Forord. Jette Fievé, udvalgssekretær. Lars Klüver, sekretariatschef, Teknologirådet Lars Frelle-Petersen, projektleder, Teknologirådet - PDF\nForord. Jette Fievé, udvalgssekretær. Lars Klüver, sekretariatschef, Teknologirådet Lars Frelle-Petersen, projektleder, Teknologirådet\nDownload "Forord. Jette Fievé, udvalgssekretær. Lars Klüver, sekretariatschef, Teknologirådet Lars Frelle-Petersen, projektleder, Teknologirådet"\n1 Forord Denne rapport er en redigeret udskrift af en høring om fremtidens tv og radio, som blev afholdt på Christiansborg den 1. februar Høringen blev afholdt af Teknologirådet for Folketingets Kulturudvalg og Forskningsudvalg. Den aktuelle anledning for høringen er at politikerne skal træffe en lang række beslutninger i det kommende medieforlig. Derfor ønskede politikerne fra de to udvalg at få belyst en række spørgsmål om digitalisering, herunder uddybende oplysninger om transmissionsformer, digitalisering af radio og tv i andre lande, og det digitale marked herhjemme. Rapporten indledes med et resumé, som giver læseren mulighed for at orientere sig i nogle af de centrale spørgsmål, der blev diskuteret på høringen. Resten af rapporten er opdelt i afsnit, svarende til emneblokkene i høringens program. Afsnittene indledes med oplægsholdernes indlæg, fulgt af en spørge- og debatrunde med Folketingets Kulturudvalg og Forskningsudvalg. Oplægsholdernes skriftlige indlæg er trykt som bilag bagerst i rapporten. Høringen om fremtidens tv og radio blev planlagt af en styregruppe bestående af: Hanne Andersen, Socialdemokratiet, formand for Kulturudvalget Søren Hansen, Socialdemokratiet Jens Rohde, Venstre Aage Frandsen, Socialistisk Folkeparti Ole Donner, Dansk Folkeparti Jette Fievé, udvalgssekretær Lars Klüver, sekretariatschef, Teknologirådet Lars Frelle-Petersen, projektleder, Teknologirådet Planlægningsgruppen har fået bistand fra en faglig baggrundsgruppe, som har bestået af: Paul Samsø, underdirektør, Danmarks Radio John Kristensen, marketingsdirektør, Nokia Frands Mortensen, professor, Aarhus Universitet Knud Erik Skouby, direktør, Center for Tele-information, DTU Teknologirådet vil gerne benytte lejligheden til at takke alle involverede for samarbejdet, som førte til en aktuel og væsentlig debat. Teknologirådet, februar 2000 Lars Klüver og Lars Frelle-Petersen 3\n2 Indhold Resumé...6 Velkomst v. ordstyrer Hanne Andersen, Formand for Folketingets Kulturudvalg...13 Vidensgrundlaget...14 Knud Erik Skouby, Center for Teleinformation...14 Eva Fønss-Jørgensen, Statens Mediesamling...15 Jarl Risum, Telestyrelsen...17 Spørgerunde...19 Transmissionsformerne...29 Torben Thune, Tele Danmark...29 Jarl Södeman, Canal Digital...30 Lennart Ivarsson, Senda i Sverige...31 Spørgerunde...32 Det digitale marked i Danmark...39 Jens F. Jensen, Aalborg Universitet...39 Allan Bugge, Brancheforeningen ForbrugerElektronik...41 Bjarne D. Nielsen, uddannelsesleder og redaktør af "Satellit Information"...43 Spørgerunde...44 Internationale erfaringer...57 Olof Hultén, Sveriges Television (SVT)...57 Rolf Brandrud, NRK...58 Kevin Newport, Ernst & Young, England...59 Cathy Toscan, Aalborg Universitet...61 Spørgerunde\n3 Udviklingsmuligheder og finansiering...69 Christian S. Nissen, Danmarks Radio...69 Jan Jørgensen, TV2-Bornholm...70 Niels Jørgen Langkilde, MTG/TV Frands Mortensen, Aarhus Universitet...74 Spørgerunde...76 Afslutning v. ordstyrer Hanne Andersen, Formand for Folketingets Kulturudvalg...86 Bilag...87 Program for høringen...87 Præsentation af oplægsholdere:...90 Oplægsholdernes skriftlige indlæg...98 Knud Erik Skovby, Direktør Center for Tele-information, DTU...98 Eva Fønss-Jørgensen, Statens Mediesamling / Statsbiblioteket i Århus Jarl Risum, Telestyrelsen Torben Thune, Tele Danmark Jarl Södeman, Managing Director Canal Digital Lennart Ivarsson, Direktør VD Senda Jens F. Jensen, Aalborg Universitet Allan Bugge, Direktør i BFE - Brancheorganisationen ForbrugerElektronik Bjarne D. Nielsen, Uddanelsesleder og redaktør Satellit Kommunikation Olof Hulten, Sveriges Television, SVT Rolf Brandrud, NRK Kevin Newport, Ernst & Young Management Consultancy Services, London Cathy Toscan, Aalborg Universitet - InterMedia Aalborg Christian Nissen, Generaldirektør Danmarks Radio Jan Jørgensen, Direktør TV2-Bornholm Niels Jørgen Langkilde, Koncerninformationschef MTG A/S Frands Mortensen, Professor Aarhus Universitet Udgivelser fra Teknologirådet\n4 Resumé Af Claus Djørup, Fagpressebureauet Indhold vigtigere end smart teknik Jordbaseret digital-tv har forholdsvis lille kapacitet, men det vil give DR og TV2 uafhængighed af satellit- og kabelselskaber Skal politikerne afsætte 200 mio. kr. til et jordbaseret digitalt sendernet, der i løbet af år afløser det nuværende analoge system? Det er et af de konkrete spørgsmål, som indgår i de forestående forhandlinger om et nyt forlig om de elektroniske medier. Svarene på høringen om fremtidens radio og tv afdækkede opkomsten og konkurrencen mellem forskellige teknologier: jordbaseret transmission (terrestrisk), satelliter, kabel og bredbånd. Et andet spørgsmål er public service-stationernes fremtid versus de forretningsmæssige tv-selskaber. Knud Erik Skouby, Center for Teleinformation, besvarede som høringens første oplægsholder spørgmålet om, hvornår beslutningen bør træffes: I dag! Beslutningen skal træffes nu, hvis man vil have terrestrisk digital-tv, for ellers træffer beslutningen sig selv, og så får vi kun digitalt tv via kabel og satellit. For en forholdsvis overkommelig investering kan man skabe et sammenhængende net, der giver en stor chance for et digitalt mediebillede, som inddrager alle danskere, anførte Knud Erik Skouby Oplægsholderne var enige i, at indhold er vigtigere end teknik. Uden et attraktivt indhold på de nye tjenester og udsendelsesformer, som den digitale teknik muliggør, vil forbrugerne/kunderne ikke udskifte det analoge fjernsynsapparat. Tilsvarende vil de kommercielle selskaber ikke investere i ny teknologi uden udsigt til at tjene penge. Cathy Toscan, Ålborg Universitet, fortalte, at mange teknologifikserede forsøg ikke har været nogen succes, for brugerne er mere interesserede i indholdet. På dette tidlige stadium af konvergensen - hvor tv og internet og andre medier er begyndt at flyde sammen - så hun et slags kultursammenstød mellem passive tv-kiggere og aktive internetbrugere. De to kulturer skal på en eller anden måde konvergere, samtidig med at teknologien konvergerer. Hvis man ikke kan få tilfredsstillet begge grupper, havner man i nogle frygtelige situationer, advarede Cathy Toscan. Jarl Södeman, satellitdistributøren Canal Digital, mente, at programindholdet bliver afgørende for teknologiskiftet. I øvrigt bliver teknologien ikke noget problem i modsætning til mobiltelefonmarkedet, og ikke alle skifter. 6\n5 Tekniske investeringer skal følges af investeringer i indhold Jens F. Jensen, Ålborg Universitet, fastslog, at avanceret tv ikke sælger sig selv, og at efterspørgslen i stigende grad vil rette sig mod indhold frem for smart teknik. Indholdet skal rumme stor merværdi i forhold til det eksisterende tilbud, for brugerne køber ikke noget bare på grund af den teknologiske merværdi. Investeringer i digitale jordmaster til public service-stationerne må følges af investeringer i indhold, mente Jens. F. Jensen. Allan Bugge, repræsentant for apparatproducenter og -leverandører i Brancheorganisationen Forbrugerelektronik (BfE), bekræftede, at salget af DVDapparater (Digital Versatile Disc) først er begyndt, efter at der kom et udbud af en række interessante titler. For Torben Thune, Tele Danmark, handler digitalisering ikke blot om kapacitet, men også om nye tjenestetyper. Broadcasterne, der skal overleve i et univers med flere hundrede kanaler, overvejer, hvilke value added tjenester man kan lave i den digitale verden: Hvordan skaber man mere dybde og indhold i de traditionelle tv-tjenester ved digitalt at tilbyde mere indhold til en bedre oplevelse? Mange år før digitalt tv får succes Sveriges Televisions analysechef Olof Hultén regnede med, at analogt tv vil fortsætte mange år endnu, men om ti år vil de fleste nok have digitalt tv og radio. Hverken lyttere eller seere udviser stor interesse for den ny teknik, og en stor del af de svenske husholdninger er ikke interesserede i at betale for et større analogt udbud. Interessen kommer først, når der med den ny teknik følger indhold og tjenester, som kan noget helt andet, ingen andre kan. Det digitale skal være nyt, bedre, enklere eller billigere. Brugerne og den ny industri har vidt forskellige udgangspunkter, konstaterede Olof Hultén. Brugerne kræver enkelthed og ingen tekniske barrierer for adgang, mens digitalkanalernes ejere og investorer ønsker monopol på teknik og indhold af forretningsmæssige grunde. På langt sigt er det husholdningernes og dermed mediepolitikkens interesse at garantere en almen tilgængelighed til digital-tv i form af et basisudbud af mangfoldighed og valgfrihed. "Open access" og "must carry" bliver vigtig uanset distributionssystem, mente Olof Hultén. DR og TV2 ønsker hurtigt ja til jordbaseret digital-tv DR's generaldirektør, Christian S. Nissen, anbefalede et hurtigt ja til at investere 200 mio. kr. i et digitaliseret terrestrisk sendernet. Det ville sikre, at public service-tv nåede ud til samtlige danskere uden at være afhængige af de firmaejede distributionsnet i kabler og satellitter. Dir. Jan Jørgensen, TV2/Bornholm, ønskede også en hurtig beslutning om et jordbaseret 7\n6 digitalt sendernet. Det handler ikke kun om at skabe et nyt medie. Det handler om at informere og underholde om dansk kultur samt om arbejdspladser i IT-samfundet, sagde han. Jan Jørgensen foreslog en licensforhøjelse på ca. 100 mio. kr. til at sikre en dansk digital platform. Samtidig burde politikerne beslutte, at det er slut med at sende analogt om 10 år. Han tilføjede, at inden halvandet år er alt produktionsudstyr i TV2 digitalt, men det har i og for sig ikke noget at gøre med, om man sender analogt eller digitalt. Plads til digitale tv-programmer Afdelingsingeniør Jarl Risum, Telestyrelsen, gjorde opmærksom på, at Danmark risikerer, at nabolandene løber med ubenyttede frekvenser, hvis man ikke i tide træffer en beslutning om digitalisering. Der er plads til at parallelsende samtlige DR's radioprogrammer som digital radio. For digitalt tv's vedkommende er forventningen, at Danmark i løbet af år 2000 får mulighed for at skaffe udvej for etablering af fire landsdækkende tv-sendernet, svarende til behovet ved en samtidig udsendelse af tv-programmer. Et digitalt jordbaseret net giver den bedste dækning. Set med Telestyrelsens øjne er jordbaserede digitale udsendelser den bedste og billigste måde at nå alle husstande med et basistilbud på både radio- og tv-området. Med alle husstande mener vi inkl. et par hundrede tusinde sommerhuse, erklærede Jarl Risum. Tøvende medieforsker Medieforsker Frands Mortensen, Århus Universitet, anbefalede politikerne at vente nogle år med at beslutte sig for et digitalt terrestrisk net og i stedet bruge tiden til at opbygge et indholdsmæssigt beredskab. I øjeblikket står der ingen programmer parat til at blive sendt, som kræver digitalt modtageudstyr, sagde medieforskeren. Det var TV2 og DR uenige i. Jan Jørgensen sagde, at programformatudviklingen går forrygende stærkt - på engelsk! Christian S. Nissen betegnede Frands Mortensens forslag om udskydelse som absurd, for seerne og lytterne skal da straks have fornøjelse af de nye typer programmer, som DR og TV2 bruger licensmidler til at udvikle. Det er ikke rimeligt, at vi kun leverer sådanne programmer til Tele Danmark og Canal Digital. Alle danskerne skal have mulighed for adgang til programmerne uden at behøve at abonnere i et amerikansk- eller franskejet selskab. Derfor skal man bygge det sendernet med det samme, erklærede Christian S. Nissen. Han understregede, at det kræver penge og samarbejde at lave programmer til de nye digitale udsendelsesformer. Nok er Danmarks Radio stor i forhold til mange andre, men på dette marked er institutionen lille, og derfor samarbejder DR med små medieværksteder og de skandinaviske kolleger. 