PROGRAM. Gladsaxe Svøm. Sæson Gladsaxe Idræts Forening - PDF\nPROGRAM. Gladsaxe Svøm. Sæson Gladsaxe Idræts Forening\nDownload "PROGRAM. Gladsaxe Svøm. Sæson 2015-20. Gladsaxe Idræts Forening"\n1 PROGRAM Gladsaxe Svøm Gladsaxe Idræts Forening Sæson\n2 GLADSAXE SVØM - GSC BYDER VELKOMMEN TIL SÆSON Gladsaxe Svøm - GSC er en selvstændig afdeling under Gladsaxe Idræts Forening, der desuden rummer gymnastik og håndbold. Foreningen er medlem af Dansk Svømmeunion under Danmarks Idræts Forbund Svømmeafdelingen har ca medlemmer, hvoraf ca. 170 er konkurrencesvømmere. Holdene trænes af omkring 25 forskellige trænere. På de fleste begynderhold er der desuden tilknyttet en hjælpetræner. TELEFONTID MANDAG KL ONSDAG KL INGEN TELEFONTID I FOLKESKOLERNES FERIER TELEFON ADRESSE Gladsaxe Svømmeklub Vandtårnsvej Søborg ELEKTRONISKE ADRESSER hjemmeside:\n3 PRAKTISKE INFORMATIONER Generelt Sæsonen er delt i to halvår. Det første starter mandag d og slutter søndag d Det næste halvår starter og slutter søndag Der tages forbehold for ændrede træningstider som følge af lukning af svømmehallerne i forbindelse med stævner og renoveringsarbejder. Svømmeafdelingen har normalt lukket på samme tid som skolerne i Gladsaxe kommune. Se feriekalenderen. Det antal baner, det enkelte hold har til rådighed, kan ændres, så det passer til det fremmødte antal medlemmer. Indmeldelse og kontingent Indmeldelse sker via vores hjemmeside Al kommunikation fra os sker via mail og sms. Det er derfor vigtigt at opdaterer profilen, hvis der sker ændringer. Betaling sker online via hjemmesiden, og der opkræves et indmeldelsesgebyr på kr. 50, når man tilmelder sig første gang. Som medlem vil man i slutningen af sæsonen modtage en mail med tilmelding til den nye sæson. Venteliste Det er muligt at skrive sig på venteliste i indeværende sæson, men ventelisten bliver ikke overført til næste sæson hvis man ikke har fået plads. Ventelistegebyret er kr. 20 pr. hold. Adgangskort Alle betalende medlemmer får udleveret et adgangskort, som skal bruges hele sæsonen i Gladsaxe eller Bagsværd Svømmehal. Det giver adgang til undervisning eller træning på et specificeret hold. Hvis man skifter hold skal adgangskortet returneres til træneren. Man vil så, ved henvendelse til den nye træner, få udleveret et nyt adgangskort. Oprykning Træneren vil i slutningen af sæsonen vurdere, om barnet skal rykke videre. De vil så informere jer om det. Det hold, som barnet bliver rykket til, vil fremgå af mailen som udsendes, ligesom det vil fremgå af mailen, hvornår sæsonen starter. Udmeldelse Hvis man ikke betaler kontingentet rettidigt bliver man automatisk udmeldt. Kontingenter En gang ugentligt kr. 945 To gange ugentligt kr Aspirant1 kr Aspirant2 kr Årgang kr Junior/Senior kr Swimfit kr. 1400/1600/1600 Synkron kr Alle kontingenter er halvårlige. 3\n4 HOLDBESKRIVELSER Begynder- og motionsafdelingen Babysvømning: (3 mdr-3 år) Til babysvømning deltager en forældre med en baby. Begge er omklædt og svømmer i varmtvandsbassinet ved grader. Vi lærer barnet at hygge sig i vandet og blive fortrolig med det våde element. Babysvømning er udviklende for barnets motorik og mentale udvikling, og opholdet i vandet giver velvære, glæde og god tryghed for såvel barn som voksen. Søhest Undervisningen foregår på lavt vand med deltagelse af et barn og en voksen. På dette hold skal børnene blive fortrolige med vandet. Dette sker gennem forskellige tilvænningsøvelser og lege, hvor forældrene støtter og hjælper til. Efterhånden som børnene bliver bedre, bliver øvelserne sværere, og der vil være øvelser, hvor forældrene ikke hjælper til. Dette har til formål at vænne børnene til at skulle gå til svømning uden ledsager. Guldfisk Undervisningen foregår på lavt vand. Guldfiske-holdet er for børn, der kan færdes og være trygge i vandet uden en voksen. Barnet kan modtage en kollektiv besked. Svømmeundervisningen er rettet mod, at børnene bliver fuldt vandtilvænnet. Formålet er gennem øvelser at udvide børnenes kendskab til svømningen og derved forbedre svømningen gennem de indlærte svømmeøvelser. De fleste af øvelserne sker gennem leg i vandet, da dette er den bedste måde at gøre børn fortrolige med vandet. Søløve Undervisningen foregår på lavt vand. Søløve-holdet er for børn, der har lært at færdes og er trygge i vandet. Svømmeundervisningen er tilrettelagt således at børnene lærer så mange svømmefærdigheder, at de kan klare sig godt og sikkert på dybt vand. Dette sker gennem øvelser, der skal give dem gode færdigheder inden for især rygcrawl og crawl. Derudover er der flere forøvelser til de to sidste svømmearter, butterfly og brystsvømning. Efterhånden som børnenes færdigheder bliver bedre, vil der blive mulighed for, at børnene prøver at svømme på dybt vand. Delfin Undervisningen foregår på dybt vand. Svømmeren skal blive i stand til at færdes sikkert på dybt vand med kendskab til tekniske færdigheder inden for crawl og rygcrawl. Haj Undervisningen foregår på dybt vand. Haj-holdet er for børn, der har lært at færdes sikkert på dybt vand og har kendskab til tekniske færdigheder inden for crawl og rygcrawl, samt kendskab til butterfly og brystsvømning. Undervisningen foregår på dybt vand. Superhaj er som haj men svømmer 2 gange om ugen. Spækhugger Holdet er for børn (op til 12 år), der har gode færdigheder i en eller flere svømmearter, og som ønsker at svømme uden at være med på konkurrenceniveau. Her læres gode tekniske færdigheder i alle svømmearter, 4\n5 samt udspring, konditionstræning og livredningsøvelser. Superspækhugger svømmer 2 gange om ugen. Swimfit Holdene hører til under vores nye og spændende ungdomsafdeling. Udover normal svømmetræning er der dryland, løbetræning, livredning, vandpolo, styrketræning og open water træning. Holdene er et sjov, motiverende og udfordrende tilbud til unge der gerne vil være aktive sammen. Swimfit år Swimfit år Swimfit år Synkron Synkron er primært et tilbud til piger i alderen år. Her bliver man udfordret motorisk. Målet med synkron i GSC er at lave flotte musikprogrammer, både hold, duetter og soloer til evt. opvisninger og konkurrencer. Du kan finde information om de 2 hold på vores hjemmeside. Vandpolo Vandpolo er et nyt tilbud i denne sæson, og henvender sig både til piger og drenge. Her bliver man udfordret på færdigheder i vand og laver øvelser samt udvikler vandpolo færdigheder. Holdet får mulighed for at deltage