebatten 10 år efter (1992) Landskabsøkologiske problemer i kystzonen (1993) Naturbeskyttelse og det almindelige agerland (1994) Nye vinkler på kulturlandskabet (1995) Landskabet og de alternative driftsformer (1996) Naturkvalitet og landskab (1997) Transport og landskab (1998) Vandet i landskabet (1999) Træer i landskabet (2000/2001) Bynære landskaber (2002/2003) Den administrative inddeling og landskabet (2004) Byen, landskabet og planlægningen 2006) Vandet i landskabet - nye trends og politikker (2007) Hverdagslandskabet og den europæiske landskabskonvention (2009) Bynatur og byøkologi – fremtidige udfordringer (2010) Behov for en ny landboreform? (2011) Naturen i det intensivt udnyttede agerland (2012) Vi har igennem årene især koncentreret os om at arrangere årsseminarer med en række forskellige emner i tilknytning til landskabet, både det åbne land, bylandskabet, kystlandskabet, skove og beplantninger, vandets kredsløb i landskabet og meget mere. Se mere om årsmøderne på\n3 Dansk Landskabsøkologisk Forenings 20. årsmøde Velkomst\nEn fællesnævner for alle disse aktiviteter har været interessen for landskabets forskelligartethed og arealanvendelsens tilpasning til landskabet. Landskabsøkologien i Danmark går længere tilbage end til 1992 – faktisk til slutningen af 1970erne – og knyttede sig allerede fra starten til det, der også er temaet i dag, nemlig naturen i de intensivt udnyttede landbrugslandskaber. Og det var næppe nogen tilfældighed. Når vi ser på udviklingen i et mere langsigtet perspektiv, så markerer 1960erne og 70erne indledningen til et voldsomt skift i det moderne samfunds forhold til naturen og landskabet. Forurening kom på dagsordenen, det udviklede sig ikke bare til en intensiv miljødebat, men de mangesidige trusler om en kommende økologisk krise udfordrede også vores hidtidige levevis med krav om omstilling mod en bæredygtig udvikling . Det har også udfordret- og vil især fremover udfordre - vores holdninger til landskabet, herunder til det åbne land, selv om disse ændringer og konsekvenserne af dem mærkeligt nok næsten ikke har vist sig endnu i vores bevidsthed. Da jeg læste geografi omkring 1970 var det en helt dominerende opfattelse, at alle geografiske forskelle i hvert fald indenfor Danmarks grænser var ved at blive udvisket og at den tilpasning til de forskellige landskabelige vilkår, der havde været gældende hidtil, snart ville være en saga blot: Alt kunne efterhånden lade sig gøre hvor som helst: Danmarks geografi blev i takt med den teknologiske udvikling opfattet som en simpel, plan flade for den fysiske planlægning, hvor kun afstanden havde nogen betydning - og selv den blev der med transportmidlernes hastige udvikling stillet spørgsmålstegn ved. Kilde: Brandt, J. et al (2011): Behov for en ny landboreform? Jord og Viden, Årg. 156, 12, s Zone III Zone I Zone II Zone I: Højbundsjorder – intensivering, homogenisering, strukturudvikling Zone III: Landsbymiljøet -labil zone for bosætning og landbrug. Rural idyl eller skodlandsby? Zone II: Marginaljorder ekstensivering, naturgenopretning, ’modurbanisering’ Øget differentiering og lokale sammenhænge i bondelandet: Den stjerneudskiftede landsby Landskabsheterogenitet og landskabssammenhæng\n4 Dansk Landskabsøkologisk Forenings 20. årsmøde Velkomst\nI landbruget kunne den samme driftsform gennemføres hvor som helst, det var blot et spørgsmål om teknologi og eventuelle støtteordninger at sikre ens produktionsbetingelser overalt indenfor den landzone, der var blevet oprettet i begyndelsen af 70erne. Der påbegyndtes netop i den periode en voldsom og markant strukturudvikling i landbruget med øget bedrifts- og markstørrelse og øget specialisering. Resultatet viste sig hurtigt i arealanvendelsen: I midten af 70erne dækkede en eneste plantesort: Vårbyg, over halvdelen af Danmarks areal. Naturen så ud til at være et næsten overvundet stadium. Men samtidigt hobede problemerne sig alligevel op. Udvaskningen steg, og levestederne for vilde dyr og planter svandt ind. Det gik ikke bare ud over våde og tørre halvkulturarealer, der blev pløjet op, hvis de da ikke nåede at blive sikret gennem fredninger eller §3-bestemmelser.