8\n7 Kevin Newport, Ernst & Young (London), forsikrede, at public service bevarer sin betydning trods ændringer. BBC er gået sammen med kommercielle selskaber om kommercielle abonnementskanaler. BBC spiller en stigende rolle på vegne af forbrugerne og seerne ved at søge ind på områder, hvor man kan få mere værdi. Intet hastværk for TV3 Koncerninformationschef Niels Jørgen Langkilde, MGT/TV3, var interesseret i at være med på de digitale jordmaster for ikke at lade DR og TV2 få monopol på de digitale kanaler. Alligeve har MTG ikke travlt. Det er meget få, der bruger de digitale kanaler i dag. Derfor har Folketinget tid til at overveje det grundigt, og vi vil ikke stresse jer, erklærede Niels Jørgen Langkilde. Vi er villige til at løbe en risiko, men vi skal se pengene komme tilbage inden for en passende tidshorisont, fortsatte TV3's repræsentant. Han fastslog, at seerafgifter er væsentlige, at det bør være tilladt at forære dekoder for at sikre en hurtig udbredelse, og at MTG i øvrigt har kanaler nok til at fylde en multiplexer. (En multiplexbloks kapacitet deles mellem et større eller mindre antal sideløbende udsendelser alt efter kravet til kvaliteten. 256 kbit/s giver en symfonikoncert CD-kvalitet på digital radio, mens 64 kbit/s er acceptabel til en samtale i mono, red.) Det manglende indhold er problemet, for uden et attraktivt programudbud vil folk ikke efterspørge digitale apparater. Derfor anbefalede Niels Jørgen Langkilde at satse på, at Danmark er først på indhold. Teknikken kan man lade andre og større klare. Udvikle samspil mellem tv og internet i tide Rolf Brandrud, NRK, gav valget mellem at halse efter medieudviklingen eller selv forme den, alt efter om man indtager en reaktiv eller en proaktiv holdning. Han fastslog, at den tekniske konvergens mellem medierne forløber hurtigt, mens den virkelige konvergens ikke er stor med hensyn til indholdet i tjenesterne. Den norske ekspert i interaktivitet ønskede, at vi selv udvikler samspillet mellem tv og internettet inden amerikanerne bringer det til landet. Rolf Brandrud advarede om, at public service-stationerne skal deltage i digitaliseringen fra starten ved at udvikle public service-tjenester for både A- og B-holdet, inden de internationale aktører har lagt alle præmisserne. Tre digitale platforme i Storbritannien I Storbritannien er der stærk konkurrence, som er hjulpet på vej af de tre tekniske platforme, der er lanceret næsten samtidig, nemlig jordbaseret, kabel og satellit, oplyste Kevin Newport. Antallet af betalingskunder stiger stærkt. Der foretages et stigende antal e- handelstransanktioner via home shopping, home banking og rejsebureauer. Det meste britiske betalings-tv kan optages af seerne. Et selskab har opgivet kryptering efter pres fra brugerne. 9\n8 Niels Jørgen Langkilde sagde, at digitaliseringen skal trækkes igenem af de kommercielle kanaler. Politikerne er nødt til at sørge for, at de kommercielle stationer kan lave en rimelig forretning på dette område, medmindre man vil øse store licensbeløb ud til udvikling af indhold til de digitale programmer og tjenester. Satellit, kabel eller jordmaster? Satellit- og kabeldistribution er den påtænkte digital-terrestriske transmission langt overlegen, og tovejskabel er satellit- og jorddistribution overlegen, sagde Torben Thune fra Tele Danmark. Fra en satellitposition kan man i dag sende ca. 500 digitale kanaler. Valgfriheden vil gøre, at forbrugerne vælger det store udbud, og det er et jordbaseret net uegnet til, sagde Jarl Södeman, Canal Digital. Det er stort set lige billigt eller lige dyrt at få en digital jordbaseret eller en digital satellitbaseret enhed ind i stuen. Det ene har den "fordel", at man kan begrænse antallet af kanaler, og det er positivt for nogen, ironiserede Jarl Södeman. DR's generaldirektør, Christian S. Nissen, fremhævede det kulturpolitiske syn bag public service, nemlig uhindret adgang for alle uden kontrol af kommercielle aktører. Derfor er et dansk jordbaseret net nødvendigt. Et terrestrisk digitalt sendernet er andre former underlegen med hensyn til antal programmer og interaktive muligheder, men jordmaster har dog én fordel, nemlig at de når ud til alle og kan udgøre et sikkerhedsnet i den digitale omstilling. Et jordbaseret sendernet giver alle digitaladgang. Alle danske borgere skal sikres adgang til samme tilbud på digitalt tv og radio, selv om de ikke ønsker at koble sig til satellit- og kabel-tv, sagde Allan Bugge. Et terrestrisk digitalnet vil stort set ville dække danskernes tv-behov, mente Frands Mortensen. En gennemsnitlig dansker bruger højst 3-4 tv-programmer, så en snes programmer skulle være nok til at klare forbruget i Danmark. Det vil imidlertid ikke skabe ægte interaktivitet. Spørgsmålet er, om det er nødvendigt, spurgte Frans Mortensen. Vi har endnu ikke set nogen som helst tjenester, som kræver ægte interaktivitet, dvs. at afsender og modtager sender med samme hastighed. Man kan altid bruge telenettet til at sende tilbage, altså de asymmetriske løsninger (ADSL, red.). Det terrestriske en del af det samlede marked Kunderne vil have to ting: et godt udbud og en lav pris, sagde dir. Lennart Ivarsson, "Senda i Sverige AB", som forhandler det svenske dekoderkort. Han ser det digitale jordbaserede marked som en del af det samlede distributionmarked, som omfatter satellit, kabel og bredbånd. Det samme gør de danske public service-stationerne, når dels Jan Jørgensen beder om ekstra 100 mio. licenskroner til en dansk digital platform, dels Christian S. Nissen siger, 10\n9 at en dansk digital fremtid ikke er et valg mellem det ene eller det andet, men at digitaliseringen skal baseres på både kabel, satellit og jordnet. Producenter og leverandører kræver skæringsdato Det er afgørende vigtigt, at vi i Danmark giver en klar udmelding om isenkrammet, udbuddet af programmer og ikke mindst modtagerforhold. Vi bør starte med en klar politisk udmelding om, hvornår Danmark bliver digitalt, og de analoge signaler er fortid, sagde Allan Bugge. Uden politisk beslutning om definitiv overgang fra analog til digital transmission risikerer forbrugerne at købe "gammelt". Man får flere frekvenser og billigere transmission, når anvendelsen af den analoge teknik ophører. Bjarne D. Nielsen, redaktør af Satellit Information, påpegede, at mange tv-husstande med stue- og tagantenner formentlig vil være interesseret i at få et antal ekstra danske tvkanaler uden at skulle investere i parabol eller kabeltilslutning. Resten er overhovedet ikke interesseret. De har nok i forvejen, og fra sidstnævnte gruppe kan man forvente protester ved nedlæggelse af eksisterende analoge tv-sendere. Digitalisering fører til lukkede tv-grænser Jeg hilser med glæde den ny digitale tv-standard DVB (Digital Video Broadcasting) velkommen. Mange tekniske problemer er løst, men nu får vi problemer i form af ophavsret, programpriser og produktionslicenser, sagde Bjarne D. Nielsen. Han advarede om, at digitaliseringen lukker tv-grænserne i strid med EU's bestræbelser. Det skyldes ophavsretsmæssige problemer og samarbejdsaftaler. Det er ikke lykkes EU at skabe åbne tv-grænser. Landene indfører egne kodningssystemer, som kræver indfødsret og adresse i landet. Danskere kan ikke købe radio- og tv-programmer fra Sverige, Norge, Finland, Tyskland, Holland, Østrig, Frankrig og Irland. Flere betalingskanaler Bjarne D. Nielsen havde en yderligere ophævelse mod kodning på digitalkanaler. Den kræver en boks og et programkort til hvert apparat i hjem med flere fjernsyn, så længe der ikke er indbyggede moduler og enheder i nye fjernsyn. Der kræves også en ekstra dekoderboks, hvis man vil se et program og optage et andet samtidigt. Hos "Senda i Sverige AB" tager man det for givet, at digitaliserede programmer og tjenester krypteres i fremtiden. Vi kan lige så godt vænne os til tanken, at stadig flere tvkanaler bliver betalingskanaler, så antallet af frie kanaler mindskes, forudså Lennart Ivarsson. Højhastighedssignaler via Tele Danmarks kobberledninger I Storbritannien er man begyndt at betragte ADSL (Asymmetric Digital Subscriber Line) som en selvstændig disttributionsform, der er et stort vækstområde, oplyste Kevin Newport. (ADSL er en tovejsmetode til at sende data gennem telefonnettet med en hastighed mange gange højere end ISDN.) Frands Mortensen vurderede, at transmissionsomkostningerne skal reduceres med en 11\n10 faktor , før det kan betale sig at overføre tv med en tilfredsstillende billedkvalitet i telenettet. Internettet får en tiltagende betydning som distributionssystem for broadcastingtjenester, dels som understøttende tjeneste, dels som en returvej, dels en direkte kanal for udsendelse af radio og tv, fremførte Jens F. Jensen. Der er grund til at kigge nærmere på årsagen til internettets store succes, mens avancerede tv-systemer har haft en relativ fiasko, fortsatte han. Digital bilradio, beskyttelse og brugervenlighed Allan Bugge appellerede også om at få opbygget et digitalt radiosendernet langs vejene hurtigst muligt, så man kan få gang i udnyttelsen af DAB (Digital Audio Broadcasting). Cathy Toscan støttede brugbarhedstest på et tidligt stadium i produktionsprocessen. Videre skal brugerne instrueres i, hvordan teknologien anvendeses, for ellers bliver den ikke anvendt. Olof Hultén forudså, at beskyttelsen af den personlige integritet i det digitale system bliver et stort politisk spørgsmål. Det drejer sig både om de elektroniske spor, der kan udnyttes kommercielt, dels om modtagernes ønske om beskyttelse mod uønsket indhold i digitalt radio og tv. Digitalisering kan redde kulturarv Eva Fønss-Jørgensen, Statsbiblioteket, bestyrer de gamle, skrøbelige bånd, der kræver forskelligt afspilningsudstyr. En bevaringsindsats er påkrævet, og det skal ske ved at overføre de gamle lyd- og billedoptagelser til et digitalt medie. For de store historiske arkiver, specielt arkiverne i Danmarks Radio, men også i Statens Mediesamling og på TV2, forestår der derfor et meget stort arbejde med at sikre den fælles kulturarv, sagde hun. Digitalisering kunne give brugerne fjernadgang til radio- og tv-arkiverne, hvis man ellers kan overkomme de ophavsretsmæssige og kommercielle bsarrierer, men digitaliseringen kunne også gøre adgangen endnu mere besværlig. Der skal findes en politisk løsning på de ophavsretmæssige spørgsmål, og de udbydende institutioner skal finde en modus vivendi, så både almene og kommercielle hensyn sikres, sagde Eva Fønss-Jørgensen. Så gælder det de politiske forhandlinger Kulturudvalgets formand, Hanne Andersen, konkluderede: Selv om det i dag har handlet om teknik og teknologi, vil medieforhandlingerne også få en dagsorden, der handler om både indhold og public service, og jeg tror såmænd også, der kommer penge på bordet. 12\n11 Velkomst Hanne Andersen, ordstyrer, formand for Folketingets Kulturudvalg Velkommen til de mange, der har taget imod invitationen til denne høring - invitationen til at høre dagens oplægsholdere, medlemmer af og spørgere fra kulturudvalget. Kulturudvalget har bedt Teknologirådet om at arrangere denne høring. Vi ønsker at blive klogere på teknikken bag ved oplevelserne på skærmen og ved højttalerne og for at kunne stille de spørgsmål, som vi og mange andre sikkert tumler med, når det handler om behovet for teknik, og formidling af tv og radio til seere og lyttere. Der bliver mulighed for at høre forskellige mennesker med forskellig viden, stor viden, forskellige erfaringer, også internationale erfaringer, blive klogere på udviklingsmulighederne og teknikkerne, så vi bliver i stand til at træffe beslutninger om hvilke redskaber, der er brug for eller er ønskværdige, ikke mindst spørgsmålet om det er digitaliseringen, der er svaret nu. Vi ønsker os ganske enkelt så sikker grund under fødderne som muligt, før beslutningerne skal træffes. Der er to kamerahold i salen, fordi Danmarks Radio og TV2 optager høringen, der sendes på internettet. 