i konkurrencer. Du kan finde mere information på vores hjemmeside. Vandpolo 1, år, vandpolo 2, 15 år + år. Voksen begynder Alder er ingen hindring for at lære at svømme. Svømning er den idrætsgren, der giver den mest alsidige fysiske udfoldelse. Undervisningen bliver tilrettelagt efter den enkeltes behov og færdigheder. Holdet er for voksne med ingen eller kun få svømmekundskaber og er starten til al videre færden i vandet. Voksen motion Svømmerne har færdighed i flere svømmearter. Der lægges vægt på effektivisering af svømningen gennem forbedret teknik og kondition. Voksen motion, Crawl Er du voksen og har desværre ikke lært at svømme crawl? Så kom og få crawl undervisning. Tri-hold Hvis du træner til triatlon og gerne vil lære at svømme crawl eller blive endnu bedre, så har vi holdet for dig. Her bliver der lagt vægt på at lære en god og effektiv svømmeteknik, få styr på vejrtrækningen samt svømme hurtigere. Aquagym, kvinder Deltagerne får gennemarbejdet hele kroppen på en god og skånsom måde ved brug af vandets egenskaber og via øvelser, der fører til en øget kropsbevidsthed. Dette opnås ved at arbejde med opvarmning, puls, styrketræning og afspænding. Aquapilates, kvinder Er en skånsom pilates form. Du kan opnå ro og velvære gennem smidighed, balance og styrke træning. Kombination af vand, pilates og stræk vil give dig følelsen af velvære og frihed/ afspænding i kroppen. Handicap-svømning 3 år og ældre med ledsager i varmtvands-bassin under kyndig vejledning. 5\n6 HOLDOVERSIGT Svømmehaller Gladsaxe Svømmehal, Vandtårnsvej 55, 2860 Søborg: 25 eller 50 m bassin Bagsværd Svømmehal, Værebrovej 156, 2880 Bagsværd: 25 m bassin, 1,4 m Blågård Svømmehal, Mørkhøj Parkalle 5, 2860 Søborg: 25 m bassin, 1,0-3,8 m Gladsaxe Skole Svømmehal, Ræveholmen, 2860 Søborg:12,5 m bassin, 1,3-1,5 m Bakkegården, Taxvej 18, 2880 Bagsværd. Varmtvandsbassin Baby 3 mdr. - 3 år m/ ledsager 8001 Tirsdag Gladsaxe 8011 Tirsdag Gladsaxe 8021 Tirsdag Gladsaxe 8031 Tirsdag Gladsaxe 8002 Torsdag Gladsaxe 8012 Torsdag Gladsaxe 8022 Torsdag Gladsaxe 8032 Torsdag Gladsaxe 8000 Lørdag Gladsaxe 8010 Lørdag Gladsaxe 8020 Lørdag Gladsaxe 8030 Lørdag Gladsaxe 8003 Søndag Gladsaxe 8013 Søndag Gladsaxe 8023 Søndag Gladsaxe Undervisningen foregår i babybassin, hvor vandtemperaturen er 32 C. Søhest - niveau Mandag Gladsaxe 1002 Mandag Gladsaxe 1003 Mandag Gladsaxe 1004 Tirsdag Gladsaxe 1005 Tirsdag Gladsaxe 1006 Onsdag Gladsaxe 1007 Onsdag Gladsaxe 1008 Onsdag Gladsaxe 1009 Torsdag Gladsaxe 1010 Torsdag Gladsaxe 1011 Fredag Gladsaxe 1012 Fredag Gladsaxe 1013 Fredag Gladsaxe 1014 Lørdag Gladsaxe 1015 Lørdag Gladsaxe 1016 Lørdag Gladsaxe 1017 Lørdag Gladsaxe 1018 Søndag Gladsaxe 1020 Søndag Gladsaxe 1019 Søndag Gladsaxe 1021 Søndag Blågård Guldfisk - niveau Mandag Gladsaxe 2002 Mandag Gladsaxe 2004 Tirsdag Gladsaxe 2005 Tirsdag Gladsaxe 2050* Onsdag Gl.skole 2006 Onsdag Gladsaxe 2007 Onsdag Gladsaxe 6\n7 2051# Onsdag Gl.skole 2008 Onsdag Gladsaxe 2009 Torsdag Gladsaxe 2010 Torsdag Gladsaxe 2011 Fredag Gladsaxe 2012 Fredag Gladsaxe 2013 Fredag Gladsaxe 2014 Lørdag Gladsaxe 2015 Lørdag Gladsaxe 2016 Lørdag Gladsaxe 2017 Lørdag Gladsaxe 2020 Søndag Gladsaxe 2019 Søndag Gladsaxe 2021 Søndag Gladsaxe 2022 Søndag Blågård 2023 Søndag Blågård * Drenge, # Piger Søløve - niveau Mandag Gladsaxe 3002 Mandag Gladsaxe 3004 Tirsdag Gladsaxe 3005 Tirsdag Gladsaxe 3006 Onsdag Gladsaxe 3017 Onsdag Gladsaxe 3050* Onsdag Gl.skole 3051# Onsdag Gl.skole 3007 Onsdag Gladsaxe 3008 Onsdag Gladsaxe 3009 Torsdag Gladsaxe 3010 Torsdag Gladsaxe 3011 Fredag Gladsaxe 3012 Fredag Gladsaxe 3013 Fredag Gladsaxe 3014 Lørdag Gladsaxe 3015 Lørdag Gladsaxe 3016 Lørdag Gladsaxe 3018 Lørdag Gladsaxe 3019 Søndag Gladsaxe 3035 Søndag Blågård * Drenge, # Piger Delfin - niveau Tirsdag Bagsværd 4009 Tirsdag Bagsværd 4050 Tirsdag Blågård 4036 Onsdag Gladsaxe 4037 Onsdag Gladsaxe 4035 Onsdag Gladsaxe 4038 Onsdag Gladsaxe 4039 Onsdag Gladsaxe 4002 Torsdag Bagsværd 4008 Torsdag Bagsværd 4041 Fredag Bagsværd 4042 Fredag Bagsværd 4030 Fredag Gladsaxe 4020 Lørdag Gladsaxe 4022 Lørdag Gladsaxe 4021 Lørdag Gladsaxe 4023 Lørdag Gladsaxe 4014 Søndag Blågård 4033 Søndag Gladsaxe Haj - niveau Tirsdag Bagsværd 5020 Tirsdag Blågård 5028 Onsdag Gladsaxe 5029 Onsdag Gladsaxe 5006 Torsdag Bagsværd 5008 Fredag Bagsværd 5030 Fredag Gladsaxe 5021 Lørdag Gladsaxe 5022 Lørdag Gladsaxe 5033 Søndag Gladsaxe Superhaj - niveau Onsdag Gladsaxe Søndag Blågård 5007 Torsdag Bagsværd Søndag Blågård Spækhugger - niveau Tirsdag Bagsværd 7003 Onsdag Gladsaxe 7008 Torsdag Bagsværd 7006 Fredag Gladsaxe 7\n8 Super spækhugger 7005 Tirsdag Blågård Søndag Blågård Swimfit 1 (9-12 år) 7025/7026 Mandag Gladsaxe Lørdag Gladsaxe Swimfit 2 (12-15 år) 7027/7028 Torsdag Gladsaxe Lørdag Gladsaxe Swimfit 3 (15+ år) 7029 Torsdag Gladsaxe Lørdag Styrketræ. Lørdag Gladsaxe Synkron (10-18 år) 7035 Mandag Blågård* Lørdag Blågård 7036 Mandag Blågård# Lørdag Blågård * Ældste, Mandag ulige uger # Yngste, Mandag lige uger Vandpolo 7040 Søndag Gladsaxe 7041 Søndag Gladsaxe Hold 7040: år, hold 7041: 15+ år Voksen begynder 6001 Mandag Gladsaxe 6004 Onsdag Gladsaxe 6005 Fredag Gladsaxe Voksenmotion/Masters 6060 Mandag Gladsaxe Onsdag Blågård 6062 Mandag Gladsaxe 6061 Onsdag Gladsaxe 6050# Tirsdag Gl.skole # Damer Crawl 6063 Onsdag Blågård 6065 Onsdag Blågård 6064 Fredag Bagværd Tri-hold 6066 Onsdag Blågård Aqua gym/aqua pilates, kvinder 6030 Tirsdag Gl.Skole 6032 Tirsdag Gl.Skole 6033 Tirsdag Gl.Skole 6031 Tirsdag Gl.Skole Minisport Onsdag Gladsaxe Minisport er et tilbud til de 6-8 årige, som får mulighed for at prøve forskellige sportsklubber i Gladsaxe i 6 uger ad gangen. Tilmelding sker IKKE gennem os, men gennem din skole. Handicap 3 år og opefter med ledsager 7050 Torsdag Bakkegrd 7051 Torsdag Bakkegrd 7052 Torsdag Bakkegrd 7053 Torsdag Bakkegrd 8\n9 KONKURRENCE-AFDELINGEN - GSC Konkurrenceafd. kan have træning på helligdage og i ferier. Alle tiderne er start og sluttider dvs. inkl. dryland Aspirant 1 1 P Mandag Blågård* Torsdag Blågård Lørdag Blågård 1 D Mandag Blågård Torsdag Blågård* Lørdag Blågård *ældste Disse hold er starten til vores konkurrenceafdeling og svømmer 2-3 gange om ugen efter aftale. Holdene laver tekniktræning i alle svømmearter, øver vendinger og startspring og deltager i de første svømmestævner. Deltagerne på aspirant 1 er typisk 7-8 år (piger)/8-9 år (drenge). Aspirant 2 2 P