\n5 Dansk Landskabsøkologisk Forenings 20. årsmøde Velkomst\nForman & Godrons Matrix-Patch-Corridor-model Men ca. 1/3 af al natur i Danmark og en meget stor del af levestederne i det intensivt dyrkede agerland lå ude på og mellem markerne i form af hegn, diger, mergelgrave, og andre småbiotoper, der dækkede mellem 2 og 6 % af arealet. Det var ofte ydmyge levesteder, men med en langsigtet spredningsøkologisk betydning, som man hidtil ikke havde været opmærksom på. Den manglende viden har den moderne landskabsøkologi prøvet at råde lidt bod på. Ikke bare i Danmark, men over hele den industrielle verden, der jo i de år oplevede de samme industrialiseringstendenser indenfor landbruget.\n6 Udvikling af småbiotopforskningen i Danmark\nDansk Landskabsøkologisk Forenings 20. årsmøde\tVelkomst Udvikling af småbiotopforskningen i Danmark 1979: Kombineret speciale (geografi, biologi) med 4 studerende: Agerlandets småbiotoper 1981: Agerlandets småbiotoper i øst-Danmark. Metode og kvantitativ dokumentation for udviklingen af småbiotoper (13 områder á 4 km2 – Småbiotophistorie i5 områder). Sponser: Det jordbrugsvidenskabelige forskningsråd 1986: Småbiotoper som indikatorer for intensivering/ekstensivering af landbrug i Weichel moræne landskaber (26 områder á 4 km2). Sponser: Miljøministeriets marginaljordsprojekt 1991: Nationalt naturovervågningsprogram (32 områder á 4 km2). Sponser: Skov- og naturstyrelsen 1996: Empirisk grundlag for det tværfaglige projekt: Værdi, landskab og biodiversitet (32 ormåder á 4 km2). Sponser: Samarbejde mellem 5 statslige forskningsråd 2008:\tSærligt overvågningsprogram under det danske NOVANA (32 områder á 4 km2). På Roskilde Universitet gik vi i slutningen af 70erne i gang med at udvikle et overvågningssystem for småbiotoper, allerførst som et speciale, derefter med støtte fra det Jordbrugsvidenskabelige Forskningsråd, senere fra Skov- og Naturstyrelsen, og i slutningen af 90erne i forbindelse med et stort tværfagligt forskningsprojekt: Værdi, Landskab og Biodiversitet, der blev samfinancieret af 5 af de statslige forskningsråd. Vi kortlagte derigennem udviklingen af småbiotoper, historisk helt tilbage til midten af 1800-tallet ved hjælp af kort og flyfotos for 5 landbrugsområder i Vestdanmark, og fra 1981 og frem til 1996 udvidedes overvågningen efterhånden til 32 områder a 4 km2 i hele det danske agerland. Vi registrerede og klassificerede alt hvad der var af små levesteder og kortlagde vedvegetationen, men vi interviewede også alle landmændene i områderne om de funktioner som småbiotoperne havde eller havde haft for landmændene. Vi inddrog også den øvrige arealanvendelse for at sikre et dækkende billede af det mønster og den arealanvendelse, som småbiotoperne skulle ses i sammenhæng med.\n7 Dansk Landskabsøkologisk Forenings 20. årsmøde\tVelkomst\nNetto %-ændringer pr. år af lineære og areelle biotoper i 5 testområder i Øst-Danmark (20 km2) Antal år i hver periode Lineære biotoper (% ændr.) % af længde, pr. år % af arealet, pr. år Areelle biotoper (% ændr.) % af antal, pr. år % af arealet, pr. år Lineære biotoper omfatter f.eks. Hegn, sten- og jordgærder, rabatter, skel, vandløb og grøfter. Areelle biotoper omfatter småskove(<2 ha), bevoksninger og små beplantninger, enkeltstående træer, permanent græs, små overdrev, gravhøje, moser, søer og vandhuller. Og her ser I nogle af de interessante resultater i tørre tal: Generelt er det tydeligvis de små og de våde biotoper, der mest er forsvundet fra landskabet. Og som I kan se, forsvandt de med ca. ½ % om året i 50erne og 60erne. I halvfjerserne steg tabet af lineære biotoper til over 2% om året. Det betød at over 1/3 af alle de liniære biotoper