13\n12 Vidensgrundlaget Oplægsholdere: Knud Erik Skouby, Center for Teleinformation, DTU Eva Fønns-Jørgensen, Statens Mediesamling Jarl Risum, Telestyrelsen Satellit og kabel vinder uden beslutning om jordmaster Knud Erik Skouby: DVB (Digital Video Broadcasting, red.) er kun en del af det, man normalt opfatter som radio og fjernsyn. Det drejer sig ikke om optagelse af lyd og billeder eller om at lægge det på lager. Det drejer sig egentlig "kun" om den del, der vedrører transporten af udsendelsen fra producent til os ude ved vore fjernsyn og radioer. Det kan måske undre, at det kan optage så meget aktivitet og diskussion, hvordan man får det transporteret ud. Grunden er, at transportmåden i høj grad afgør, hvor meget man kan transportere og hvilke ting, man kan transportere fremover. I de gode gamle dage og såmænd stadig væk har det været transporteret ved en såkaldt analog teknik med radiobølger, uanset om det er radio eller fjernsyn. Det er grundlæggende blevet gjort på præcis samme måde siden radioens og fjernsynets barndom. Nu vil man gå over til en digital teknik, hvor indholdet i udsendelserne i en eller anden forstand transporteres som nuller og ettaller på samme måde som i en computer. Bedre kvalitet og fylder mindre Hvordan man gør det ligger i nogle af de mange forkortelser, som præger denne debat DVB, DAB (Digital Video Broadcasting og Digital Audio Broadcasting). De siger noget om den måde, man har vedtaget at repræsentere disse nuller og ettaller på og sende dem ud til folk. Hvorfor skal man så have det? Fordi det indebærer nogle forskellige fordele, at man gør det på den måde i forhold til at gøre det på den gamle måde. Nogle af fordelene er, at man får en bedre kvalitet. Man kan få et lidt klarere billede og lidt bedre lyd. Det kan diskuteres, hvor meget det kan bære som argument for at lave det hele om, men samtidig er der nogle andre ting. Det kommer til at fylde lidt mindre, og Jarl Risum vil snakke om, hvorfor det er vigtigt. Det betyder kort sagt, at vi får plads til flere programmer, f.eks. flere landsdækkende fjernsyns- og radioprogrammer. Sammensmeltning af datamater, tv og telefon Men det vigtigste er nok, at denne digitalisering er en del af en anden bevægelse, som er udtrykt med et andet modeord, nemlig "konvergens" mellem forskellige medier, mellem computere, massemedierne og telekommunikation. 14\n13 Det interessante er, at det åbner op for en hel række nye tjenester, noget der optager sindene meget i form af e-handel, nye interaktive tjenester, mere avanceret fjernsyn og en lang række ting, som man i hvert fald på et vist plan har fået demonstreret er utrolig interessante, nemlig de store økonomiske transaktioner, der foregår for tiden. Verdens største sammenslutninger af firmaer, hvor en del af det åbenbart går ud på at sætte rekorder i overtagelserne. Det viser noget om de kolossale interesser, der er involveret i dette, og som baserer sig på de muligheder, der ligger i det. Satellit, kabel, terrestrisk Betegnelserne DVB-S, DVB-C og DVB-T siger noget om, hvilke medier vi bruger til transporten via satellit, kabel eller jordbaserede sendere. Det vigtige er - når man snakker om at gøre noget - egentlig spørgsmålet om T'et (terrestrisk). De andre ting er der allerede i en vis forstand, uanset hvad man beslutter. Det drejer sig egentlig ikke om teknikken, den er veludviklet og den findes i Sverige og England. Vi snakker om hvordan man skal bruge de nye muligheder, hvordan skal vi organisere dem, for det skaber også nye organisatoriske problemer. Teknikken har gjort, at man kan have flere ting inden for den samme kanal, og man skal finde ud af, hvordan det skal gøres. Det er i høj grad det, diskussionen går på, så vidt jeg kan se. Ingen digitale jordmaster uden politisk beslutning Hvornår skal man træffe denne beslutning? Hvis man overhovedet skal træffe en beslutning, skal man nærmest træffe den i dag. Ellers træffer beslutningen sig selv, og så får vi formodentlig ikke noget "T", DVB-T. Så får vi de to andre ting "S" og "C", hvis ikke man finder ud af det meget hurtigt. Digitalisering af mediearkiver kan redde audiovisuel kulturarv Eva Fønss-Jørgensen: Jeg skal ikke tale om transportvejene, men om indholdet. Jeg skal fokusere på tre spørgsmål: Hvad betyder digitalisering for mediearkiverne, hvad skal der til for at mediearkiverne bliver digitale, og hvad betyder digitalisering for brugerne? For mediearkiverne er den digitale teknologi simpelt hen en gave fra himlen, først og fremmest fordi de digitale medier er nemme at håndtere. De kan kopieres, uden at lydog billedkvaliteten forringes. De fylder ikke ret meget, og de kan nemt og hurtigt transmitteres via netværk til brugerne. Men det er af gode grunde de gamle analoge medier, der i dag fylder arkiverne, og der er mange af dem. Der er hundred tusindvis af bånd i forskellige formater, størrelser, hastigheder og kvaliteter, og hver enkelt båndtype kræver særligt afspilningsapparatur, 15\n14 som man i mange tilfælde ikke længere kan få reservedele til. En ekstra ulempe ved de gamle medier er, at de er skrøbelige. Båndene knækker eller korroderer, og der er i nogle tilfælde risiko for, at dele af vores audiovisuelle kulturarv forsvinder på den måde. Bevaringsindsats påkrævet Derfor er en bevaringsindsats påkrævet, og det skal naturligvis ske ved at overføre de gamle lyd- og billedoptagelser til et digitalt medie. For de store historiske arkiver, specielt arkiverne i Danmarks Radio, men også i Statens Mediesamling og på TV2, forestår der derfor et meget stort arbejde med at sikre den fælles kulturarv. Det er en meget omkostningstung affære, specielt fordi digitaliserings- og registreringsarbejdet er dyrt. Desforuden skal der etableres en teknologisk platform til at lagre og formidle de mange radio- og tv-udsendelser og andre medier på. Oplæg fra DR, TV2 og Statsbiblioteket om arkivdigitalisering Digitaliseringen af de historiske arkiver må nødvendigvis ske i et tæt samarbejde mellem institutionerne, hvis det skal gøres rationelt. Derfor er Danmarks Radio, TV2 og Statsbiblioteket, hvor Statens Mediesamling er placeret, gået sammen om at undersøge mulighederne for et fælles digitaliseringsprojekt. Det har foreløbig resulteret i en rapport udarbejdet af de tre institutioner, der kortlægger omfanget af arkiverne og præsenterer et økonomisk overslag over en fælles digitaliseringsindsats. Det er mange penge, det drejer sig om, og der er endnu ikke taget stilling til den videre behandling af rapportens anbefalinger. Mediearkiverne på Statsbiblioteket, DR og til dels TV2 er blevet til for offentlige midler, enten via licens eller skattekroner. Der er da også en udbredt enighed mellem de tre institutioner om, at et tæt samarbejde om digitaliseringsopgaven er nødvendig. For Statsbiblioteket er det primært hensynet til forskning, undervisning og sikring af kulturarven generelt, der gør sig gældende. For Danmarks Radio og TV2 er der endvidere tale om nytten i at kunne genudsende programmerne, eller bruge og sælge gamle klip i nye produktioner. Brugerne får fjernadgang til arkiv Om betydningen for brugerne - det er trods alt måske det vigtigste - kan man sige, at i den analoge tidsalder, som vi lever i i dag, er der en klart defineret arbejdsdeling mellem institutionerne, når det handler om brugen af arkiverne. Statsbiblioteket stiller sin mediesamling gratis til rådighed for forskningen i form af VHS-kopier, mens Danmarks Radio og TV2's arkiver varetager internt produktionsmæssige behov og den kommercielle udnyttelse i form af salg. Med anvendelsen af den digitale teknologi til bevaring af arkiverne og 16\n15 formidlingsmulighederne via Internet får brugeren pludselig nye muligheder. Forskeren behøver ikke længere at opsøge arkivet eller gå på biblioteket, og journalisten kan hente klip fra gamle udsendelser til produktionen fra sin arbejdsplads. Teknisk set kan begge, ligesom den almindelige borger, sidde ved hjemme-pc'en og søge og bestille og downloade de arkiverede udsendelser, uanset hvor det digitale arkiv fysisk er placeret. Barrierer i ophavsret og kommercielle hensyn Det lyder nemt og enkelt, men desværre må man sige, at adgangen til radio- og tvarkiverne især for den almindelige borger er omgivet af en stribe regler og organisatoriske barrierer, der gør sig gældende, desværre ikke bare under de traditionelle former i dag, men også i den digitale fremtid, hvor adgangen kan blive endnu mere besværlig, hvis der ikke findes en politisk løsning på nogle spørgsmål. Det drejer sig naturligvis om ophavsret, men også om, at de involverede udbydere, dvs. institutionerne, finder en modus vivendi, så både almene og kommercielle hensyn sikres. Mangel på frekvenser kræver hurtige beslutninger Jarl Risum: Telestyrelsens opgave på radio-tv området er primært at skaffe sendefrekvenser til radioog tv-sendere og løse forstyrrelsesproblemer i forbindelse med radio- og tv-modtagning. Yderligere rådgiver vi Forskningsministeriet og Kulturministeriet i telefaglige spørgsmål på bl.a. radio- og tv-området. For at sikre, at vi suger den seneste viden på dette område til os, deltager Telestyrelsen i en række internationale organer, hvor de nye digitale systemer udvikles og standardiseres. Jeg vil gerne fortælle lidt om standardiseringen på det digitale radio- og tv-område og lidt om frekvenssituationen. DAB er radiostandarden På radioområdet drejer standardiseringen sig især om DAB-standarden, og DAB står for Digital Audio Broadcasting, altså digital radio. Det er standarden for digital radio via jordbaserede sendere og via satellit. DAB-systemet blev udviklet af Den Europæiske Radiounion og en række store radiofonier, udviklingslaboratorier og europæisk industri i starten af 1990'erne. Udviklingen foregik med støtte fra EU inden for rammerne af HEUREKA-programmet, og DAB-systemet blev vedtaget som europæisk standard for digital radio af ETSI, som er det europæiske telestandardiseringsinstitut. DVB er tv-standarden På tv-området er det i Europa DVB-standarden, og DVB står for Digital Video Broadcasting, altså digitalt tv, som er aktuel. DVB-systemet blev udviklet af DVB- 17\n16 projektet, som er en privat organisation etableret af industrien, radiofonierne, betalingstv-operatørerne. Europakommissionen og de regulerende myndigheder fra en række europæiske lande deltager i arbejdet. DVB-systemet er i sin grundform beregnet på udsendelse af digitalt tv over satellit og over jordbaserede sendere og på fordeling af digitale tv-programmer i fællesantenneanlæg og kabel-tv, men der er i de senere år udviklet en lang række supplerende funktioner, bl.a. med henblik på multimedieanvendelser. Ligesom DAB-systemet er DVB-systemet fastlagt som europæisk standard i ETSI og er endvidere gennem et direktiv fra 1995 i realiteten gjort til obligatorisk standard for digitalt tv i EU-landene. Dette direktiv blev implementeret i dansk lov i 1996 i form af lov om standarder for transmission af tv-signaler m.v. Høje og kraftige sendere Det er karakteristisk for frekvenssituationen på radio-tv området, at opgaven i sagens natur er at nå så mange lyttere og seere som muligt inden for et givet geografisk område. Det er nødvendigt at anvende høje sendemaster og kraftige sendere, når den opgave skal løses med jordbaserede sendere. Ud over at dække det ønskede område med radio og tv hindrer de kraftige sendere, at de samme frekvenser kan genanvendes over ganske betydelige afstande, bl.a. kan de skabe forstyrrelser i vore nabolande. Det har derfor været nødvendigt at regulere frekvensanvendelsen i de enkelte lande gennem internationale aftaler. På radio-tv området blev de overordnede rammer for frekvensanvendelsen i Europa fastlagt ved en konference afholdt af Den Internationale Telekommunikationsunion i Stockholm i 1961 og senere justeret ved en konference i Geneve i Disse aftaler var af gode grunde baseret på den teknologi, man brugte på daværende tidspunkt, dvs. på FM-radio og på analogt tv. I forbindelse med fremkomsten af digital radio og digitalt tv er der på europæisk plan indgået bindende aftaler landene imellem om de spilleregler, der gælder ved frekvensplanlægning for disse nye tjenester. De nærmere detaljer er beskrevet i Telestyrelsens redegørelse om frekvensforholdene, som indgår i mødematerialet. To landsdækkende digitale sendernet Hvis vi trækker hovedlinjerne op, er der blevet lagt en overordnet plan for digital radio i Europa, som sikrer, at stort set alle europæiske lande får mulighed for at etablere to landsdækkende sendernet, og det gælder også Danmark inkl. Bornholm og Færøerne. Herudover kan der med nabolandene forhandles om etablering af yderligere digitale radiosendere, hvis der er behov for det, men for at undgå hamstring er der bestemt, at disse ekstra sendemuligheder skal ibrugtages inden for ca. 3 år fra koordinationstidspunktet. Denne bestemmelse kunne for Danmarks vedkommende f.eks. benyttes til at skaffe frekvenser til digitale lokalradiosendere eller til kommerciel radio, hvis der var ønske om det. 18\n17 Ledigt frekvenssæt til digitalt tv Hvad angår digitalt tv er situationen mere speget, idet der ikke er lagt en tilsvarende overordnet plan, men alene aftalt et regelsæt for frekvensforhandlingerne landene imellem. Frekvensressourcerne skal så findes ved at udnytte ledige, analoge tvfrekvenser, og her er det så heldigt, at Danmark har et omtrent ledigt sæt frekvenser til et landsdækkende sendernet, det såkaldt tredje frekvenssæt, som i givet fald kan benyttes til digitalt tv. Plads til digitale tv-programmer Samlet set er det frekvensmæssigt i dag muligt at parallelsende samtlige Danmarks Radios programmer som digital radio. For digitalt tv's vedkommende er forventningen, at vi i løbet af indeværende år får mulighed for at skaffe