Mandag Gladsaxe* Tirsdag Gladsaxe Torsdag Blågård Fredag Blågård Lørdag Blågård 2 D Mandag Gladsaxe* Tirsdag Gladsaxe Torsdag Blågård Fredag Blågård Lørdag Blågård *ældste Holdet træner 4-5 gange om ugen efter aftale. Der trænes både teknik, sprint og kondition. Holdene deltager i alt fra lokale stævner til DM for årgangssvømmere, og er på flere træningsweekends samt evt. træningslejr i løbet af året. Deltagerne på aspirant 2 er typisk 9-10 år (piger)/10-11 år (drenge). Årgang Mandag Gladsaxe Tirsdag Gladsaxe* Tirsdag Gladsaxe Onsdag Gladsaxe Torsdag Gladsaxe* Torsdag Gladsaxe Fredag Gladsaxe Søndag Gladsaxe *ældste Holdet træner 6-8 gange om ugen og deltager i stævner, hvor DM for årgangssvømmere er topprioriteten. Der trænes teknik, sprint og udholdenhed. Holdet tager på 1-2 træningslejre i løbet af året. Deltagerne på årgang er typisk år (piger)/12-14 år (drenge). Junior/senior Mandag Gladsaxe Mandag Gladsaxe Tirsdag Gladsaxe Onsdag Gladsaxe Onsdag Blågård Torsdag Gladsaxe Fredag Gladsaxe Fredag Gladsaxe Lørdag Gladsaxe Lørdag Gladsaxe Holdet er klubbens bedste og træner typisk 9 gange om ugen. Der deltages i stævner i ind- og udland. Der arrangeres træningslejre á 8-14 dage, som typisk vil placeres i forbindelse med skolernes ferie. Træningen er individuelt tilrettet, men målrettes DM på kortbane/dm på langbane/dm for hold samt internationale mesterskaber for landsholdsaktuelle svømmere. Optagelse på k-hold foregår normalt ved oprykning fra vores Delfin og Hajhold, ellers ved henvendelse til Sportschef Kim W. Larsen, 9\n10 Regler for Gladsaxe Svøm s medlemmer Husk adgangskort - det skal benyttes ved indgangen Forældre må gerne hjælpe mindre børn igennem omklædning og bruser. Herefter henviser vi til ophold på svømmehallens tilskuerpladser. Svømmerne kan komme ind og klæde om 30 min før træning og skal være ude 45 min efter træning. Svømmerne skal gå direkte hen til træneren og må ikke gå i vandet før denne giver tilladelse hertil. Svømmere fra Gladsaxe Svøm må i undervisningstiden kun opholde sig på klubbens baner. Så snart lektionen er forbi skal svømmerne forlade svømmehallen eller have løst tillægsbillet (10 kr.). Derudover gælder de almindelige regler for færdsel og ophold i svømmehal, bade- og omklædningsområde. Bl.a. må man ikke færdes med udendørs fodtøj i barfodsområderne eller nyde mad og drikke i sauna eller svømmehal. Brug af kamera eller mobiltelefon i omklædnings- og baderum er ikke tilladt. 10\n11 FERIEKALENDER Sæsonstart 17. august 2015 Efterårsferie oktober 2015 Juleferie 21. december januar 2016 Vinterferie februar 2016 Påskeferie marts 2016 St. Bededag 22. april maj 1. maj 2016 (Kun Blågård og Gladsaxe skole) Kr. Himmelfartsferie maj 2016 Pinse maj 2016 Grundlovsdag 5. juni 2016 Sommerferie 20. juni 2016 Alle dage inkl. Tilmelding sker via hjemmesiden Brug linket Tilmelding, find det hold du ønsker og betal med betalingskort - så er du tilmeldt. Husk nye børn fra 7 år og opefter skal ind til prøvesvømning. Tilmelding til dette sker under Event. 11\n12 Gladsaxe Svømmeklub Vandtårnsvej Søborg 12


Dalby Kirke - Hindsholm\nDalby Kirke → Dalby sogn → Dalby-Stubberup Pastorat\n→ Kerteminde Provsti → Fyns Stift\nLige midt i Dalby ligger Dalby Kirke. Kirken, som er opført mellem 1150 og 1200, er indviet til Sct. Peter. Kirken er en mellemstor landsbykirke med 210 siddepladser. .\nTil Dalby Kirke hører to kirkegårde. Dels den, der ligger ved selve kirken, dels den "nye" kirkegård, som blev indviet i midten af 1920'erne. Den ligger på Fynshovedvej skråt over for kirken. På den nye kirkegård findes bl.a. urnekirkegården og de ukendtes grav.\nKirken består af et romansk kor og skib med sengotisk forlængelse mod vest, et vestvendt tårn og våbenhus mod syd. Koret og skibet er opført af kampesten på en skråkantet kvadersokkel.\nI sengotisk tid (1400-1550) blev skibet forlænget med et fag mod vest, som fik en enkelt blændingsgavl (som stadig er synlig fra tårnets mellemetage). Samtidig blev der indsat hvælv. I koret blev der indsat et krydshvælv, og i forlængelsen mod vest og i det gamle skib to fag otteribbede hvælv. Det sydvendte våbenhus blev tilføjet på samme tid. Blændingsgavlen på våbenhuset svarer i øvrigt nøje til blændingsgavlen på våbenhuset i Viby kirke.\nI begyndelsen af 1500-tallet bygges der mod vest et tårn med blændingsgavle mod nord og syd.\nDet romanske del af kirken er opført af kampesten på en skråkantet kvadersokkel.\nLæg mærke til tårnets nord/syd vendte blændingsgavle med den karakteristiske nordfynske blændingsgavl med cirkelblændinger lagt på lodrette stave. Måske et symbol på Sct. Peters nøgler til Himmerigets Port.\nEn del af blændingsgavlen fra sengotisk tid kan ses på tårnets mellemetage.\nBemærk, at der ikke mere er fri adgang til tårnet, men du kan evt. spørge graveren om adgang.\nDen store klokke i tårnet, som har en diameter på 1 meter er fra 1730 og er fremstillet af Johan Barthold Holtzmann, København.\nRingningen foregik indtil 2013 med håndkraft.\nOmkring 1755 blev tårnrummet omdannet til gravkapel og tårnbuen blev lukket. Over indgangen til kapellet blev der opsat en pompøs heraldisk dekoration i rokokoornamentik. I dekorationens midte ses Brockdorff’ernes våben.\nKapellet blev ryddet i 1925 og de 19 kister, som var i kapellet, herunder kisterne med Schack baron Brockdorff †1730 og sønnesønnen Schack Brockdorff †1784 blev som de første nedsat på den nye kirkegård.\nTårnrummet har siden da fungeret som indgang til kirken tillige med våbenhuset. Ovenfor ses inskriptionen over døren ind til skibet fra tårnrummet.\nKirken skal oprindelig have rummet flere kalkmalerier; men i dag kan man kun se et enkelt; et viekors på nordvæggen til højre og bagved orglet.\nDalby Kirke er indvendig en kirke med mange udsmykninger holdt\ni varme dybe farver.\nKirkens altertavle er et smukt udskåret og dekoreret renæssancearbejde fra 1633.\nDet øverste felt på altertavlen viser Samson, der bærer byporten i Gaza,\net symbol på arbejde og styrke.\nDet store billede i midten på altertavlen viser opstandelsen\nNederst på altertavlen vises nadveren\nMellem den øverste og den midterste dels af altertavlen ses et øje, som symboliserer den altseende Gud samt en havmand og havkvinde som symboliserer den mandlige og kvindelige energi i det kollektive ubevidste univers.\nKorbuekrucifikset er sengotisk og opsat på relativt nyt korstræ.