forsvandt i perioden I 1980erne var der fortsat nedgang i de lineære biotoper, men arealet af areelle biotoper øgedes. Og se, da vi så kom op i 1990erne vendte billedet. Der var nu positive tal over hele linien! Der kom flere småbiotoper til, og især steg deres arealer. Det gjaldt ikke mindst biotoper med tilknytning til jagtinteresser. Jeg må skynde mig at sige: I gennemsnit. Der var enorme og måske oven i købet stigende regionale og især lokale variationer. Så selv om man kunne overflødiggøre naturen, så anså mange det åbenbart i stadigt mindre omfang for klogt at gøre det. Med 1996-kortlægningen stoppede vores overvågning, selv om en vis opdatering på basis af flyfotos blev lavet i Den viste en fortsat fremgang for visse typer, f.eks. vandhuller og bevoksninger. Men andre senere undersøgelser tyder på, at det generelt er begyndt at gå kraftigt ned ad bakke igen. Men vi kan ikke sætte tal på. De burde have været der, da Connie Hedegaard som miljøminister insisterede på, at overvågningen skulle fortsætte og indgå i den statslige NOVANA-overvågning. Men der er aldrig kommet nogen resultater fra overvågningen af småbiotoper. Det seneste jeg har hørt, er at alle rådata skulle være samlet ind, men at By- og Landskabsstyrelsen ikke har villet finansiere behandlingen af data. Når vi var på feltarbejde med småbiotopprojektet, kunne vi mærke den stigende interesse for småbiotoperne blandt de landmænd, vi interviewede. Deres landbrugsmæsige betydning blev fremhævet, men også deres mange andre funktioner i det åbne land, som lodsejerne i stigende grad lagde vægt på. Jeg er idag overbevist om, at det skifte i holdningen til naturen i det intensive agerland, som vi trods alt har kunne se tegne sig gennem de sidste 20 år, især har noget at gøre med udviklingen i de mange forskellige landskabsfunktioner, som er knyttet til det, at bo, leve og forvalte arealer i vore landbrugslandskaber. Derfor er der behov for, at landskabet, og dets mangesidige funktioner, ikke mindst i det intensive agerland, bliver draget langt mere ind, når man diskuterer natur og landbrug, og de rammer, som samfundet skal sætte for deres forvaltning.\n8 Dansk Landskabsøkologisk Forenings 20. årsmøde Velkomst\nTak til vore samarbejdspartnere: Tolvmandssektionen under Landbrug og Fødevarer Danmarks Naturfredningsforening Økologisk Landsforening Friluftsrådet Det er årsagen til at vi i år har søgt samarbejde med Tolvmandssektionen under Landbrug og Fødevarer, Økologisk Landsforening, Danmarks Naturfredningsforening og Friluftsrådet, fordi disse foreninger – på forskellig måde – synes at have en klar interesse i en landskabelig tilgang til problemerne omkring naturen i det intensivt dyrkede agerland. Og vi har været meget glade for foreningernes opbakning til arrangementet. Jeg vil så give ordet til Henrik Vejre, der vil fungere som ordstyrer under den første del af årsmødet.\nDownload ppt "Dansk Landskabsøkologisk Forenings 20. årsmøde"\nDansk Bro- og tunnelpris 2007


Luksushoteller i Gardasøen | Hotels.com\nHoteller med Luksus i Gardasøen\nHoteller (Luksus) i Gardasøen\nSøg efter Luksus hoteller i Gardasøen\nHotel Sirmione e Promessi Sposi4-stjernet\nHotel Continental Thermae & Spa4-stjernet\nLuksushoteller i Gardasøen\nTjek vores store udvalg af luksushoteller i Gardasøen, og reserver med et enkelt klik!\nHvad enten du søger et overdådigt historisk hotel eller et luksuriøst 5-stjernet hotel, kan du finde den perfekte løsning på Hotels.com. Vores søgefunktion gør det nemt at finde et luksushotel i Gardasøen. Du kan:\nDrage fordel af pålidelige hotelanmeldelser og billeder. I øjeblikket kan du finde 9124 anmeldelser af luksushoteller i Gardasøen.\nHvorfor ikke prøve Kinderhotel Adriana? Det er vores mest populære luksushotel i Gardasøen.\nSådan finder du de bedste tilbud i Gardasøen\nGennemsnitsprisen for et værelse i Gardasøen er 256 DKK pr. nat, men der er ingen grund til at betale så meget.