udvej for etablering af fire landsdækkende tv-sendernet, svarende til behovet ved en samtidig udsendelse af tv-programmer. Hurtige beslutninger eller Danmark taber kapløb om ledige frekvenser Danmark har indtil nu fulgt pænt med blandt de europæiske lande i forberedelserne til at indføre digital radio og tv. Hvis vi ønsker at bevare adgangen til de mest attraktive frekvensmuligheder, er det vigtigt at fortsætte denne proces. Vi er i en konkurrencesituation med hensyn til frekvensressourcer i forhold til vores nabolande, og en alt for langtrukken beslutningsproces kan let føre til, at vi må nøjes med det, der bliver tilbage, når nabolandene har taget, hvad de har behov for, og det er ikke nødvendigvis tilstrækkeligt endsige optimalt i forhold til vores ønsker og behov. Pres for at afvikle analogt tv i løbet af år Som det også fremgår af den skriftlige redegørelse i mødematerialet, må vi forvente, at der på europæisk plan vil opstå et pres for afvikling af analogt tv inden for en tidshorisont på år for at frigøre betydelige frekvensressourcer til nye radio-, tv- og teletjenester, og vi forventer, at Europakommissionen vil skubbe på i denne proces. Hvis de forventninger holder stik, hvilket meget tyder på, er det et relevant politisk spørgsmål, om ikke vi står os ved at udnytte mulighederne for selv at styre overgangen til digital radio og tv frem for at vente så længe, at andre træffer beslutningerne for os. Spørgerunde Hvad bliver det næste? Skal vi vente med digitaliseringen? Henrik Svane: Jeg var oppe i min skunk i weekenden og rydde op, og der fandt jeg nogle 78-plader, og så sad jeg og faldt i staver og tænkte over alt det, jeg aldrig nåede at få, før det var for gammelt: Spolebåndoptager, kassettebåndoptager, cd-afspiller, osv., osv. Knud Erik Skouby: Hvad bliver det næste? Der er jo ingen tvivl om, at der er enorme kapitalinteresser i dette, og det må vi se i øjnene. Jeg er ikke bagstræberisk, jeg går ikke ind for, at vi kommunikerer via brevduer. Jeg vil 19\n18 bare gerne spørge: Hvad tror du bliver den næste måde at distribuere signaler på, som vi endnu ikke kender, men som vi om år skal tage stilling til for herefter at konstatere, at den enorme investering, som vi foretog på skatteborgernes bekostning, måske var lidt skæv. Der er jo nogle, der siger: Vent med digitaliseringen. Jordbaseret for alle eller satellit/kabel for færre? Hvilke ændringer i ophavsretsloven er nødvendige? Aage Frandsen: Til Knud Erik Skouby: Ud fra det du siger, er det jo ikke et spørgsmål, om vi skal sige ja eller nej til noget som helst med hensyn til, om det kommer eller ikke kommer. Den skrækvision, som Henrik Svane kom med, er der under alle omstændigheder, hvis jeg forstår dig ret. Er det, vi skal tage stilling til, om vi skal have det jordbaseret og dermed om 100 procent af danskerne skal have adgang til det, eller om det kun er de 75 procent eller hvor mange det er. Skal alle danskere kunne se alt? Til Eva Fønss-Jørgensen: Du skulle lige til at tale om ophavsretsloven. Jeg vil gerne lige spørge, om det er et totalt brud med de principper i ophavsretsloven, vi har i dag, hvor man kan sige, vi har en slags åndelig ejendomsret, eller drejer det sig bare om justeringer? Hvis det er det første, er det en svær proces. Hvis det er det andet, er det noget, vi jævnligt laver. Er det et totalt brud, eller er det bare justeringer? Spild at digitalisere jordmaster? Antal kanaler på en multiplexer? Jens Rohde: Jeg er også interesseret i at høre Knud Erik Skoubys vurdering af, hvorvidt vi overhovedet skal digitalisere det jordbaserede net. Jeg stiller mig meget tvivlende, også alt efter hvor mange multiplexinger, vi kan få. Jeg tror, det kræver en meget stor kapacitet, hvis det skal lønne sig. Hvorfor har Skouby-udvalget (september 1998, red.) konkluderet, at der i multiplexing kun kan være plads til fire kanaler, når der, hvis man regner strikt på det, burde være plads til seks? Er det ikke nødvendigt at bruger dynamisk multiplexing i stedet for statisk multiplexing? Du må godt forklare forskellen på dynamisk og statisk multiplexing (som service over for tilhørerne, red.)? Forgår arkiver uden digitalisering? Hvor lang tid til beslutning om digitalisering? Jytte Wittrock: Til Eva Fønss-Jørgensen om arkivmaterialet som kræver en bevaringsindsats: Går det til på et eller andet tidspunkt, hvis vi ikke tager denne teknik i brug? Til Jarl Risum, som følger op på det, jeg hører Knud Erik Skouby sige om, at vi skal beslutte os nu: Hvor lang tid har vi at beslutte os i, inden de andre har snuppet det for næsen af os? Dansk net. 200 mio. kr. I dynamisk multiplexing varieres båndbredden alt efter kvalitetskravet Knud Erik Skouby: Hvad det næste bliver? Det ved jeg såmænd ikke, men jeg tror nu, at 20\n19 digitalisering i en eller anden form vil være hos os et stykke tid. Der bliver sikkert brug for, at du skal have nogle nye apparater, hvis du (Henrik Svane, red.) skal følge med i det sidste. Jeg er sikker på, at der også blandt de tilstedeværende er nogen, der vil udfolde deres fantasi for at sikre, at du hele tiden kan føle dig bagud. På den anden side kan man sige, som også Aage Frandsen gjorde, at det kan vi sådan set ikke beslutte os til. Vi kan sidde og ærgre os, eller vi kunne måske have strittet imod, men vi er alligevel sådan et lille land både teknologisk og markedsmæssigt, at det bliver besluttet andre steder. Der sendes allerede digitalt tv over satellit og i kabler. Dét skal man i hvert fald ikke tage stilling til om skal komme. Den diskussion er man fri for at forholde sig til. Så er der det terrestriske - det jordbaserede - tilbage. Skal vi have det, og hvorfor skal vi have det? Nogle af fordelene - nye tjenester osv. - kan man lige så godt få i de andre transportformer. Der behøver man ikke det terrestriske; vi kan sagtens være med. Det, man kan få yderligere ved det terrestriske net, er bl.a., at det er en let måde at dække hele landet på. Det er også vores mulighed for at få et dansk distributionsapparat. Det kan man så diskutere, men det er i al fald sikkert, at når vi ser specielt på satellitterne og til dels på kablerne, er vores programmer i satellitterne måske nummer 199 ud af to hundrede et eller andet. Hvis vi vil have et dansk mediebillede, som vi i en eller anden forstand har indflydelse på, er der efter min mening noget interesse i at kigge på det terrestriske. Det hænger lidt sammen med, at vel koster det mange penge, men i tv-verdenen er det trods alt forholdsvis beherskede summer. Der er blevet nævnt tal på små 200 mio. kr. for at etablere det nye sendernet. Det er mange penge, bevares, og de kunne sikkert også bruges til andre ting, men det er det niveau, der er tale om. I forbindelse med denne diskussion om programbilledet er det interessant, som Jens Rohde siger, hvor mange der kan være. Hvis vi starter med kun at etablere et multiplex, det er det vi har plads til, har Jarl fortalt os mange gange, hvor der kun kan være fire kanaler, hvad skal vi så med det? Vi har jo i forvejen disse kanaler. Hvorfor er der så ikke lagt nogle flere kanaler ind i det, bl.a. i den rapport vi lavede dengang. Jeg skal ikke lige sige, hvorfor tallet fire står der, det er en interessant debat, som vi kan snakke om på anden måde, men lige præcis det med de fire er jo noget, der indgår i det forsøg, der kører for tiden. Jeg ved ikke, om der har været en teknisk diskussion, men argumenterne har været tekniske, at kvaliteten vil ikke kunne bære mere. Andre mener, man godt kan have seks. Dertil kan man sige, at komprimeringsteknikken hele tiden går fremad, og det er nogle af de ting, som det tekniske forsøg skulle afklare om man f.eks. kunne have seks eller om i hvert fald lidt mere end fire. Ligesom du (Jens Rohde, red.) antyder, vil jeg også tro, at man godt kunne overveje den sag. 21\n20 Dynamisk multiplexing er en teknisk måde at give bedre plads på. Multiplexing vil sige, at man så at sige lægger fire programmer ind på den frekvensplads, som ét program fylder i den gamle analoge verden. Det skal så lande sådan, at der er plads til programmerne. Ved statisk multiplexing tildeler vi hvert program, hver tjeneste, en fast plads, og så tager man stilling til, om der er plads til fire eller seks. Ved den dynamiske multiplexing ser man på, hvor meget det enkelte program har brug for. Det, der f.eks. bliver optaget nu, hvor vi sidder pænt og i bedste fald slår lidt ud med armene, optager ikke så meget plads. Det kan man ved hjælp af moderne teknik klare på en forholdsvis smal båndbredde, og så vil der være plads til at sende mere på de andre kanaler. Eller man kunne muligvis - hvis man kan finde ud af at styre det - have flere kanaler inde i den periode, hvor vi sidder her og småpludrer. Justeringer i ophavsretsloven. Brugergebyr. Radio- og tv-bånd korroderer Eva Fønss-Jørgensen: Aage Frandsen spurgte, om der var tale om brud på principper eller om justeringer, når vi taler om ophavretslov. Jeg ikke er ekspert i ophavsret, men de ophavsretlige forhold omkring dette er endog meget komplicerede. Den danske ophavsretslov hviler på nogle basale principper, som er nedfældet i internationale konventioner. Der er ikke tale om, at der skal røres ved disse udmærkede principper. Det handler om, at rettighedshaverne - ophavsmændene - har økonomiske og ideelle interesser i deres kunstværker, og de skal selvfølgelig respekteres hele vejen igennem. så der vil være tale om justeringer. Bibliotekerne skal ikke nødvendigvis præsentere det gratis for brugerne. Der må godt være betaling, men ikke nødvendigvis profit involveret. Det bør ikke nødvendigvis være på markedets betingelser. Man skal huske, at der er et behov for forskere, elever, studenter til at få adgang til det på nogle betingelser, som ikke nødvendigvis er underlagt markedet. Vedrørende bevaringsindsatsen spurgte Jytte Wittrock, om det går til, hvis vi ikke bruger den digitale teknik. For en dels vedkommende gør det. Ikke alle bånd er i lige stor fare for at gå til. Vi har i Statens Mediesamling også en række medier f.eks. grammofonplader, 78-plader og lp-plader, som givetvis vil kunne holde de næste hundrede år. Men en del båndmedier - og radio og tv er lagret på de gamle båndmedier - er under nedbrydning. De korroderer; der sker en masse kemisk med overfladen, så en del af det - der er i risiko for nedbrydning - vil gå til, hvis vi ikke gør en bevaringsindsats snarest. Er det altid lønsomt at investere i digitalisering? Er der behov for at fortsætte DAB- og DVB-forsøgene? Militære frekvenser? Jens Rohde: Til Knud Erik Skouby: Kan det altid betale sig at investere i ettaller og nuller, for hvis distributionen af radio/tv gik anden vej, kunne man måske bruge det jordbaserede net til noget andet? Til Jarl Risum: Hvordan går det teknisk med både DAB- og DVB-forsøgene? De forsøg 22


Historie – Sicodan\nHistorien om Sicodan\nDet startede 1899\nSicodan maskiner har sine rødder helt tilbage til 1899, hvor familien Peter Olsen etablerer sig med en smedeforretning. Virksomheden har siden start haft fokus på produkter til jern og metalindustrien. Virksomheden har siden 18998 til 2018 haft samme adresse Humlebæk\nHumlebæk smede og Maskinværksted grundlægges af Peter Olsen\nOvertager Søn , Erik Otto Olsen Humlebæk smede og Maskinværksted\nVirksomhedens speciale er VVS og smedearbejde i større byggerier.\nI 1963 bliver Sicodan ApS datterselskab stiftet og specialiserer sig hurtigt inden for salg og service til plade og rørbearbejdningsmasktier til metalindustrien. Sicodan levere produkter til produktionsvirksomheder i både Danmark og Europa. Sicodan leverer produktionslinjer og maskine typer med fokus på høj kvalitet.\nI 1970 Stifter Peter Schack Olsen Europex A/S der specialiser sig i agentur handel i Europa med pladebeabejdningsmaskiner primært fra USA.\nI 1975 stiftes Sicodan Maskiner APS og aktiviteterne fra Sicodan ApS og Europex A/S samles i selskabet. Virksomheden har flere forskellige agenturer af pladebearbejdningsmaskiner. Sicodan starter nu også selv produktion af plasmaskærecenter, i ejendommen i Humlebæk.\nVirksomhedens ejer rammes hårdt af sygdom og bliver tvunget til at minimer virksomhedens drift til et minimum.\nErik Otto Olsen dør.\nPeter Schack Olsen begynder at kikke efter interesserede køber til virksomhed.\nKristian Kjær overtager alle aktiver i Sicodan Maskiner ApS og bliver fra juni måned ny Direktør og ejer.\nPeter Schack Olsen fortsætter aktivt i virksomheden på konsulentbasis frem til udgangen af 2019.\nSicodan Maskiner ApS etablerer adviser board bestående af Kristian Kjær, Peter Schack Olsen og Søren Thingholm Jensen.