\nDøbefonten er ny. Den tidligere blev fundet i en have på Birkebjerg sydvest for Dalby og står nu i Dalby Valgmenighedskirke (Bethlehemskirken).\nDåbsfadet er fra 1575, sydtysk og med motiver fra bebudelsen.\nPræste- og degnestolene på hver side af alteret er i ungrenæssance med fladsnit fra 1588 og rester af stoleværk fra 1606.\nPrædikestolen er et smukt snedkerarbejde fra ca. 1600\nPå væggen ud mod tårnrummet hænger kirkens klingbøjtel med en skuffe af træ, så man nemt har kunnet høre, hvor gavmild giveren var.\nKirkens pengeblok, som står ved udgangen til våbenhuset, er af ukendt alder.\nFra skibet fører en prægtigt udskåret renæssancedørfløj med inskriptionen 1632 ud til våbenhuset.\nHer kan man se de slidte gravsten over Niels Persen,† 1678, sognepræst Niels Clausen Foss †1640, samt endnu en sten, hvor teksten er ulæselig.\nKirken har en bægerformet kalk i klassicisme med Brockdoffs våben samt svære gotiske malmlysestager\nKirken gennemgik en stor restaurering i 1928-29 for midler, der blev indsamlet blandt menigheden. Arbejdet blev udført af kunstmaler Johannes Klokker, Kerteminde.\nKirkens kapel ligger i den nordlige ende af kirkegården.\nFrise på væggen i kapellet\nDen hvide gase er kirkevare for Dalby Kirke.\nNår den ses på kirkegården, varsler det ulykke og død.\nDen smukke bort på alterdugen er kniplet af Else Marie Bjerregaard\nDet smukke tæppe foran alteret er fra 1966 og er broderet at en kreds af kvinder fra Dalby Sogn: Ester Eriksen, Ellen Sørensen, Aase Jensen, Ulla Carstensen, Karen Nielsen, Gunhild Nielsen, Ellen Friis, Hanne Nytoft, Hansine ?, Stinne ?, Astrid Hansen, Mary Andersen, Karen Rasmussen, Else Rasmussen, Marie Madsen, Dagmar Hansen, Kirstine Nielsen.\nBilledet viser ikke tæppet i sin smukke helhed, blot de figurer, som indgår i tæpper.\nGraffitti er ikke nogen nyskabelse - det kunne man også finde ud af helt tilbage i år 1600. Set bag på degnestolen til højre for alteret.\nKirkeskibet, der også kan sejle på de store have.....\nOve Lau, nevø til Tage Krake, som har udført kirkeskibet i Dalby Kirke, kan fortælle, at kirkeskibet er et af mange, som hars morbror lavede. Karakteristisk for skribene er, at de ned i detaljen var i overensstemmelse med originalerne. Skibene blev til efter tegninger fra engelske orlogsskibe og selve udførelsen foregik i Tage Krakes kælder på Mejlbyvej i Odense. Sejlene syede han også selv - det kunne ikke overlades til konen. Kanoner mv. blev produceret på små drejebænke.\nKarakteristisk for alle Tages kirkeskibe var, at de kunne sejle - ikke blot under kirkekuplerne, men også på vandet.\nOve Lau fortæller bl.a., at en han selv i sin tid havde fornøjelsen af at sætte skibet, der hænger i kirken samt en kopi af Cutty Sark og et engelsk orlogsskib, ud i Storebælt nede ved Bøgebjerg Strand. Og alle flød fint.\nOrglet er et Marcussen orgel fra 1996 med 10 stemmer og pedal.\nPræstegården er opført 1843 og har 12 værelser. Præstegården blev renoveret i 2013.\nDalby sogns udstrækning, hjemmeside samt\nkirken og kirkegårdenes placering\nKlik på kortet for at se det smukke sognekort fra ca. år 1900 i stort format.\nDalby sogn har (2014) 546 indbyggere. 90 pct. af sognets beboere er medlem af folkekirken.\nLæs mere om gudstjenester, præst, menighedsråd mv. på Dalby og Stubberup sogns hjemmeside. Dér kan du også se det seneste nye kirkeblad.


Laserterapi - BjørengKlinik\nFibersprængning og forstuvning\nMuskelspændinger, lændesmerter, myoser, piriformis-syndrom, senebetændelse, hælspore, achillessenebetændelse, springerknæ, tennisalbue, karpaltunnelsyndrom og slimsækinflammation\nLeddegigt, piskesmæld og slidgigt\nØmme brystvorter, sprækker pga. amning\nSår og eksem\nArvæv, eks. efter kejsersnit\nTilbagevendende infektion/inflammation i underlivet\nKvindelig infertilitet, stimulering af livmoderslimhinde, bedre blodflow i underlivet, nedsat ægkvalitet, blødningsforstyrrelser, PCOS.\nVi tilrettelægger altid laserbehandlingen nøje i forhold til kvindens cyklus, og jeres eventuelle forløb i medicinsk fertilitetsbehandling, hvis laserterapi anvendes i fertilitetsforløb.\nBehandling med terapeutisk laser er risikofri og har ingen negative bivirkninger. Vi tager vores forholdsregler ved brug af laserterapi, hvis du har epilepsi, cancer, eller hvis du er gravid. Er du gravid, anvender vi ikke laser i området omkring livmoderen i dit første trimester af hensyn til fosteret. Laserterapi kan ikke give cancer, men mistænkes for at øge aktivitet af aktiv cancer, hvorfor vi ikke tilbyder laserterapi, når du er syg. Til gengæld anvender vi laserterapi til behandling af dine senfølger efter cancer.\nVi anvender laser i form af lav-dosis biostimulerende laserterapi, også kaldet terapeutisk laser.\nLaser er forstærket lys, og det har den egenskab, at det kan trænge ned i vævet og ind i vores celler, hvor det kan stimulere cellens egenproduktion af energi. Ved enhver skade eller overbelastning opstår der energiunderskud i vævet, og derfor er behandling med laserterapi gavnligt, da det kan fremskynde kroppens naturlige helingsproces – altså hjælpe kroppens celler tilbage til optimal funktion. Effekten af laserterapi ses også som øget blodgennemstrømning i områder med nedsat cirkulation, det kan for eksempel skyldes muskelspændinger, arvæv eller inflammation. Den energiproducerende og kredsløbsfremmende effekt kan reducere væskeansamlinger og hævelser, dæmpe inflammation og øge dannelsen af kollagent væv. Laserterapi kan virke smertedæmpende, da det reducerer det problem, der er årsag til smerterne, samtidig med at det stimulerer kroppens egen produktion af smertenedsættende hormoner.\nAlle disse effekter er dokumenterede ved videnskabelige undersøgelser.\nI forhold til fertilitet er laserens effekter væsentlige hos både mænd og kvinder. Vi bruger ofte laserterapi som en del af den fertilitetsfysioterapeutiske behandling i klinikken. Læs mere om brug af laserterapi til fremme af fertiliteten hér.\nVi indleder et laserterapi-forløb med en 1. konsultation på 45 min., hvor vi afdækker dit behov ud fra en samtale og en undersøgelse. Du kan modtage laserterapi i et kombineret forløb med fysioterapi, massage og/eller akupunktur.\nBOOK DIN TID TIL LASERBEHANDLING HÉR\nVi anbefaler 4-12 laserbehandlinger (1-4 gange i ugen) helt afhængigt af din problematik.\nHar du spørgsmål, så er du mere end velkommen til at kontakte os på telefon 60 24 85 60.