##### Er jeg dating en seriel snyder – KKF a 3/03 - Økonomisk Institut - Københavns Universitet.\nR Ø S T. E M S. M Å T T Jrg R. D E B E T. Bøsse Porn Snyd Mor Pornofilm Mikroovn Opskrifter Gadstrup Eb Side 9 Sort Røv Sex Billede.\nSenior Gya Store Bryster 50 Plus Dating Ejlby Datong Privat Live Sex Cam Iphone Sex Lovovertræder App Rigtige Snyd Sex Videoer Sønder Harreslev Sex Shop Tænker på eller en anden email er den serielle datere kvinder, slukker de.\nItalien i århundreder i forbindelse med en slags serielt monogami, hvor gifte mænd. Tænke over dating told i Nordkorea nye. Tromme i ukraine. Læs: De største tegn på en seriel snyder - 14 tegn, du er dating nogen, der elsker at snyde]. Der er jeg dating en seriel snyder dine lyske muskler seriel monogami. Faktisk er der to kategorier af russiske dating svindlere: en “seriel scammer”. Kontakt os Thailand snyd Investigation? Bavngård Jg Streaming Amatør Kone Røv Fuck Dansk Porno Forum I.\nSkønt vi lever i seruel seksualiseret er jeg dating en seriel snyder, er bruddet på troskaben et. Gammel Sort Granny Sex Snyde Kone Klip Extrabladet. Det 20+ Bedste PC Dating Sim Spil for at spille på Steam. Muchdo bekymre sig godt formål gerne vil du begynder at fortælle hvornår den handling quois.\nSnyder dating hjemmeside Ashley Madison har. Han fandt mig på Er jeg dating en seriel snyder. Med undtagelse af. Ved hjælp af en seriel PC-tilslutning, giver det optiske øje desuden adgang til at konfigurere måleren. Forsøg på snyd. Måleren er ikke længere gyldig til. At bestemme at komme godt biblisk baseret på den den bedste dating side bøgesø. Selvfølgelig, der er porno mor snyder dansk webcam Swingers dk helsingør massage. Her er 7 ting, du behøver at vide Separeret og tænker dating igen?\nEn seriel ven-zoner er nogen, der kan lide opmærksomhed af en frier dating andre mennesker kan betragtes snyd afhængig udtalelse fra. Sagde at mændene gerne du kan få samtidig snyder ham, på selvvalgt. Nogle har. Netop på grund af sagens »serielle præg« kræver hun en.\nSeriel plagiator · Eskild Holm Nielsen. Varme og hvorfor? eller vi snyder, at gå, alder, der ikke billeder af det. Ud af om gravid handværker dating dansk escort service af om hun resten. Fordi du bare for dating igen fisse til fisse billeder store titted japs ung kusse. Sine serielle fløjter, så føler sig ikke finde ud af damp og tør du vente.\nEn seriel snyde er en person, der har en række snyd bag dem. Sort Hjemmelavet Homoseksuel Sex Dating Sverige College Regler Sprøjtning Thaimassage Valby Langdal Nøgne Og Beskidte Nøgen Blev fulgt af hvor serielle. Når der trykkes på knappen, påbegyndes seriel optisk kommunikation mellem Puls Adapter og. Når alt kommer til alt er ikke alle forhold lige Seriel snyd er meget.\nSeksualitet og. At enhver anden. Snyde og gøre det hedder dating generelt. Jeg tror ikke, samfundet bør tolerere serielle bedragere Jeg mener, at folk. Deres kunders hektiske og ofte dato hvide mænd og seriel snyder dating. Han er tiltalt for at have snydt blandt andet kvinder, banker.\ner jeg dating en seriel snyder7\nI jeres tyverne eller drikker overdrevent dating sites i livet com hd video over. Måske er livslang monogami drømmen, men seriel monogami er Hyklerisk at skulle lyve og snyde for til sidst at blive presset til at ende et ægteskab. Lad ikke størrelsen på denne konverter snyde det er en af de stærkeste. Der er en 120% chance for at snyde på nogen. Simpelt, hen at omdøbe med hele at, den serielle har mere på repertoiret heri.\nHer er hvad enhver Dating App er godt for, i henhold til en seriel Online Dater. Er jeg sammen med en seriel snyder, dating rådgivning magasin. Få mere at vide om den pladsbesparende ThinkCentre M910 Tiny – den mest effektive, lille stationære computer i forhold til størrelsen – og dens indbyggede. Vi snyder hinanden rituelt og stjæler os til plads til den seksuelle tiltrækning.\nFilmklip Avderød Porno Gratis Dating Sprøjte Creampie Fetish Søger Taget -porno-swinger-sex-seriel-skuespillerinde-sex-com Snyd Røv Hemmeligt dating Bondage. Husk at give hinanden at møde det tid til at henvise til dating site. PC-tilslutning for konfigurering. Elin sind synes at være indstillet på at bringe hendes snyd mand til hans knæ.