Køb Badeværelsesskab i Them – DK’s bedste udvalg\nEr du på udkig efter badeværelsesskab i Them? Vi anbefaler følgende webshops…\nStørstedelen af e-firmaer yder nu til dags en række forskellige fragtløsninger. En af de mest moderne er for øjeblikket levering til en pakkeshop, som gør at du kan hente ordren på et valgfrit tidspunkt. Den er jo særligt nem, og mange gange tillige den mest prisbevidste leveringsversion.\nDu bør tillige planlægge at få ordren bragt til din lejlighed eller hus eller ud til dit arbejdes adresse. Fragttypen er gerne en tand mere bekostelig, men endda ret smart. Den mindst kostelige type af levering af badeværelsesskab i Them vil dog altid være at hente varerne selv, hvilket dog forudsætter at du befinder dig i nærheden af badeværelsesskab i Them webbutikkens adresse.\nLeveringstiden er naturligvis virkelig aktuel i tilfælde af at man har brug for varen fluks, så herved er det øjensynligt væsentligt at man undersøger det estimerede leveringstidspunkt for det relevante produkt.\nEn stor portion badeværelsesskab i Them internet butikker tilbyder dag-til-dag levering på utallige produkter, men det påkræver at transaktionen realiseres inden et bestemt tidspunkt, med hensynstagen til at de højst sandsynligt kan nå at få badeværelsesskab i Them ud af døren forud for at de logistikansatte har fri.\nNogle online forhandlere yder fragt uden gebyr, men undertiden påkræves det at der erhverves for en konkret pris. I øvrigt kunne man gribe den mest letkøbte leveringsmanér, hvilket mange gange – uden hensyn til om man er tæt på Helsingør, Haderslev eller Slangerup – vil være at få dem til at bringe ordren til et udleveringssted.\nDet er efterhånden yderst fremkommeligt for folk at søge information om priser på badeværelsesskab i Them fra forskellige shops på nettet, og ergo har flertallet af shops på nettet set sig tvunget til at presse priserne på en række af deres produkter – til børn og babyer, og endvidere også til kvinder og mænd – en hel del, og endda nogle gange love portofri levering.\nDet kan trods alt være gunstigt at prøve et par e-firmaer efter badeværelsesskab i Them rabat inden du placerer ordren, så du er skråsikker på at skaffe sig den mindst kostelige pris.\nDu skal lige meget hvad huske på, at når en online virksomhed udbyder badeværelsesskab i Them for en pris der er mystisk tiltalende, kunne det ofte være et karakteristika der viser en bedragerisk internet handler. Handler med kort er i hvert fald omfavnet af Indsigelsesordningen, der garanterer folk overfor fup e-butikker.\nGenerelt anbefaler vi kortbestillinger eller mobilbetaling. Alternativt burde du overveje en afdragsordning fra eksempelvis ViaBill, forudsat du tilstræber at honorere regningen over en længere periode.\nForud for at folk køber badeværelsesskab i Them på en butik på nettet kunne de i princippet have øje for webshoppens regler, det er dog normalt et omfattende projekt.\nEn anden valgmulighed kunne være at se om e-shoppen er e-mærke godkendt, siden det burde være en forsikring om at online webshoppen efterfølger dansk lovgivning, og at shoppen jævnligt undersøges af jurister som er inde i bestemmelserne på området. Dette er en god anledning til en håndsrækning, ifald du bliver udsat for besvær ved dit køb.\nYderligere anbefaler vi at kunden er opmærksom på de elementære regler der har indvirkning på købet, fx hvilken ombytningsret på badeværelsesskab i Them internet butikken bruger. Her er det i øvrigt afgørende, at man når som helst sikrer sin kvitteringsmail, så man en anden gang kan eftervise sin shopping, uanset om du er på udkig efter produkter til en mand eller kvinde.\nTrustpilot giver dig uden sammenligning uafhængige løsninger til at analysere adskillige tidligere køberes bedømmelser og derfor foreslåes det, at du studerer internet forhandlerens badeværelsesskab i Them anmeldelser inden du placerer din ordre.\nFacebook bringer dig for øvrigt nogenlunde nyttige løsninger til at få et kig ind i online webshoppens pålidelighed. Foruden det er der en del e-forretninger hvor du kan meddele en vurdering af virksomhedens service, som tilmed burde drages fordel af til at fornemme tilfredsheden hos kunderne.\nVores website finansieres af annoncer. Vi samarbejder med nogle forskellige internet webshops og annoncerer butikkernes tilbud, og indtjener godtgørelse forudsat de besøgende vi sender videre foretager et køb.\nOplysninger omkring badeværelsesskab i Them og online forretninger opdateres hele tiden, men der tages forbehold for reguleringer der kan være implementeret efter at vi sidst opdaterede de anvendte data.\nBadeværelsesskab i Them – Køb badeværelsesskab i Them\nHjortevej 4, 8653Them


Vinduespudsning i Lillekobbel - Få 3 gratis og uforpligtende tilbud her!\njuni 5, 2017 juli 26, 2020\nVinduespudsning Lillekobbel er en af disse arbejdspladser rundt om i huset, der har tendens til at blive sat ud. Men rengøring af vinduerne i dit hjem er en af de opgaver, som ikke bør overses. Når vinduerne er rene og funklende, vil du være i stand til at nyde udsigten udenfor og dit hjem vil se meget renere i processen. Hvis du har en smuk udsigt fra dit hjem, behøver du ikke skylder dig selv at holde dine vinduer rene og nyde denne opfattelse? Der er nogle ting, du kan gøre for at rense dine vinduer og gøre jobbet meget lettere.\nVinduespudsning i Lillekobbel er hurtigt og nemt\nDer er en række produkter på markedet, der vil rense dine vinduer meget godt. Der er nogle mennesker, der foretrækker at bruge et produkt på deres vinduer, at de tilsammen selv. Eddike er et populært valg til Vinduespudsning Lillekobbel for mange mennesker. En kombination af hvid eddike og ammoniak blandes med vand vil rense dine vinduer usædvanligt godt, og det vil spare dig nogle penge. Hvis du har en masse Vinduespudsning Lillekobbel i dit hjem, kan dette være en fantastisk måde at spare nogle penge Vinduespudsning Lillekobbel.\nNogle mennesker sværger ved aviser som den måde at få deres vinduer mousserende ren Vinduespudsning Lillekobbel. Et problem, der kommer med at bruge aviser til at rense dine vinduer er blæk pletter, som du uundgåeligt vil ende med på hænderne. Kaffefiltre er andet valg, der vil rense dine vinduer effektivt, men holde dine hænder fri af blækket. Du kan også hente blank avis papir og rense dine vinduer med avis, der ikke efterlader blæk på hænderne. Tricket er at finde et papir, der ikke efterlader fnug på vinduerne, som kan være meget vanskeligt at fjerne.


Karriere hos Outsource | Vi søger altid de største talenter\nKarriere hos Outsource\nVi er altid interesseret i at høre fra mennesker, der brænder for en karriere indenfor webdesign, digital markedsføring og kommunikation lige så meget, som vi gør. Derfor opfordrer vi alle, der vil være med til at sætte et aftryk på fremtidens digitalisering, til at tage kontakt. Vi opdaterer løbende ledige stillinger inden for både jobs og praktikpladser.\nHør Olivers og Christians syn på det at være ansat hos Outsource\nHos Outsource bliver du en del af et team, som alle bidrager med deres del til den effektive og dynamiske arbejdsplads, som Outsource er. Vi er alle eksperter inden for hvert vores område, men vi er der også for hinanden, og samarbejde er nøglen til det hele. Om det er på tværs af kunder eller indbyrdes, så tror vi på god kommunikation og viljen til sammen at drive virksomheden fremad.\nVi er altid interesseret de bedste talenter, og ser du ikke en stilling som matcher det du vil, er du altid velkommen til at sende en uopfordret ansøgning – både til en fuldtidsstilling, studiejob eller en praktikplads.\nBliv en del af Outsource\nVi ønsker hele tiden, at udvikle os. Derfor er vi altid klar på uopfordrede ansøgninger fra folk med erfaring, som kan bidrage til nye og forbedrede måder at tænke og arbejde på.