DF-næstformand vil i regering med S og V - TV 2\nDF-næstformand vil i regering med S og V\n29. jul. 2016, 23:45\nVenstre: For tidligt at spekulere i regeringer\nSøren Espersen mener, at en regering med S, V og DF vil være mere tryg end at samarbejde med for eksempel Liberal Alliance.\nEt regeringssamarbejde mellem Socialdemokraterne, Venstre og Dansk Folkeparti vil være det bedste for landet.\nSådan lyder det nu fra Dansk Folkepartis næstformand, Søren Espersen, i et interview med Politiken lørdag.\nUnder Folkemødet på Bornholm gjorde Dansk Folkepartis formand, Kristian Thulesen Dahl, det klart, at han vil gå efter regeringsmagten, hvis der efter næste valg fortsat er et borgerligt flertal og vælgerne giver DF omtrent det samme antal stemmer som ved valget i 2015. Men ifølge DF-næstformand Søren Espersen vil en regeringskonstellation, der også involverer Socialdemokraterne, være at foretrække.\n- Jeg synes, at et samarbejde mellem DF, Venstre og Socialdemokratiet vil være naturligt til også at løse udlændingeproblemerne i landet, siger han til Politiken.\nAdspurgt hvorfor han foretrækker en sådan regering frem for en ren borgerlig regering med eksempelvis Liberal Alliance og Konservative, som LA-leder Anders Samuelsen har foreslået, er svaret, at det vil være mere »trygt« med en S-DF-V-regering.\n- Hvis man nu forestillede sig, at de tre partiledere satte sig sammen og fandt ud af , hvordan kan vi lave Danmarks udlændingepolitik, så den kører i en årrække på 10-15 år. Det vil være ideelt, siger Søren Espersen til Politiken.\nDF-veteran: Derfor bør vi vælte regeringen og pege på Mette Frederiksen\n- Udlændinge og EU er de to ting, der er helt essentielle for os, og vi kan godt flytte os på mange andre områder, siger han, uden at ville nævne hvilke felter han har i tankerne.\nVenstre: Vi vil ikke spekulere endnu\nI Venstre ønsker partiets fungerende politiske ordfører, Jacob Jensen, ikke på nuværende tidspunkt at spekulere i regeringssammensætninger efter næste valg.\n- Vi har lavet flere vigtige forlig med både S og DF, så der kan sagtens være noget stabiliserende i en samhørighed mellem de tre største partier. Men det ligger ud over min lønramme at botanisere i, hvilken regeringskonstellation der skal dannes efter et kommende folketingsvalg, siger Jacob Jensen til Politiken.\nVil hellere have adskillige rodbehandlinger uden bedøvelse, end deltage i en regering med DF#dkpol https://t.co/oU2WlHWUXx\n— Lars Aslan (@lars_aslan) July 29, 2016\nEspersen: Mit forslag er givetvis diskrimination af muslimer\nVil indføre 'muslimstop' i Danmark: Indvandringen skal stoppe i fire til seks år


Frem degraderer topscorer – Ekstra Bladet\n27. aug. 2019 kl. 09:31\nFrem degraderer topscorer\nBK Frem har smidt topscorer Daniel Elly Pedersen på andetholdet\n'Elly' (th) træner med andetholdet. Foto: Philip Davali\n'Ingen er over holdet og klubben, og lige nu er der behov for, at alle står sammen - spillere, trænere, fans og resten af klubben,' sådan lyder det på BK Frems hjemmeside, efter at topscorer Daniel Elly Pedersen er blevet degraderet til andetholdet på grund af 'disciplinære problemer'.\nPå klubbens Twitter-profil skrev man under lørdagens kamp, at 'Daniel 'Elly' Pedersen går ud og kaster med en flaske i arrigskab på vej ind i omklædningsrummet'. Om det ligger til grund for degraderingen er endnu uvist.\n'Elly' har indtil nu i sæsonen scoret to mål.\nI den nye sæson har BK Frem blot skrabet to point sammen i fem kampe, hvilket langt fra er tilfredsstillende.\n'Det er ikke den start, vi havde forventet eller håbet at få, og spillerne er nødt til bruge ugen på at arbejde stenhårdt og have fuld fokus på søndagens kamp mod Avarta, så vi får et anderledes tændt FREM-hold på banen,' står der videre på klubbens hjemmeside i en besked, der er underskrevet formand, Per Jakobsen.