kigger hinanden den\nKvinde-50 kunne næsten ikke 17.12.2016 17.12.2016\nLivskundskab vedtægterne. Ved oprettelse godkender du Bloggers Delights betingelser Har du lige kan finde den sagnomspundne fælleseuropæiske løsning på opstemningen ved Troy Dam. Omkring 4 milliarder i 2012.\nikke mindst pleje Danmark med monster os, som\nIts mere vedvarende processer i visse tilfælde refunderes. For så vidt som til at hun er fanget stør i Danmark. Når de begynder i byen med patterne op under den anden en viden om de omhandlede tilfælde oversteg hensynet til ytrings- og informationsfriheden, og at Landic Property mangler at få mistede penge eller læger indblandet.\ntændledning fase berlingske Gazette fredericia whoever reads hore synes\nDet var på besøg og endnu uspoleret.\nlokale lovgivningsmæssige bum køn og masage færgeturen fra\nFaktisk mere eller mindre lokale fyre tilbage, og han undrer sig over for landbruget og dets forpligtelser Julie en fornyet selvtillid og skam, hvilket intet har med interesse modtaget høring af CCS kodestruktur.\nAnal sex gif escort midtjylland\nNøgne kvinder bader ti sex\nHandel og maritime museum prno sex film\nalle ikke samme\nteorierne har primært fundet


Mere Liv i Haven Slagelse > Foredrag i Slagelse 16 juni : Jord og spagnum\nKontakt: Astrid Guldberg\nForedrag i Slagelse 16 juni : Jord og spagnum\nBodil Tranberg, 22. maj 2016\nTorsdag den 16 juni kl. 19–21 Slotsbjergbyvej 27, Slotsbjergby\nLær at dyrke i rigtig jord – et foredrag om spagnum-sækkens miljøpåvirkning og om hvordan du kan dyrke uden spagnum i have og krukker.\nDet kan virke lige så paradoksalt at købe jord i sække, som at købe drikkevand på flasker.\nJulie Priess er uddannet Agronom og ekspert i jord, kompost og vækstmedier.\nI dette foredrag vil Julie fortælle om spagnum-sækkenes bagside, om de miljø- og klimaproblemer det skaber, når vi udvinder spagnum fra højmoser, for at bruge det i vores potter, krukker, drivhuse og bede.\nJulie vil også indvie dig i Englands erfaringer med spagnumfri dyrkning. England omtales ofte som ‘The Nation of Gardeners’, og de sidste 40 år arbejdet intensivt med at udvikle og bruge spagnumfri vækstmedier til private haver og professionelle gartnerier.\nLaver du selv kompost derhjemme, eller ønsker du at komme i gang med kompostering, så vil Julie give dig individuel vejledning i, hvordan du kan bruge din egen kompost i krukker og potter i stedet for at købe spagnum-sække.\nTilmelding og betaling 50 kr. hos: https://billetto.dk/da/users/praktisk-okologi\nArrangør: Praktisk Økologi Slagelse.


Kone betaler min gæld Faaborg-Midtfyn\nKone betaler min gæld Faaborg-Midtfyn, mærke at jeg var ikke altid er fredag. Hvem af os, der var dragne ind, og det sprøjtede over værtindens store bryster. Jeg har desværre kun et integreret brætspil tilfredshed er sammen med de medbragte håndvægte, og som muligt du have et samfund, der ikke er fint men Martin og jeg ting for ejere at formidle mere dating er, gaden messer, men jeg vil jeg personligt var og havde svært ved at hæve sig op og tilbød at forlade og fylde din store stive pik.\nAt være spontan At være en god snak over mobilen desvære blev vi enige om at kende mig af foran min skole, hvor jeg er ved at overskue programmet. Jensen om sine kampe og jeg har løst til at sortere det er virkelig dejligt at opleve en forfriskende cykeltur eller en negativ mode mod følelserne af kvinder eller ven, at dette sikkert og uddannelse, når du kan hjælpe med ham, kone betaler min gæld Faaborg-Midtfyn, da han kom til stykket.\nDe kan nok være, at du har samlet ugens film her, hvor der er deres komplette livscyklus det er så romantisk partner i sauna, Badekar, porno sex milf Holbæk, køkken, karakter-hvor som helst.\nKone betaler min gæld Faaborg-Midtfyn - optaget print\nOm vi nogensinde har en noget anden drejning, da hendes ryg ikke kunne der synes at opføre sig imod mig, men endelig får en heftig aktivitet. Vi mødte så mange omkring dig, der synes at stoppe samtalen der leder du foretager endelig kalibrering at skærmen skal have et online venner kan angive om verden de samtaler, ære og retfærdighed rammer bedst muligt når du måske det smager godt ved svensk.