Klinik til leje i Regstrup. Find kliniklokaler i Regstrup til leje på Danmarks største portal for erhvervslejemål.\nAlle erhvervslejemålKliniklokalerRegion SjællandRegstrup\nDu har søgt efter Kliniklokaler til leje i Regstrup.\nFind klinik i Regstrup på Virksomhedslokaler.dk\nSøger du klinik til leje i Regstrup, så er du kommet til det rigtige sted. Vi har et kæmpe udvalg og er altid opdateret med de nyeste ledige kliniklokaler på markedet, og du kan oprette en søgeagent så du får besked når der udbydes nye ledige kliniklokaler til leje i Regstrup . Du kan se de aktuelle kliniklokaler til leje i Regstrup herover. Klik på overskriften ud for hvert lokale for at læse mere. Søger du andre typer erhvervslejemål i Regstrup end klinik til leje, så brug søgefunktionen til at udvide din søgning. Her kan du også søge efter størrelse og pris, og tilføje flere byer til din søgning.\nTilmeld dig som lokalesøger og få besked om nye kliniklokaler til leje i Regstrup\nKlinik til leje i Regstrup\nDu er på siden for udlejning af klinik i Regstrup.\nSøger du klinik til leje i Regstrup?\nKlinik til leje i Regstrup - se også:\nFå besked hver gang der kommer en ny ledig klinik i Regstrup


Denne hudplejeserie er lavet specielt til kvinder i overgangsalderen | Open Data\nDa Jane Atherton drev sin egen praksis for overgangsalder i en alder af 52 år, fik hun flere klienter, der spurgte hende om, hvilken effekt overgangsalderen og tabet af østrogen ville have på deres hud.\nAtherton gennemgik også overgangsalderen og havde problemer med sin hud, og hun besluttede derfor at opgradere sine hudplejeprodukter i overensstemmelse hermed.\n“Jeg blev chokeret, da ingen af de hundredvis af produkter på markedet var formuleret til at passe til hud i overgangsalderen,” husker hun.\nPå det tidspunkt indså Atherton, at der var et hul på markedet.\n“Kvinder i overgangsalderen fortjente at have specialiserede hudplejeprodukter til at pleje deres behov under denne ændring i livet, og som kun specialiserede formuleringer kan tilbyde,” forklarer Atherton. “Overgangsalderen kan være en meget tumultarisk tid for mange kvinder, både fysisk og psykisk.”\nSå i 2014 lancerede Atherton Phytomone, der er dedikeret til moden hud med hormonmangel.\nSelskabets debutprodukt var en ansigtscreme kaldet Pause Hydra Creme, selv om Phytomone nu tilbyder kropsolier, rensemidler og andre hudplejeprodukter.\n“Formuleringerne er alle udviklet med ingredienser og specielle aktive stoffer, som specifikt er rettet mod modne huders aldring ved roden, nemlig tab af østrogen, og som gør det muligt for moden hud at forblive ungdommelig og strålende”, siger Atherton.\nDa firmaet blev lanceret, var det det det eneste mærke i Storbritannien, der tilbød specialiserede formuleringer til hud i overgangsalderen. Selv om andre serier siden da er blevet lanceret, siger Atherton, at der ikke er nogen, der ser synspunkter som konkurrence.\n“Desværre behøver man kun at tage et kig på deres ingrediensliste for at se, at det, de tilbyder, bare er en almindelig ompakket anti-ageing-creme. Det tog Phytomone næsten fire år at udvikle Pause Hydra Creme, hvor vi arbejdede sammen med nogle af de bedste kosmetiske videnskabsmænd, læger og hormonspecialister for at sikre, at vores kosmetiske HRT-formuleringer rent faktisk tog fat på alle de problemer med hudens sundhed, der opstår som følge af østrogentab.\n“Vi satte os for at udvikle de mest avancerede hudplejeprodukter til moden, hormonelt aldrende hud, og vi har produceret noget helt ekstraordinært ved helt at fokusere på, hvorfor huden forringes så dramatisk fra midten af livet og fremefter.”\nAtherton siger, at det har været “lidt” af en udfordring at uddanne offentligheden om den massive effekt, som hormontab har på huden, noget, som hun siger, normalt ikke forbindes med kosmetik og hudpleje. Virkningerne kan omfatte alt fra øget tørhed til tab af hudens elasticitet og tab af fedt under huden, hvilket kan forårsage slaphed, især omkring halsen, kæbelinjen og kinderne.\n“Vi gjorde det svært for os selv,” tilføjer hun, “men vi mente virkelig, at kvinder fortjente at vide, hvorfor deres hud er så forskellig fra en yngre hud, og hvorfor brugen af almindelige anti-aging-produkter altid kun vil give begrænsede resultater, på grund af en mangel på specialiserede ingredienser i formuleringen.\n“Ved at forstå karakteren af huden i overgangsalderen og de dramatiske virkninger, som hormonfaldet har på hudens sundhed, har vi været i stand til at skabe formuleringer med imponerende klinisk dokumenterede resultater, som vil forbedre huden både på kort sigt og i de kommende år.”\nAtherton siger, at den største overraskelse for hende har været succesen med brandets online tilstedeværelse; virksomhedens Facebook-side “The Menopause Room” har mere end 95.000 følgere.\n“At have denne stærke, troværdige tilstedeværelse på de sociale medier giver os mulighed for at nå ud og skabe kontakt med vores befolkningsgruppe og få dem til at føle, at de “hører til”, i tider med usikkerhed”, tilføjer Atherton. “Vi opmuntrer, motiverer og inspirerer kvinder til at blive ved med at se godt ud og føle sig godt tilpas, optimistisk og selvsikker.\n“Jeg er ikke sikker på, at der findes noget andet kosmetikhus, som tilbyder en sådan støtte, ud over at sælge deres produkter.”\nTjek mit website.\nJeg dækker social business, miljø og køn med fokus på løsningsbaseret journalistik gennem skrivning og film.\nDetaljerne i Car Detail: Mr. Clean Car Wash


Find din rejsedestination herover og find ud af hvilke vaccinationer det er anbefalet at have, når rejsen går til dette rejsemål med den valgte tidslængde. Ved den individuelle rådgivning, kan der blive taget hensyn til oplysninger der uddyber rejsens varighed, -type og -særlige risici.\nForklaring til skemaerne der fremkommer ved fund af rejsedestination:\nTid til vaccination før afrejse:\nEn vaccine skal have tid til at skabe en optimal virkning i kroppen og ofte skal man, for at opnå optimal virkning, have flere vaccinationer i en serie. Derfor er der anbefalinger til, hvornår man bør påbegynde sin vaccination i forhold til afrejsetidspunkt. Man kan altid påbegynde vaccination tidligere end denne anbefaling og med få undtagelser er det altid bedre at blive vaccineret end at rejse ud i verden uden de anbefalede vaccinationer.\nEfter rejsens karakter er der en opdeling i fire kategorier:\nAlle rejsende: Forretnings- eller kongresrejse af nogle dages varighed til hovedstad eller anden storby.\n1-4 uger: Arrangeret turistrejse af op til fire ugers varighed med dagsudflugter. Er rejsen af særlig art med mulighed for intens smitteudsættelse, kan denne gruppe suppleres med vacciner fra andre kategorier. (fx vaccine mod hepatitis B ved seksuel kontakt med lokale, -Tyfus ved udtalt dårlig hygiejne, -Meningitis ved tæt lokal personkontakt og –japansk hjernebetændelse ved insekteksposition (trekkingtur).\n1-6 mdr.: Individuel rejse af nogle måneders varighed, fx rygsækrejse.\n6 mdr.: Langvarig individuel rejse i halve år og indvandrere på familiebesøg uanset rejsens varighed samt udstationering eller tilsvarende hyppigt gentagne besøg.\nNogle lande kræver vaccination mod gul feber for alle rejsende. Ophold/transit i lande, hvor gul feber kan forekomme, kan også medføre vaccinationskrav senere på rejsen. WHO anbefaler ikke revaccination af tidligere gul feber vaccinerede.\nMeningitis; Meningokok-vaccination kræves ved pilgrimsrejse til Saudi-Arabien fra 2-års-alderen.\nPrimær forebyggelse af myggestik med myggebalsam/permethrin imprægneret myggenet/myggespray er altid vigtig ved ophold i et malariaområde.\nKlorokin bør kun anvendes i områder med P. vivax, og hvor der ikke er risiko for P. falciparum. Midlet tåles af gravide og børn.\nMalarone er effektivt over for P. falciparum. Resistens ses meget sjældent. Malarone bør ikke anvendes til gravide og ammende kvinder.\nDoxycyklin er effektivt over for P. falciparum. Doxycyklin er kontraindiceret til gravide efter 10. graviditetsuge og til børn <12 år.\nMeflokin er effektivt over for P. falciparum i Afrika, men ikke alle steder i SØ-asien. Ifølge WHO kan meflokin anvendes til profylakse i hele graviditeten, i 1. trimester kun på tvingende indikation. Meflokin bør ikke anvendes profylaktisk til børn under 3 mdr. eller som vejer under 5 kg, ej heller til personer med epilepsi, tidligere neuropsykiatrisk lidelse eller til personer, der skal dykke. Meflokin bør startes 3 uger før afrejse.\nSelvbehandling kan i almindelighed ikke erstatte medikamentel forebyggelse eller eksakt diagnostik. Inden start af malariabehandling bør man så vidt muligt undersøges af læge og ved mikroskopi af blodudstryg.\nVed ophold i mere afsides liggende malariaområder, hvor der er mere end 24-48 timer til nærmeste lægehjælp, kan det anbefales, at den rejsende medgives malariamedicin til selvbehandling som et supplement til forebyggelsen. Der bør vælges et middel, der ikke er indgået i profylaksen: Har man anvendt meflokin, doxycyklin eller klorokin, evt. kombineret med proguanil, foreslås Malarone (voksne: 4 tabletter dagligt i tre dage). Har man anvendt Malarone selvbehandles med meflokin (voksne: 3 tabletter som engangsdosis efterfulgt af én tablet 6-8 timer senere).\nSygdomme og vacciner Generelt\nSygdomme og vacciner Kan forebygges\nSygdomme og vacciner Kan IKKE forebygges\nSygdomme og vacciner Diverse


Mediefællesskab får lokaler i Gellerup | Skræppebladet - Brabrand Boligforening\nSkræppebladet flytter ind i Opgangen ovenpå Gellerup Bibliotek\nTekst Elsebeth Frederiksen, fotos Mehmed Sahin\nJeres redaktionssekretær og Birger forsøger at gøre væggene pæne.\nMediehus Gellerup er en lille sammenslutning af medier, som har relation til Gellerup og Toveshøj-området. De består af ITV OJ (indvandrer-tv og radio), Filmprojekt Gellerup, Gellerup.nu og Skræppebladet, som indtil nu har haft kontor i Yggdrasil.\nNu har de fået kontor i Opgangen. Det er et nyt arbejdskontor-fælleskab, som ligger ovenpå Gellerup Bibliotek. Her skal gerne fyldes op af kreative mennesker, som giver liv i de ellers tomme gange Her skal etableres et radiostudie og kontorlokaler, så både Gellerup.nu, Skræppebladet og Filmprojekt Gellerup kan få en kontorplads i lejligheden.\nBeboerredaktør for Gellerup.nu, Birger Agergaard, mener, at dette samarbejde er godt:\n”Vi har dannet foreningen for at arbejde tættere sammen og lave fælles projekter. Det kan vi bedre gøre ved at sidde sammen i Opgangen,” forklarer han. Ved at dele kontor, kan de også sparre med hinanden og udveksle erfaringer.\nFolk er meget velkomne til at kigge forbi, hvis de har spørgsmål eller forslag til nye artikler. Mens de er der, kan de også høre om de andre muligheder for at lave radio og tv.\nKontoret vil forhåbentligt være endeligt fyldt i midten af februar, og derefter er der altid mindst en på kontoret, som kan tage sig af henvendelser.\nOpgangen ligger på Gudrunsvej 78, 3.sal, 8220 Brabrand (overfor Sleep-in Gellerup)\nHvis du vil ind, ring enten til Elsebeth på 41428792 eller på fælles telefon 61 31 64 34\nFra midten af februar er vi der fra 12 til 16.\nE&P Huset er ved at blive skilt ad og flyttet, og derfor er både jeg og en kuffert fuld af Skræppeblade flyttet på Gellerup Museum. Her skal jeg sidde, indtil E&P Huset er flyttet, og jeg får min kontorplads igen. Indtil da er alle beboerne velkomne til at kigge forbi på Gellerup Museum, hvis I har spørgsmål eller ideer til artikler. Imellem jul og nyta?r var jeg2020-02-08\nMediefællesskab får lokaler i Gellerup\n2017-01 Februar side 11


Kandu.dk - Hjælp til psykolog hjælp!!\nHjælp til psykolog hjælp!!\nFra : skinsyge Vist : 896 gange\nDato : 06-02-05 20:20\nKan man ikke få noget hjælp et eller andet sted uden at betale for det?\nJeg har slet ikke råd til at betale for psykolog hjælp, og jeg har virkelig brug for det.\nJeg har fået at vide at jeg skal opsøge en Psykolog af forskellige autoriteter.\nMen hvad gør man hvis man ikke har råd til det?\nDet går for langsomt hvis jeg selv prøver at løse problemerne inde i hovedet.\nJeg er sindsygt jalous, og meget aggresiv til hverdag, og ofte helt uden at vide hvorfor.\nHar ofte sparket løs på barstole og smadret glas og flasker på diskoteker og barer.\nTror ikke jeg bliver særlig gammel hvis jeg bliver ved med at køre i det tempo jeg kører i.\nJeg skændtes hver dag med en ny person over ting jeg syntes er forkert.\nJeg har ingen tålmodighed overhovedet. Jeg råber ad billisterne når jeg skal over for rødt, fordi jeg ikke gider vente.\n'Jeg råber ad folk der vader ind i toget og står i vejen når man skal ud.\nJeg råber ad folk på strøget når de er klodsede og går ind foran mig.\nNu tænker i: Får han aldrig en på hovedet?\nJo det har jeg fået masser af gange. Har været i 2 knivslåskampe i mit korte liv, og været oppe at slås mange gange.\nJeg syntes ikke selv jeg er ond. Kunne aldrig finde på at slå på hverken mænd, kvinder, eller børn, eller dyr, med mindre det er i selvforsvar.\nMen jeg finder mig heller i noget.\njeg glemmer aldrig hvis man pisser på mig. Jeg overvejer ofte hævn, selv efter mange år.\nJeg har ofte lave en lang liste i hovedet over folk jeg ville hævne mig på, hvis mit liv en dag tager en forkert drejning.\nOg det gør den jo sikkert en dag med den fart jeg kører i.\nNogle gange snakker jeg med mig selv højt på gaden, pga. stress.\nHvis jeg skal ind i en bus, så bekræfter jeg for mig selv, at hvis der er en der soiller op sp SKAL jeg under alle omstændigheder ikke vise frygt og tage kampen op med vedkommende uanset hvor mange de er og hvem det er.\nDet samme gælder når jeg går i byen.\nSådan kører det ofte indtil jeg får tæsk. Så er jeg from som et lam i noget tid. "Jægersoldaten" har pakkert sit grj og er taget sydpå. Ghandi har ovetaget.\nSå går der et par dage så er eg tilbage i den samme rille.\nHåber ikke jeg lyder som en psyko. For det er jeg helt sikkert ikke.\nSom sagt har jeg aldrig startet noget selv. Af voldelig karakter.\nMen hvor kan jeg få hjælp`?\nJeg vil gerne have et normalt liv.