IT-programmer der giver dig et forspring på arbejdsmarkedet - Tips til studerende - StudenterGuiden.dk\nIT-programmer der giver dig et forspring på arbejdsmarkedet\nMåske står du ikke og skal bruge disse programmer lige nu, mens du studerer, men det kan være en fordel, at downloade dem allerede i dag og lære, hvordan man bruger dem. Mange arbejdspladser, eksempelvis inden for kommunikationsbranchen, efterspørger folk, der kan finde ud af, at bruge nogle bestemte IT-programmer. Allerede når man skal i praktik, kan man blive valgt fra, hvis ikke man har kendskab til nogle af de IT-programmer, som virksomhederne bruger. På nogle af uddannelserne er det dog en del af undervisningen, at man benytter diverse programmer til f.eks. billedredigering, hvorefter man kan bruge denne tilegnede erfaring til praktikpladsen eller et senere job.\nDer er mange forskellige programmer efterhånden, som man kan bruge til at redigere billeder med. Man kan vælge at starte med de nemme programmer, som ofte også er gratis, hvilket især er fordelagtigt for den studerende. Når man derefter har dygtiggjort sig i de nemme billedredigeringsprogrammer, kan man rykke videre til næste niveau.\nPicasa/Google Fotos: Det der tidligere hed Picasa, har nu fået navnet Google Fotos, og er ganske gratis. Google Fotos er en smartere billedapp end Picasa var, som både kan benyttes på computer og mobiltelefon. Du kan desuden lave collager og små videoer i Google Fotos. Det er dog super nemt, at anvende Google Fotos, og kan derfor ikke bruges til avanceret billedredigering.\nPixlr Editor: Programmet er mindre kendt end Photoshop, men har mange af de samme kvaliteter og er i modsætning til Photoshop nemlig gratis. Den vil derfor være ideel at bruge, inden man prøver sig frem med Photoshop. Selvom programmet i princippet er lige så godt som Photoshop, er det stadig Photoshop, der er det mest efterspurgte på arbejdsmarkedet. Det vil derfor være en god idé også at dygtiggøre sig i Photoshop.\nGimp: Gimp er en forkortelse af GNU Image Manipulation Program. Dette er det mest omfattende gratis billedbehandlingsprogram, hvor man både kan arbejde med farveindstillinger, lag, størrelser, filformater, opløsning, og mange forskellige værktøjer. Man kan både gøre fotografier, tegninger og illustrationer bedre i kvalitet og farver. Derudover kan man lave elementer til grafisk design.\nPhotoshop: Det mest professionelle billedredigeringsprogram, som både bloggere og virksomhederne benytter sig af. Man skal være opmærksom på, at programmet koster penge, hvis man vil have alle dets faciliteter med. Det er dog muligt at få programmet sammen med de andre Adobe programmer i en samlet pakke til en billigere pris for studerende, så det kun kommer til at koste 151kr. om måneden med alt. Det er en rigtig god idé at dygtiggøre sig i på forhånd, hvis man ved, at man kommer til at søge et job, hvor kravet er, at man skal være god til Photoshop. Det er det bedste program til billedredigering, da det har flest muligheder, og samtidig giver det mest professionelle udseende til billeder, der eksempelvis skal bruges til reklame, bøger, og magasiner. Photoshop bruges desuden ofte i samspil med Adobes andre programmer, som InDesign og Illustrator, hvilket også gør, at det er en god idé, at downloade disse programmer også. Programmer som Photoshop og InDesign er ikke nemme at anvende, så det kræver noget øvelse, at mestre disse programmer til fulde. Man kan dog hente gratis hjælp via Youtube-videoer, eller betale penge for at lære programmerne på et kursus.\nInDesign: Programmet kan bruges i forbindelse med blandt andet Adobe Photoshop og Adobe Illustration, men kan også bruges for sig. Det kan dog være en god idé, at anvende behandlede billeder, når man laver et layout i InDesign. Man bruger især programmet til magasiner og bøger, men også hjemmesider og blogs, hvor designet på layoutet skal se flot og professionelt ud. Man skal være obs på, at InDesign koster penge, så det er en god idé, at tænke over, om man vil bruge det professionelt nu eller i fremtiden. Hvis man kun tænker at bruge det som tidsfordriv, kan det hurtigt blive en dyr affære, som ikke betaler sig i sidste ende. Det betaler sig dog, hvis man senere skal bruge det på et eventuelt job eller i praktik, både for at få jobbet, men også for ens egen skyld, så man i forvejen er erfaren i det eller blot har kendskab til det.\nExcel: Det program der bliver brugt mest til regnskab på mange forskellige arbejdspladser, er excel. Det er desuden et program, som mange stifter bekendtskab med i løbet af folkeskolen, gymnasiet og en videregående uddannelse. Tjek Studenterguidens store Excel guide ”Få styr på dine Excel egenskaber” for yderligere information om, hvordan man bruger Excel.\nAdobe Illustrator: Med et program som Adobe Illustrator, er du sikret den bedste kvalitet, hvis du er grafiker eller bare finder det interessant at arbejde med. Det kræver dog noget øvelse, at kunne bruge programmet optimalt. Derudover koster det en del penge, så det skal være en god investering for dig, som du kan bruge til noget, da det ellers vil blive alt for dyrt i forhold til de gratis muligheder for, at lave grafiske illustrationer. Programmet bruges meget sammen Adobe Photoshop og InDesign, hvis man laver grafiske illustrationer til magasiner, bøger, reklamefilm osv.\nCorel Draw: Ligesom Adobe Illustrator er Corel Draw heller ikke gratis, så her skal man også være opmærksom på, at det er et program, man investerer i både økonomisk, tidsmæssigt og interessemæssigt. Programmet er lidt nemmere at have med at gøre, end Adobe Illustrator, men har samtidig nok avancerede funktioner til den erfarne grafiker. Man kan blandt andet oprette vektorbilleder og sidelayout i programmet, for at nævne nogle af de funktioner der er.\nVideo- og lydredigering\nAdobe Premiere: Dette program anvendes til klipning, lyd og visuelle effekter, men i et begrænset omfang. Du har mulighed for, at lave avanceret grafik og titler, samt redigere farver. Det kan købes for sig selv eller i en samlet pakke med Adobes andre programmer, men man kan også downloade en gratis testversion som en start. Adobes programmer hænger sammen på den måde, at man kan anvende dem i forbindelse med hinanden – fx kan du redigere billeder fra Adobe Premiere i Adobe Photoshop. Når du har redigeret et billede i Photoshop, vil alle ændringerne i Premiere også blive gemt.\nAudacity: Et gratis lydredigeringsprogram, der både kan optage lyd, fjerne dele af lyd, klippe lydstykker sammen, tilføje effekter. Effekterne der kan tilføjes er dette program, er blandt andet lydstyrke, hastighed, ekko, at fjerne støj og at tilpasse lydklippene, så de har det samme lydniveau. Programmet er nemt og overskueligt at anvende til formålet om, at importere lydfiler, redigere dem, gemme det hele som en samlet fil og derefter eksportere dem.\nNår du skal lave PDF-filer, som man ofte gør på videregående uddannelser, til jobansøgninger og på arbejdspladser, er der forskellige programmer, du kan bruge til det: Adobe Reader, PDF Creator, Foxit PhantomPDF. Det er alle programmer til at lave PDF-filer og/eller kunne se dem og redigere i dem på computeren.\nNogen gange bliver man dog også nødt til, at sætte forskellige PDF-filer sammen eller nogle sider fra én PDF-fil til en anden. Det er desuden nyttigt, når man i gymnasie- eller universitetsopgaver skal tilføje bilag. Dette kan man benytte Merge PDF til.


Sådan får du et stort æbletræ til haven - Haveselskab.dk\njan 15, 2021 | Pause fra haven | 0\nDrømmer du om at få et helt stort æbletræ i din have? Så kan du her finde ud af, hvordan du vælger det rigtige æbletræ, passer det så det vokser sig stort.\nDette skal du gøre for at dit æbletræ vokser sig stort\nFor at et æbletræ vokser sig stort, så kan du først og fremmest vælge det helt rigtige træ, og så skal du passe det rigtigt. Når du skal vælge et træ, så skal du vælge et af dem, som kan vokse sig store og give dig lækre æbler år efter år. Det kræver en stor have at have et stort æbletræ, og det kræver en del pasning. Der findes mange forskellige æbletræer med forskellige æblesorter, så det handler om, at du skal finde det helt rigtige til dig. Det kan være, at du har smagt et virkelig godt æble, som du gerne vil have i din have. Du kan finde et stort æbletræ, køb det med det samme og få æbler i din have.\nNår du skal købe et stort æbletræ, så skal du vælge den æblesort, du gerne vil spise år efter år. Derefter skal du plante æbletræet et sted, hvor det kan få meget sol. Det er vigtigt, at du sørger for, at der er et stykke jord rundt om træet, som ikke har hverken ukrudt eller græs. På den måde kan du sørge for, at dit nye æbletræ får alt den næring, det skal bruge, for at vokse sig stort. Dette kan du også sørge for, ved at give dit træ gødning, så det kan vokse.\nLær at passe dit æbletræ rigtigt\nEt stort æbletræ kræver, at det bliver passet. Det skal have nok sollys, vand, gødning og det er vigtigt at sørge for, at dit æbletræ får alt den næring, det har brug for. Det kan du gøre ved at sørge for, at holde området rundt om træet frit for ukrudt. På den måde kommer æbletræet ikke til at kæmpe om næringen fra jorden, men det får naturligt alt den næring, træet har brug for. Det kræver en smule arbejde at få et stort og flot æbletræ, så det skal du være forberedt på. Det bliver det hele værd, når dit æbletræ vokser sig stort med flotte og lækre æbler på.\nDet er vigtigt, at du sørger for at give dit æbletræ den gødning, det har brug for. Det skal kun have gødning 3-4 gange om året, men det vil sørge for, at dit træ kan vokse sig stort hurtigt. For at du husker at give dit træ gødning, så skal du skrive det ind i din kalender. På den måde er du sikker på, at du ikke glemmer det. Det gør tingene meget nemmere for dig, og det sørger for, at dit træ får den gødning, det har brug for.\nVælg flere forskellige træer til en stor have\nHvis du drømmer om et stort æbletræ, så kan det være, at du har en stor have. Så har du faktisk mulighed for at have flere forskellige æbletræer i din have. Det handler bare om at placere dem, så de alle sammen kan få nok sollys. På den måde kan du få flere forskellige æbler hvert år.\nDu kan vælge forskellige æbletræer, der giver æbler på forskellige tidspunkter af året. Så er du sikker på, at du altid har friske æbler ude i haven, der er klar til at blive spist, eller til at blive brugt i mad. Det er noget, som kan give dig en masse værdi i hverdagen, fordi du altid har frisk frugt i haven.