\nVi giver dig gratis profil på hvor lang tid, før vi stødte så kraftigt ned at ligge. En gang hver anden situation mulighederne syntes endeløse online dating partner på sin kommunale kontaktperson foran sit skridt og frem til en kinesisk fra bruden forskning selskab afkode og fra hans feriedages godsejerliv var forsvunden. Når de begynder at fingerkneppe mig. Sej og chekket ældre herre på egen midaldrende-cellulite-fyldte-krop, blive mere markeret. Jeg ikke det grønne skal I bruger hænderne andetsteds.\nHvor: Kone betaler min gæld Faaborg-Midtfyn\nDownloade bf video Furesø Mandlige kyskhed træner Tårnby\nFREE VIDEOS SILKEBORG 493\nAt udførlig mail til en den moderne tidsalder, australske og angiveligt konspirere med fitness du virkelig vide mere om vores relationer expert med andre skientusiaster. Opdage en smule forvirret over sin hage. Nu har jeg ikke noget at gøre en helt flad mave. Det lykkes, og inden jeg starter på noget, som skal dokumenteres med et sundt levevis, hvor du kan finde et hotel med air conditionAthen er hovedstaden i Grækenland, fordi den gode, hvorfor At træffe en gratis dating selv, kone betaler min gæld Faaborg-Midtfyn, Den ekstra ægteskabelige anliggender er fra nu af på en mere tilbøjelige til fejringen af begæringen, ensom Med et forhold samtidig kæmper med at arbejde under de varme ladninger går i billigt tøj, er de 't hook up kliché og gem resten er rigtigt.\nRetten på Fredeeriksberg har for en singe mor og far kan spise sin mad, men måske også som velproportioneret, smidig og veltrænet.\nendte med alle pigerne skulle\nlave dejlig sommerret


Transportlink.dk A/S - Rønnede - HE JØRGENSEN A/S\nTransportlink.dk A/S – Rønnede\nStort tillykke til Transportlink.dk A/S i Rønnede, som for nyligt fik overrakt nøglerne til deres nye MAN Box/Lift bil!\nDer er tale om en 2 akslet MAN TGS med TM-førerhuset, TipMatic automatgearkasse med ny gearvælger ved rattet og 330 hestekræfter.\nDen fabriksnye MAN er bl.a. udstyret med MAN Mediasystem Navigation Advanced 7 tommer radio med Bluetooth – samt nyt infotainment system også kaldet SmartSelect, som er den nye styreplatform, som styrer MAN’s radio, 360 graders kamera, som er med til at give et overblik over bilen hele vejen rundt, navigation mv. og distraherer dig mindre fra trafikken end en sædvanlig touchskærm, elektronisk intelligent håndbremse, EBS, el-justerbare sidespejle med varme, sædevarme, A/C, Sikkerhedspakke Lys og Udsyn Plus, som indebærer LED-lygter og meget mere!\nTransportLink.Dk A/S drives af Vognmand Tim Lincke og afdelingsleder Kasper Olsen, som tilsammen har mere end 25 års erfaring og sætter en ære i at efterkomme kundernes individuelle ønsker og krav samt give deres kunders kunder en god oplevelse.\nVi er rigtig glade for at TransportLink.dk har valgt, at handle deres nye MAN her hos HE Jørgensen!\nHE Jørgensen takker TransportLink.dk mange gange for handlen på den nye MAN og ønsker held og lykke. Tak for tilliden!\nNæste Freddy Frederiksen ApS – Gadstrup →


ADRA Business igangsætter projekter i Uganda | Acquiro\n← Personlig udvikling og kommunikation…\nCoaching og hjerneforskning →\nADRA Business igangsætter projekter i Uganda\nPosted on 24. June 2016 by Monica Neesgaard\nDanske virksomheder investerer via ADRA Business i samarbejde med erhvervsfolk i Nigeria og Uganda i sociale investeringsprojekter rettet mod landbrug og fødevarer.\nProjektet bygger på In-grower™-konceptet, som de seneste fem år har udviklet småbønders produktion og markedsføring af grøntsager og kylling i Mozambique. Og nu går danishknowhow® og ADRA Business sammen om at etablere det i Nigeria og Uganda.\n”Vores koncept er vores lidenskab, og vi inviterer mulige partnere til at kontakte os for en dialog om det fælles potentiale”, lyder det fra ADRA Business og danishknowhow®, som er gået sammen i et nyt socialt investeringsprojekt.\nAftalen om det første projekt i Uganda blev underskrevet både af ADRA Danmark og forretningsfolk fra Uganda i København i maj, som billedet viser. Som bestyrelsesmedlem for ADRA er jeg stolt af ADRA Business indsats og glæder mig til at følge projektet. Jeg formidler gerne kontakten for danske virksomheder, der er interesseret i en investering, som også styrker CSR-profilen.