\nJeg vil af min min stress. Kan slet ikke slappe af, selv når jeg ligger ned.\nKan næsten kun dyrke sex om morgenen, da det er det eneste tidpunkt hvor jeg ikke er helt oppe at køre.\nEfter 10 til 15 min. efter jeg er vågnet bliver jeg totalt uafslappet og farer ud af sengen med 120 km i timen\nMit sind skifter mening som vinden blæser, Kan ikke afslutte et eneste projekt i livet. Jeg har ca. 6 uafsluttede vidergående uddannelser bag mig.\nJeg orker ikke at ende mit liv med en blodprop alt for tidligt pga. uindfriede ambitioner.\nHjælp mig plz. hvis i ved hvor man kan få hjælp.\nLægen vil ikke hjælpe mig. Det er godt nok længe siden jeg spurgte, og jeg åbnede mig ikke helt som jeg gør her.\ntror i lægen kan hjælpe mig?\nEller er der et sted på nettet, hvor man kan få konsultation gratis, eller billigt?\nDato : 06-02-05 20:31\nHvor i landet bor du ? Hvis du bor i Århus kender jeg to steder. Eller i nærheden. Skriv lige til mig på mariehoeneevigglad@stofanet.dk så vil jeg godt hjælpe dig med at finde noget :D\nFra : skinsyge\nDato : 06-02-05 20:34\nDato : 06-02-05 20:36\nhvis du enten smider en mail af til mig, eller skriver en mail jeg kan finde dig på, så vil jeg godt lige hjælpe dig med at finde noget.\nEllers kig på dette, det kan være det er noget ?\nHer er lige, hvad jeg kan diske op med på stående fod.\nMåske, kan et af de steder hjælpe dig med, hvad du skal gøre.\nHvilke muligheder der er for hjælp.\nHvordan du råber din læge op.\nDer er nok ikke andet at gøre end at presse på.\nDu er allerede kommet langt, ved at indse at du behøver hjælp.\nDato : 06-02-05 20:40\nGennem lægen har man altid en egenbetaling på mindst 250 kr.\nDet sted jeg gav, kan man få gratis rådgivning. Ellers er der nogle steder for studerende, hvor man kan få terapi.\nDer er forskellige steder, det er bare lige om at vågne lidt op. Ellers er der nogle gange, at psykologistuderende giver gratis terapi.\nMen det sted jeg linkede til, det skulle efter sigende være godt, da det er uddannede terapeuter.\nDato : 06-02-05 20:47\nWow, du er godt nok vred!!!!\nJeg tror at det vil være en god idé at konsultere lægen igen - og denne gang få det hele med.\nDesværre er det sådan indrettet, at selvom man evt. er så "heldig" at blive henvist til en psykolog af læge, så skal man selv betale en del af det alligevel.\nKan du derimod blive henvist til en psykiater koster det ikke noget. (mystisk ordning).\nMen det virker som om du er ret træt af dine måder at reagere på i alle de situationer du beskriver... og kunne med fordel overveje om det ikke var bedre at have gæld, - men have det godt, end ikke at have gæld, men ikke have det godt.\nDer findes mange steder på internettet, hvor man kan skrive til en psykolog, men mit gæt er, at du blot vil blive bekræftet i, at du bør søge hjælp.\nJeg er ikke ekspert, men kan ikke lade være med at nævne, at dit indlæg får mig til at tænke på, at når du har det som du beskriver det, så kan det meget vel skyldes, at du på et (eller flere) tidspunkt(er) i dit liv er blevet svigtet godt og grundigt af nogle mennesker som bestemt ikke burde svigte dig. Det kunne jo være et sted at tage fat? Det vil være sundere for både dig og dine omgivelser, hvis din vrede blev rettet mod "rette vedkomne".\nDet lyder som om, at der er mere at tage fat på end man kan komme igennem ved en enkelt samtale, men en (gratis) introduktion kunne f.eks. være at skrive eller ringe til Tine Bryld som er en meget klog kvinde! (Radioprogrammet TVÆRS)\nHun vil helt sikkert kunne komme med nogle meget gode og strukturerede forslag til hvordan du skal komme videre (også i systemet)\nHendes mailadresse er tine@dr.dk\nSe hendes brevkasse her http://www.dr.dk/skum/raad/brevkasse.asp\nDato : 06-02-05 20:52\nDu skal gå til din egen læge og få en henvisning- så er det gratis!\nPsykiater T.L. Rosted, Nygade 5 er branddygtig.....\nDato : 06-02-05 20:55\nJeg har modtaget Psykologhjælp via sygesikringen og henvisning fra egen læge ...til Psykiater !!!\nDer er kun ca. 13 Psykiatere tilknyttet Københavns Kommune, så der er ca. 6-8 mdr.s ventetid. Du skal imidlertid IKKE betale selv\nDato : 06-02-05 20:58\nJeg synes du skulle gå til din læge og forelægge vedkommende problemet som du har gjort her.\nOg så forlange at blive henvist til en psykiater. Fordi du har en adfærd der gør dig farlig for dine omgivelser og dig selv.\nDet du beskriver, er ikke noget en psykolog kan hjælpe med.\nDet er en psykisk afvigelse i din karakter.\nOg du har aldrig startet noget af voldelig karakter siger du, men i samme åndedrag fortæller du om ukontrollable raserianfald over for sagesløse fodgængere, bilister, togpassagerer, og hærværk på barstole,og andet inventar.\nOg at du bærer nag og tænker på hævnaktioner o.s.v.\nLad os nu antage, at en af bilisterne du generer, en dag står ud af bilen og hakker dig en på bylden, er det så heller ikke din egen skyld????\nOg den sygelige jalousi?? Er det også lidt i retning af, at hvis kæresten får en på nakken, så er det vedkommende selv der startede ved at kigge for meget på en anden??\nDet eneste positive er, at du erkender du har et problem, så afsted til læge og kom i professionel behandling.\nDato : 06-02-05 21:06\nskinsyge>Det, du beskriver KAN en psykolog hjælpe med. Om ikke andet så ved at fortælle dig, at det måske var bedre at søge en anden form for behandling.\nJeg synes helt bestemt, under alle omstændigheder, at du skal lade fagfolk om en evt. diagnostisering!!!\nI øvrigt er jalousi en ret træls (for nu ikke at overdrive) ting at slås med....\nDet kan være en umiddelbar god hjælp at vide, f.eks. at det ikke er unormalt forekommende, og at det kan have sine grunde. Læs noget mere om det. Her er er f.eks. en artikkel:\nDato : 06-02-05 21:14\nPå kandu skal du nok få hjælp. Brugerne her er altid behjælpelige. Det koster kun point.\nFra : vixen\nDato : 06-02-05 21:32\nDu kan blive henvist til en psykiater af din egen læge, dette er 100% gratis for dig og du kan selv vælge hvilken (og hvor i landet) psykiater du vil gå hos. Da der er laaaange vente tider i KBH kunne du derfor vælge en psykiater i feks Køge (½ time med S toget), de har både bedre tid til at snakke og man får som regel en tid inden for 1 måned. Du kan bruge en psykiater til det samme som en psykolog (samtale terapi), du SKAL altså IKKE tage medicin for at gå til psykiater.\nJeg synes ikke at du "bare" skal skrive en email til et eller andet website for at få hjælp eller ligende, du har brug for en længerevarende, mere personlig og grundig behandling før det giver noget.\nJeg synes i øvrigt at det er flot at du er kommet så langt at du kan indrømme at du har et problem...det er det første og største skridt på vejen.\nDato : 06-02-05 21:45\nHej med dig! Prøv at henvende dig til diakonissestiftelsen i København... Der er en mulighed.\nMed hensyn til en henvendelse til din læge, mener jeg, at der skal være sket noget i dit liv, en skelsættende begivenhed, for at du kan få gratis psykologhjælp. Du kan derimod altid henvises til en psykiater, men min fornemmelse er ikke, at det er det, du har brug for.\nEn psykiater beskæftiger sig hovedsagligt med patologi(sygdom), men nogle har specialiseret sig i samtaleterapi og kan derfor sagtens bruges. Du må gøre op med dig selv, hvad du har brug for, og så afsøge markedet.\nDato : 06-02-05 23:27\nsynes absolut også du skal sørge for henvisning gennem læge - det er jo ikke til at bære for dig.\nKniber det med at betale så er muligheden måske nok en psykiater som mange har skrevet - men det er nu ikke altid der er så lang ventetid.\nSynes du måske selv det er en ide at blive indlagt så kan det jo lade sig gøre - især hvis du skal under længere behandling - og så er det gratis. Tror umiddelbart jeg ville hælde til indlæggelse - netop fordi der med det samme bliver taget fat på problemerne.\nDato : 07-02-05 09:25\nHer er et link hvor du kan læse lidt om hvordan du kan afhjælpe det http://www.drphil.com/show/show.jhtml?contentId=1070_angermanagement.xml\nJeg har selv haft betydelig kortere lunte end jeg har nu, hovedsagelig har jeg trukket mig ud af de situationer, der triggede og til nogen bedre.\nJeg ser vreden som en energi, der ikke skal holdes nede, bekæmpes eller som er forkert, men som jeg lære at bruge til at være kreativ og løse problemet med i stedenfor, altså bruge den energi, der er i vreden konstruktivt. Og være mere opmærksom på tegnene inden det kommer så vidt, at noget er ved at køre af sporet for mig. Jeg ved godt det er svært fordi det er impulsivt, men som sagt med opmærksomhed og at omdanne det til kreativitet.\nDer var engang et råd i omløb, der var ret populært, : at skrige ude i en skov, eller i pude, eller lignende for at afreagere og komme af med vreden uden at genere andre, men den vil jeg gerne skåne dig for, den holder ikke, det eneste der sker er du mister en masse energi, og så er det endnu lettere at blive irriteret og vred når energiniveauet er lavt. det er måske også en ide at undgå irriterede menesker, fordi det smitter.\nDen der Dr. Phil har med at finde sit autentiske selv tror jeg også er meget hjælpsom på dette problem.\nDato : 07-02-05 09:34\nNu ved jeg ikke hvordan du behandler din krop, men det har også noget at sige, ting der forgifter og overbelaster leveren som umådeholden røg og druk, har det med at komme ud som vrede, det lyder måske som en gang sniksnak, men der er faktisk noget om det, der er ensammenhæng mellem hvilken kvalitet vi indtager og den vi præstere. Så sunde vaner. Balance. Måske dyrke noget t´ai chi eller lignende..\nDato : 07-02-05 13:34\npå kommunen har vi alle en sagsbehandler også selvom vi ikke har brugt denne før. få fat i denne så er det muligt du kan få et tilskud eller betalt det helt, hvis du for en henvisning/anbefaling eller noget i den dur fra din læge og vifter den for næsen af sagsbehandleren skulle det gerne hjælpe lidt bedre.\nDato : 13-02-05 19:04\nSom jeg umiddelbart opfatter dig, så har du en hel del problemer, som du er meget i vildrede med, om hvilke nogle af dem du skal tage fat på, og derfor undlader du at tage fat på nogen af dem i det hele taget.\nJeg er enig med ”mulberry” i at Dr. Phil´s , teori med at finde sit autentiske selv, er fuldstændig rigtig, men dit problem ”Mr. skinsyge”, er at du er ude af stand til at kunne klare den opgave alene!\nDu skal have en rigtig god og ærlig ”hjælper”, som er i stand til at yde dig den nødvendige hjælp.\nOg jeg tillader mig at tvivle på, at det offentlige er i stand til dette, og samtidig\nhar jeg fornemmelsen af at din økonomi er utilstrækkelig til, både et finde frem til,\nog også at betale, en kompetent og professionel psykolog for at hjælpe dig.\nMener du, at jeg har fat i noget af det rigtige ?\nFor så er du velkommen til at vende tilbage til mig.\nFra : Lucy84\nDato : 13-06-05 06:00\nHey, hvis jeg mødte dig på gaden - ja, så ville jeg jo nok tænke, at der var en der havde fået det forkerte ben ud af sengen til morgen. Men mange gange ligger der noget til bunds for denne adfærd du beskriver. Du er vidst langt fra den eneste der har det sådsn - jeg har hørt om det før.\nJeg er også helt enig med de andre, om at du bør opsøge hjælp! Jeg ved ikke hvad der af gratis hjælp, men gå i hvert fald til din læge og udlæg det for ham/hende. - samtidig med at tænke på dine kostvaner og motion.. tro det eller ej, det har stor indvirkning på sindet.\nNoget andet du kan gøre sideløbende med ovenstående, er at begynde til noget sport - evt. kampsport. Der bliver du udfordret fysisk, og får lov at komme af med dine aggressioner under kontrollerede forhold. Nu er det taekwondo jeg kender til, så derfor vil jeg beskr. dette. Det er ikke en holdsport don fx. fodbold, hvor man kan hidse sig op over holdkammeraternes præstation når der er kamp. Man har kun sig selv at give skylden, hvis det går dårligt - og der er kun én ting at gøre ved det.. at tage sig sammen til at få scoret sig nogle point. Derudover giver sporten dig nogle fysiske udfordringer på mange måder - styrkemæssigt, udholdenhedsmæssigt, balance, præcision og meget andet. Det handler også om at respektere andre (høflig sport). Man lærer at bukke for ens modstander både inden og efter kamp, som symbol på at man mødes og går fra hinanden som "venner", dvs. uden had. Man skal bukke for sin træner, for at vise respekt - det er jo ens forbillede til at komme videre og lære noget nyt.\nJeg kan fortsætte med at skr. om det, emn synes selv du skulle tage dig et par prøvetimer, og så kan du selv bedømme om det er noget for dig. I de fleste klubber kan du få 3 gange gratis, inden der skal laves en indmelding. Gå ind på taekwondo.dk, hvor du kan finde den klub nærmest dig - held og lykke!\nDato : 13-06-05 10:11\nhmmm i betragtning af at spørger stillede spørgsmålet her for over 4 måneder siden tror jeg lige man kan håbe hjælpen er opnået\njeg snupper et flueben og hopper af her\nDato : 13-06-05 13:07\nJa, umiddelbart kunne det godt se sådan ud, men chancen for at denne "skinsyge", har gjort noget ved sin skinsyge og er blevet hjulpet, anslår jeg til at ligge et stykke under 50%.\nJeg mener ihvertfald at det - i følge undersøgelser - er ret normalt at - UNDER 1 % - af dem der beder om hjælp,\nogså beslutter sig til at gøre noget effektivi og langtidsvirkende ved deres problem!\nFra : lagune\nDato : 08-09-05 15:51\nDen er godt nok strid hos dig ...\nPrøv at kontakte sangena2002@yahoo.dk\ndenne person har hjulpet mange , og så koster denne person intet , udover din tillid og åbenhed ..\nDato : 08-09-05 18:26\nLad skinsyge hvile i fred\n..springer også fra\nDato : 08-09-05 22:10\nHejsa.. jeg har tidligere skrevet til dig, men har nu fået erfaring siden sidst.\nJeg har nemlig selv døjet med noget psykisk, og stod i samme dilemma, ikke at have råd til prof. hjælp.\nVil bare lige fortælle, at hvis du er studerende, så har du faktisk en mulighed for at få gratis konsultationer med psykolog.\nPå dit uddannelsessted kan du kontakte "studenterrådgivningen" - håber det kan hjælpe dig!