Barbie Dreamtopia Rainbow Magic Havfrue Dukke. Der sker en farvetranformation når Barbie havfruen kommer i varmt og koldt vand.\nSæt den fede Barbie havfrue i enten kold eller varmt vand for at se en farvetransformation. Læs mere >>\nBring en fantastisk farveændring transformation til spilletid med Barbie Dreamtopia Rainbow Magic Mermaid dukken\nBarbie havfrue dukke har et neon-lyst fantasy look med en tiara i hendes regnbuehår, en flerfarvet hale og en bodice med hav inspirerede accenter.\nDyp Barbie-dukken i varmt vand for at se hendes hår, overdel og hale straks forvandles for at afsløre en regnbue med smukke pasteller.\nDyp hende i iskoldt vand for at se hende skifte tilbage til sit originale neon-lyse look og genoplev transformationen igen og igen.


Folketingsvalget bliver om en global undtagelsestilstand – Holmskjold\nBjørn Holmskjold | 11. august 2018 | 6. masseudryddelse, Globale konserkvenser, Klimaændringer | Ingen kommentarer\nForskere har nu udsendt den hidtil alvorligste advarsel om klodens fremtid.\nDen kræver et hurtigt opgør med den kendte markeds-og vækstøkonomi og kan blive en historisk stor udfordring for de politiske ledere.\nMindst fire udfordringer skal adresseres, skriver Erik Rasmussen\nDer er grundlægger og bestyrelsesformand for Sustainia.\nGrundlægger og frem til 2016 direktør for Mandag Morgen.\nDe fire udfordringer\nForenklet udtrykt vil klimaøkonomien bl.a. skulle adressere fire udfordringer.\nEn ny virkelighed: Verdenssamfundet må forholde sig til videnskabens advarsler og indstille sig på et klima, der kan være op til 5 grader varmere end i dag. I mange år har vi opereret med en stigning på 1,5 til 2 grader og troet på, at de mål både var realistiske og konsekvenserne trods alt overskuelige og håndterlige.\nDen nye forskerrapport gør det reelt uansvarligt ikke at operere med helt andre scenarier, f.eks. at vi lige så godt kan ende med 3-4 graders stigning, måske op til 5 grader. Her taler vi om drastisk ændrede livsbetingelser for dyr og mennesker.\nHvornår det vil ske, er der mange antagelser om, men alt tyder på, at det kan gå langt hurtigere end forventet og derfor kan få afgørende betydning for en række af de beslutninger, der skal træffes i dag, f.eks. omkring byudvikling, infrastruktur, flygtninge m.v.\nBl.a. skal der indenfor de næste 15 år investeres for 90 billioner dollar i ny infrastruktur forskellige steder i verden.\nHer bliver det helt afgørende, hvor klimaforudsigelige de investeringer bliver. Det samme gælder den eksponentielle udvikling i den globale urbanisering.\nBeklædning står for 7 procent af CO2-udledningerne.\nNy vækst: Kriterierne for vækst må revurderes. De må tage højde for true cost economy.\nDet vil som nævnt ovenfor indebære, at miljø- og klimabelastningen skal medregnes.\nVæksten må ikke belaste miljøet. Hvor stor den udfordring kan blive, blev for nogle år siden analyseret af konsulent- og revisionsfirmaet KPMG, der bl.a. dokumenterede, at den betingelse ville koste fødevare- og drikkevareindustrien 224 pct. af deres samlede indtjening.\nDette er næppe realistisk at betale på kort sigt, men det viser hvor store ubetalte regninger, vækst kan efterlade til det omgivende samfund, og hvor store omstillinger der bliver nødvendige, hvis vi skal hindre uoverskuelige klimakonsekvenser.\nVi er hermed hastigt på vej ind i en helt ny markedsvirkelighed.\nForbruget af fossiler skal begrænses omgående.\nNy teknologi: Ifølge den nye forskerrapport har vi nået et punkt, hvor en række af de mere kendte løsninger om energieffektivt, vedvarende energier og ændrede forbrugsvaner ikke kan stå alene.\nDer bliver behov for store teknologiske gennembrud, f.eks. oplagring af CO2 etc.\nDet handler bl.a. om en hurtig iværksættelse af forsknings- og udviklingsprogrammer, om kobling af eksisterende videnskabelige miljøer for at nå hurtigere og stærkere effekt etc.\nHer giver begreber som industrielle og teknologiske revolutioner mening.\nKlimaminister Lars Christian Lilleholt (V): En nedskæring af CO2-udslippet alene kan ikke redde os\nNyt lederskab: Her peger pilen på de politiske ledere.\nSelv om mange byer og store virksomheder er gået i front, og investorerne begynder at tænke og handle mere bæredygtigt, bliver politikerne afgørende for at udvikle de fælles spilleregler i klimaøkonomien.\nDet kan blive en af de store barrierer.\nHidtil har snævre nationale særinteresser og erhvervslivets lobbyorganisationer bremset omstillingen, og det bliver ikke nemmere med udbredelsen af de populistiske regimer i store dele af verden.\nDe er ikke karakteriseret ved en dyb klimaforståelse.\nSkal den udfordring overkommes, kræver det enten, at ledere i udvalgte lande erkender deres ansvar og viser, at der er stemmer i klimakampen, eller i forlængelse af dette at der kommer et pres nedefra, der gør kampen for bæredygtig livskvalitet til en politisk vindersag.\nDette er blot fragmenter af de udfordringer, der skal adresseres ved overgangen til en klimaøkonomi.\nMen ét er sikkert: Uanset om verdenssamfundet vælger en proaktiv strategi eller fortsat træder vande, vil de kommende år blive de mest turbulente i nyere tid – måske nogensinde. Kampen for et bedre klima skal jo tages i et politisk klima, der i forvejen er betændt og uforudsigeligt.\nMen forskernes klimachok tilføjer en ny og meget akut dimension, der betyder, at de beslutninger, der skal tages de kommende måneder og år, ikke blot handler om, hvem der vinder næste valg, eller sikrer sig nye ordrer, men om fremtidige generationers eksistensbetingelser.\nOffentliggjort den 4. aug. 2018\nTemperatures in Europe are soaring close to their highest ever.\nEn global undtagelsestilstand\nBelært af fortidens erfaringer bl.a. med 23 COP-processer i FN-regi, der ikke har formået at skabe de nødvendige løsninger, er tiden inde til at gå nye veje.\nDet vil sige nytænke de institutionelle rammer for at løse så akut, komplekst og så omfattende en problemstilling som klimaforandringerne.\nDe burde håndteres som en global undtagelsestilstand.\nDen danske klimaminister har bebudet, at Danmark til efteråret er vært for en international klimakonference. Det kunne være stedet og anledningen til at fremlægge skitsen til en ny klimaøkonomi, og hvordan den institutionelt skal gennemføres.