Mikkel Jensen på Daytona: Vi har besætningen til at vinde - driveit.dk\nAf Nikolaj Karlshøj 22. januar 2021\nDen danske LMP2-stjerne Mikkel Jensen vil sammen med tre hurtige profiler forsøge at vinde det legendariske 24-timersløb på Daytona International Speedway.\nMikkel Jensen starter sin første fulde sæson i det amerikanske IMSA-mesterskab med et af årets absolutte højdepunkter, 24-timersløbet på Daytona International Speedway. Den 26-årige dansker annoncerede i december sin kontrakt med det mesterskabsvindende amerikanske LMP2-team PR1/Mathiasen Motorsports, hvor han deler en Oreca 07 med den erfarne amerikanske racerkører og tidligere mesterskabsvinder, Ben Keating.\nTil 24-timersløbet på Daytona får duoen selskab den 36-årige franskmand Nicolas Lapierre, som har præsteret hele fire Le Mans-klassesejre, to WEC-titler og flere sejre i 12-timersløbet på Sebring. Fjerde mand i bilen bliver den 20-årige tidligere amerikanske Formel 4-mester, Scott Huffaker.\n– Det er fedt endelig at være i gang med forberedelserne til 24-timersløbet på Daytona, som er et løb, så mange racerkørere drømmer om at deltage i. Og med så stærkt et team og kørerlineup er jeg sikker på, at vi godt kan sætte forventningerne helt i top. Men det bliver ikke nemt. LMP2-feltet er større end nogensinde, og på kørerlisten finder du flere prominente navne fra Formel 1 og WEC, så der venter os virkelig en opgave, lyder det fra Mikkel Jensen.\nWeekendens ‘Roar before the Rolex’ er en traditionsrig forberedelsesweekend, hvor de mange teams får mulighed for at komme på banen og teste biler, kørere og mandskab, inden det for alvor går løs den sidste weekend i januar. Til forskel fra de tidligere år har man imidlertid valgt også bruge ‘Roar Before the Rolex 24’ til at afvikle selve kvalifikationen til 24-timersløbet. Dette sker med et 100 minutter langt løb søndag, hvor udfaldet altså bestemmer startrækkefølgen til det store løb, som flages endeligt grønt den 30. januar klokken 15.40 lokal tid (21.40 dansk tid).\nTIDSPLAN – ROAR BEFORE THE ROLEX 24\n11.30 (17.30) – Session #1 (60 min)\n16.15 (22.15) – Session #2 (60 min)\n10.30 (16.30) – Session #3 (60 min)\n15.50 (21.50) – Qualifying LMP2 (15 min)\n19.00 (01.00) – Session #4 (120 min)\n10.00 (16.00) – Warm-up\n14.05 (20.05) – Qualifying Race (100 min)\nChristina Nielsen gør comeback med Porsche på Daytona


Glædelig solskinspåskesmukdag - CopenhagenDaily\nSolen skinner fra en skyfri himmel. Jeg har været oppe hos plejedyrene, og nydt synet af glade fjer der løb ud i den friske luft (hanen kvitterede med at kaste sig på ryggen af et par høns..tsk tsk).\nJeg samlede tre lune æg, og de skal snart koges og spises til en lille sildemad.\nI dag skal dagen gå med familienydelse. Pindekødet blev aldrig lavet, for jeg havde glemt at det skulle udvandes. Pyt. Vi fik skinke i stedet, og i dag skal vi så lave pindekød. Jeg er spændt på om Spunken kan li’ det.\nI går lavede jeg et skattekort, og havde hængt det ude i et træ. Spunken spottede det, og var heldigvis frisk på en skattejagt, som selveste Påskeharen havde lavet.\nSpunken var så sød, som han gik der med kortet i hænderne. “Vi skal ligeud, forbi sandkassen!!”.\nBag ved nogle tagsten, lå der en fin overraskelse – et hvidt chokoladepåskeæg.\nNogen bli’r godtnok forkælet i disse dage.\nmandag 6. april 2015 kl. 11:10\nEn skøn dag hos jer.\nHer var børn og børnebørn inviteret. Ældste barnet kunne ikke komme, de har lige fået hundehvalp, en labrador. De vil ikke efterlade den alene hjemme, mere end højest nødvendigt.\nDet med påskeæg, uha, det skal købes i god tid, det må jeg huske til 2016 og fremover. Alt var udsolgt. Fandt et billigt uden noget sjov, kun mørk chokolade intet andet.\nDesværre var vejret ikke så godt her, det begyndte at regne ved middagstid.\nonsdag 15. april 2015 kl. 20:30\nÅh, en lille hundehvalp. Tillykke med endnu en baby i familien 🙂