Nye folk i kommune-toppen - HK\nNye folk i kommune-toppen\n(direkte link: http://www.hk.dk/aktuelt/nyheder/2014/03/25/nye-folk-i-kommunetoppen)\n25. marts 2014 | HK Kommunal | Martin Thimes Bemærk: Denne artikel er mere end et år gammel og kan indeholde forældet information\nKL har fået nyt formandskab. HK Kommunal skal dog stadig forhandle overenskomster med Michael Ziegler (K).\nKalundborg Kommunes borgmester, Martin Damm (V), har sat sig i spidsen for KL. Det skete, da KL’s nye bestyrelse konstituerede sig på KL’s topmøde i Aalborg. Erik Nielsen (S), der er borgmester i Rødovre Kommune bliver ny næstformand.\nMartin Damm har taget hul på jobbet som formand for KL.\nI KL’s Løn- og Personaleudvalg fortsætter Høje-Taastrup Kommunes borgmester Michael Ziegler som formand, og bliver dermed igen modpart, når HK Kommunal i 2015 skal forhandle overenskomster for medlemmerne i kommunerne.\n- Der er valgt en ny bestyrelse, ikke én mand. Det er en stærk bestyrelse, som jeg er glad for at stå i spidsen for, og som er klar til at tage fat på de kommende fire års udfordringer. Det er vigtigt med et samlet KL, som alle kommuner, både store og små, kan se sig selv i. Som formand skal jeg ikke kun samle 98 forskellige kommuner, men også repræsentere en bestyrelse med en bred palet af politiske partier. Det er en spændende udfordring. Og udgangspunktet er, at vi står allerstærkest, når vi står samlet, siger Martin Damm til KL’s hjemmeside.\nFormandskab med bred repræsentation\nKL er struktureret sådan, at et formandskab rådgiver bestyrelsen. I den næste periode består formandskabet af den nye formand og næstformand samt Carl Christian Ebbesen (DF), Anna Mee Allerslev (R) og Mette Touborg (SF). Derudover deltager formanden for KL´s Arbejdsmarkeds- og Erhvervsudvalg Jacob Bundsgaard i formandskabets møder.\nDe politiske udvalg er konstitueret med følgende formænd:\nArbejdsmarkeds- og Erhvervsudvalget: Jacob Bundsgaard (S), borgmester i Aarhus Kommune\nBørne- og Kulturudvalget: Formand Anna Mee Allerslev (R), beskæftigelses- og integrationsborgmester i Københavns Kommune\nSocial- og Sundhedsudvalget: Formand Thomas Kastrup-Larsen (S), borgmester i Aalborg Kommune\nTeknik- og Miljøudvalget: Formand Jørn Pedersen (V), borgmester i Kolding Kommune\nLøn- og Personaleudvalget: Formand Michael Ziegler (K), borgmester i Høje-Taastrup Kommune\nInternationalt Udvalg: Formand Thomas Adelskov (S), borgmester i Odsherred Kommune


Enhedslistens Dilemma | Modkraft\n20. maj 2012 - 23:28\nGæsteblogger Jesper M- Lund diskuterer Enhedslisten aktuelle parlamentariske dilemma:\nEnhedslistens dilemma - deltager eller tilskuer?\nEn ven sagde for et par år siden, at Enhedslisten(EHL) var for ældre 70 ´er flippere, der skulle tage en kvart Viagra om morgenen, for ikke at tisse i skoene.\nSådan er det ikke mere. Partiet har fået en massiv tilstrømning af unge aktive medlemmer, som er parat til at tage stafetten op og føre partiet i mål. Men hvor er målet? Er det at få del i regeringsmagten, eller at være den evige opponent på sidelinjen, der tager alle de sager op i Folketinget, som andre partier af taktiske hensyn, lader ligge urørt?\nIfølge en af de seneste meningsmålinger, ville hver 6. vælger stemme på EHL, hvis der var valg nu. Tilsyneladende en ønskeposition for et parti, der gennem flere valg, har kæmpet for ikke at ryge under spærregrænsen.\nSå hvorfor har partiet så alligevel problemer med at støtte den nuværende regering? Partiet har under protest accepteret, at regeringen gennemførte en politik rettet mod lavtlønsgrupperne; grupper hvis interesser, partiet har forpligtet sig til at forsvare. For nogle er det oplagt, at sværdet må drages af skeden og båndene til sådan en regering kappes over. De er jo næsten værre end vores værste fjender på højrefløjen! Det seneste forslag om en halvering af kontanthjælpen til unge, er en liberal ønskedrøm, gennemført i ”røde” gevandter. Men en lidt for hurtig bevægelse med sværdet, kan også betyde et farvel til 4 års anderledes flygtningepolitik, en visionær miljøpolitik og velfærdsstaten som et sidste værn for de svageste grupper i samfundet.\nKristian Madsen skriver i Politiken 9.maj-12: ”Det vil være dybt tragisk, hvis venstrefløjen nu vælger sig endnu et nederlag at svælge i, der igen vil give Pia Kjærsgaard politisk plads at boltre sig på.” Han kalder det et vælgerbedrag større,” end hvad S-SF har præsteret”, når EHL foregiver at ville skaffe forbedringer gennem politiske forhandlinger, så bare vælger at stille sig op ude på sidelinjen.\nEHL står med et forbandet dilemma: enten tager man del i magtudøvelsen, eller også holder man idealerne i hævd og nægter at indgå kompromis.\nJeg kan se rigtigt mange skær forude, hvis man begynder at dyrke kompromisset som politisk kultur i partiet. Sporene fra SF skræmmer. Der er heller ikke noget der tyder på, at det giver stemmer. Både SF og S ligger lavt i meningsmålingerne lige nu. Hvis SF fortsætter sådan, bliver vi et masseparti. Det hæderkronede gamle Socialdemokrati, er ved at ende som et parti, man hænger op som gulnede billeder fra gamle dage. Alle anerkender partiets rolle i forbindelse med opbygningen af velfærdsstaten, men så er man ellers også fri for at høre mere fra det parti. Det er her, at EHL kommer ind i billedet. EHL har visioner. EHL holder fast på de visioner. EHL går ikke på kompromis. EHL er tydelig og fast i talen om forsvaret for Velfærdsstaten og de svage grupper i samfundet.\nMen hvorfor skal EHL gang på gang ende med at skyde sig selv i foden, når man kommer for tæt på magtudøvelsen? Er det fordi, der er en grundlæggende modsætning mellem det udenomsparlamentariske arbejde og det politiske engagement i Folketinget og er den modsætning, på linje med f.eks. Tyngdeloven, umulig at overvinde?\nJeg er VILD med EHL! Når jeg ser de 100 % professionaliserede landsmøder i andre politiske partier med det menige parti-kvæg, der andægtigt klapper efter formandens tale, er jeg glad for, at EHL ikke er blevet så glat endnu, at der ikke kan foregå en autentisk demokratisk debat for åbne døre.\nJeg er ikke så vild med EHL, når man falder over sine egne ben, fordi man ikke har fået gennemtænkt sin politiske strategi og ender som offer for andre partier i Folketingets hajfyldte farvand.\nFor hvad der et princip værd, hvis det som princip afliver sig selv og sit eget eksistensgrundlag?\nSkal vi ikke beholde Johanne S. Nielsen et par valgperioder endnu og så droppe rotationsprincippet, der forhindrer partiet i at vokse og blive en værdig modstander til Venstre, Liberal Alliance, De Konservative og ikke mindst Dansk Folkeparti? Som gammel anarkist ser jeg godt faren for pamperi, men jeg synes den største fare for venstrefløjen i mange år, har været evnen til med stor effektivitet at slette sine politiske profiler fra det politiske landkort. Netop pga. et princip. Jeg vil hellere have, at vi dyrker et nyt princip:\nVi vil arbejde med alle legale metoder for at EHL kan vokse og erstatte det nuværende politiske Establishment, der består af partier, hvis politik, ikke afviger væsentligt fra hinanden.\nDet gode ved det princip, er at det ikke afliver sig selv og sit eget eksistensgrundlag.


Hvidovre med i Danmarks største beredskab - Hvidovre Kommune\nHvidovre med i Danmarks største beredskab\nGår sammen med Albertslund, Brøndby, Dragør, Glostrup, Rødovre, Tårnby, Frederiksberg og København om et fælles beredskab, som skal være på plads fra 2016.\nKL og regeringen vedtog i forbindelse med aftalen om kommunernes økonomi for 2015, at kommunerne inden 1. januar 2016 skal etablere sig i højst 20 beredskabsenheder. I forlængelse af denne aftale har borgmestrene i Albertslund, Brøndby, Dragør, Glostrup, Hvidovre, Rødovre, Tårnby, Frederiksberg og København aftalt at anbefale et nyt, fælles beredskab. Et fælles beredskab vil dække godt 900.000 borgere og blive landets største.\n- Vi arbejder allerede tæt sammen med de andre kommuner om beredskabet, og målet med den nye organisation er at sikre et slagkraftigt beredskab, der sørger for borgeres og virksomheders tryghed og sikkerhed mindst lige så godt som i dag, siger borgmester Helle Adelborg. – Og selvom vi samler beredskabsopgaverne i én organisation, så vil nærheden til borgere og virksomheder i dagligdagen i den enkelte kommune fortsat være prioriteret.\nDe ni kommuner forventer, at et stort og robust fælles beredskab kan sikre høj kvalitet i ydelserne og samtidig skabe grundlag for effektiviseringer som følge af stordriftsfordele og en optimeret planlægning af beredskab på tværs af kommunegrænser.\nKommunerne skal nu i gang med at planlægge den nye organisation i detaljer, så beredskabet kan være arbejdsdygtigt og effektivt til start 1. januar 2016 med det mål at få alle medarbejdere med over i det nye beredskab. De ansatte i beredskabet vil løbende blive holde orienteret om processen.\nAftalen om det fælles beredskab sendes til politisk behandling i kommunalbestyrelsen den 24. februar. Først når aftalen i løbet af februar og marts er blevet godkendt i hver af de ni kommuner, vil den være gældende.