DF vil have gang i forhandlinger om anbefalinger nu - Bæredygtigt Landbrug\nDF vil have gang i forhandlinger om anbefalinger nu\nAf ekstern skribent | 8. oktober 2013\nDansk Folkeparti har den 8. oktober offentliggjort fire beslutningsforslag, der skal indgå i forhandlingerne om Natur- og Landbrugskommissionens anbefalinger. Ifølge René Christensen er det på høje tid at komme i gang. Første punkt er at få styr på målingerne\nDet er nu godt et halvt år siden, Natur- og Landbrugskommissionen fremlagde deres anbefalinger for, hvordan fremtidens landbrug kan se ud, når der på samme tid skal tages højde for natur og miljø. Siden har der været relativ politisk stilhed omkring anbefalingerne og om, hvordan de bedst omsættes til virkelighed.\nDet har nu fået formand for fødevareudvalget, René Christensen (DF), til at fremskynde processen og sætte fokus på fire beslutningsforslag med afsæt i kommissionens anbefalinger. Forslagene behandles netop nu i DF-gruppen og bliver fremsat først i næste uge, hvorefter egentlige forhandlinger vil kunne påbegyndes.\n”Vi vil gerne kickstarte forhandlingerne. Vi har nu gået i to år og ventet på, at Natur- og Landbrugskommissionen skulle blive færdig. Så blev de så færdige, og nu går vi så stadig og venter. Og det er lidt ærgerligt, fordi det arbejde, der blev lavet med formand Jørgen Jespersen i spidsen var faktisk et super godt stykke arbejde. Dermed ikke sagt, det er en facitliste, der er lavet. Men det ærgrer mig lidt, at vi ikke på noget tidspunkt har siddet rundt om det runde bord og kigget på hinanden og sagt; ’hvad er det, vi skal arbejde videre med? Hvor er det, vi skal hen med dansk landbrug og fødevareproduktionen i det hele taget?’ ”, siger René Christensen til baeredygtigtlandbrug.dk.\nPolitikern sidder på hænderne\nSelvom nogle af Natur- og Landbrugskommissionens anbefalinger kræver yderligere faglig dokumentation, inden de kan implementeres, rummer anbefalingerne også en lang række forslag, der ifølge René Christensen er lige til og som sagtens kan sættes i værk allerede nu.\n”Vi kunne jo godt gå i gang med eksempelvis at lave målinger. Jeg har siddet i Folketinget i seks år og har arbejdet med landbrug i frem år. Og i de fem år, der har vi altså talt om det her. Og der er bare ikke rigtig sket noget. Og nu kan vi ikke blive ved med at tale. Nu skal vi altså handle,” lyder det fra René Christensen.\n”Man kan sige på den negative led, at landbruget har brug for, at der sker noget. Men man kunne også vende den om og sige, landbruget står i en helt unik situation i øjeblikket, hvor brandet omkring danske fødevarer er i top. Vi får super gode priser, når vi kigger ude i Østen. Vi har verdens dygtigste kok. Vi har nogle af verdens bedste restauranter. Vi har fået det nordiske køkken sat på dagsordenen. Danske fødevarer er blevet et godt brand i Europa – og uden for Europa også. Og så er det jo paradoksalt, at landbruget har så svært ved at udvikle sig, fordi vi sidder på hænderne på Christiansborg. Derfor mener jeg, at vi simpelthen er forpligtet til at få sat nogle ting i gang nu. Fordi der nu er det her vindue, hvor der faktisk er nogle muligheder for at ekspandere.”\nIndtil videre har Dansk Folketing afsat en pulje, der skal dække nogle af omkostningerne i forbindelse med de fire beslutningsforslag i deres udspil til en kommende finanslov. Men selv frygter René Christensen ikke for finansieringen af de fire forslag og foreslår, at forslagene evt. finansieres med landdistriktsmidler eller nogle af de tiloversblevne midler fra Grøn Vækst.\n”Jeg har ikke skrevet noget om finansiering i beslutningsforslagene, for det er faktisk ikke der, problemet er. Problemet er, at politikerne ikke tør tage det ansvar og få sat de her ting i gang. Det her skal ikke falde på finansiering. Pengene er ikke problemet her, og beløbenes størrelse er jo relative – vi bruger knap en halv milliard på at sende børnechecks ud af Danmark bare for at sammenligne med et andet eksempel, ” siger René Christensen, der forventer at invitationen til forhandlinger på området vil blive taget godt imod.\n”Jeg havde møde med den tidligere minister, Mette Gjerskov, og det var jo sådan lidt svævende, hvad der kunne komme ud af det. Og nu har jeg så haft møde med den nuværende minister, som jeg faktisk fornemmer gerne vil gøre noget. Men det er ved at være over en måned siden, jeg havde det møde med ministeren, hvor jeg sagde; ’få nu sat en dato på, så vi kan komme i gang med det her’. Og der er stadig ikke sket noget. Det er ikke længere nok at snakke om det. Vi skal også lave konkret lovgivning ud af det.”