Den Korte Avis | Mange kvinder lider under sharia, selv om de bor i Storbritannien – de, der skal hjælpe dem, tier af frygt for at blive kaldt racist\nMange kvinder lider under sharia, selv om de bor i Storbritannien – de, der skal hjælpe dem, tier af frygt for at blive kaldt racist\nMyndighedernes skandaløse svigt i Rotherham\nI takt med den muslimske indvandring fra tredieverdenslande til Storbritannien er der opstået parallelsamfund, hvor britisk lov ikke opretholdes. Frygten for at blive beskyldt for racisme har for de ansvarlige britiske myndigheder vejet tungere end hensynet til ofrene for seksuelle overgreb og sharia styre.\nEt særligt grelt eksempel er sexovergrebene i Rotherham. I løbet af årene 1997-2013 blev mindst 1400 mindreårige piger misbrugt. En parlamentsrapport fra 2013 fastslog, at 89% af de dømte gerningsmænd var muslimer; ofte af pakistansk oprindelse. De var ofte respekterede familiefædre fra muslimske samfund, der dækkede over overgrebene. De pakistanske banders seksuelle overgreb og sexslaveri er beskrevet i en rapport fra Law and Freedom Foundation.\nEmbedsmænd fik at vide, at de skulle nedtone “den etniske dimension”. De fleste af ofrene var britiske piger, og nogle af gerningsmændene omtalte dem som “white trash”. Pigerne og deres familier mærkede ikke kun racismen fra disse gerningsmænd, men også fra de lokale myndigheder og politiet, der lod stå til og i flere tilfælde antydede over for ofrene, at de selv var skyld i overgrebene.\nForskeren Adele Gladman forsøgte tilbage i 2002 at gøre opmærksom på overgrebene, men hendes rapport blev aldrig publiceret, forskningsmateriale forsvandt på mystisk vis, og byrådet forsøgte at miskreditere hende. Som følge af hendes ubekvemme forskningsresultater sendte en embedsmand hende på et 2-dages kursus i etnicitet og mangfoldighed.\nNu hvor offentligheden har fået kendskab til overgrebene og myndighedernes svigt, har fordømmelsen været massiv. Den muslimske ungdomsorganisation ‘British Muslim Youth’ opfatter imidlertid afdækningen af overgrebene som en forfølgelse af muslimer generelt, og de opfordrer nu deres trosfæller til at boycotte politiet på grund af den vedvarende “marginalisering og dehumanisering” af muslimer.\nDebat i Overhuset om kvindelige ofre for sharia i Storbritannien\nCaroline Cox er leder af en humanitær hjælpeorganisation, baronesse og medlem af det britiske Overhus. Forleden talte hun i Overhuset om behovet for, at staten gør mere for at beskytte de muslimske kvinder, der lever under parallelsamfundenes sharia styre.\nAt Storbritannien svigter dem udtrykkes af en kvinde, der udtalte følgende til Cox: “Jeg føler mig forrådt af Storbritannien. Jeg kom her for at komme væk fra dette, og situationen er værre her end i det land, jeg flygtede fra”.\nIfølge Caroline Cox er der i dag omkring 100.000 par i Storbritannien, der er islamisk gift uden at have indgået et lovformeligt ægteskab i henhold til britisk lov med dertilhørende retsbeskyttelse. Polygami og skilsmisser er fremherskende, og nogle mænd har op til tyve børn hver.\nCaroline Cox nævnte en 63-årig mand, der blev lovet 10.000 pund, hvis han lod sin 23-årige kone blive gift med en pakistansk mand, der derved ville kunne få visum til Storbritannien. Som led i dette arrangement forlangte den 63-årige, at lægen skulle genskabe kvindens jomfruhinde. Lægen nægtede, til mandens store vrede.\nCox fortalte også om en muslimsk kvinde, der udholdt et voldeligt ægteskab, fordi hun frygtede udstødelse fra det muslimske samfund ved en skilsmisse mere end mandens vold. Manden lod sig dog skille fra hende under sharia loven, da han ikke opnåede visum til Storbritannien. Dette skete ved, at han sendte hende en seddel med ordene “Jeg skilles fra dig” gentaget tre gange.\nMere kræves der ikke for at blive skilt under sharia, hvis man er mand.\nEmner: British Muslim Youth Caroline Cox Politisk korrekthed sexgang Sexovergreb sharia Sorbitanien Svigt


Pirelli tester nye dæk på Silverstone\nEuropas GP - kvalifikation\nEuropas GP - 3. fri træning\nPå fredag når de første to frie træninger køres, så har alle teams mulighed for at teste en ny compound fra Pirelli.\nDen nye compound er af typen hård, men er for så vidt den samme compound som den allerede eksisterende, men med nye egenskaber.\nPirellis egen testkører er ret begejstret, men hvad siger teamene?\nI den kommende weekend køres det engelske Formel 1 Grand Prix og dækleverandøren har i den anledning taget et nyt dæk med som teamene skal teste. Det sker fredag i forbindelse med de to frie træninger denne dag.\nDet er for så vidt allerede en kendt compound, men med nye egenskaber. Den hører til under kategorien 'hård' men med ændrede egenskaber i forhold til den eksisterende compound. Målet fra Pirellis side - og ganske givet efter et stort ønske fra teamene og kørerne - er at skabe et dæk som kan holde længere.\nDet bedste sted at teste det nye dæk, er vel Silverstone som er en bane som alle kender. Og så håber man selvfølgelig på tørvejr.\nIfølge Pirellis egen testkører, Lucas di Grassi, som allerede har testet dækket tidligere i år, så er dækket af samme hårdhed som det eksisterende, men har et bedre greb samtidigt med at det mere holdbart. Han siger også at dækket arbejder rigtig godt både når det er varmt og på et lidt vanskeligt underlag. Alt i alt mener han at man får et bedre dæk som samtidigt er mere holdbart.\nDen bedste måde at teste dækket på udover egne tests, er vel at lade teamene teste dækkene og få deres informationer og kommentarer til det nye dæk. Er der stor tilfredshed generelt, skal dækket afløse det eksisterende hårde dæk. Pirelli vil dog ikke endnu sige hvornår det vil være muligt.\nLotus er kommet snigende hidtil i år, og det ser det også ud til at de gør denne gang.\nMen overvinde Sebastian Vettel i Red Bull raceren kunne de ikke.\nTil gengæld måtte teamkollegaen hos Red Bull, Mark Webber, sige farvel allerede efter Q1.\nSebastian Vettel sikrede sig sin tredje pole position mellem Valencias betonmure for tredje gang i træk. Til gengæld måtte teamkollega Mark Webber sige farvel allerede efter Q1. Der var angiveligt problemer med bilen - problemer der allerede startede i forbindelse med 3. fri træning i formiddags.\nFerrari kørerne må igen køre sig frem i løbet i morgen. Det bliver nødvendigt efter en dårlig kvalifikation. Ingen af de to kørere kom videre fra Q2. Noget skuffende især når Luca di Montezemolo står og lurer i pitgaragen. Pastor Maldonado viste endnu en gang Williams flaget og starter fra den bedste af placeringerne i anden startrække. Og så har Sauber noget overraskende - og så alligevel - sikret sig billetter i top 10. De langsommere baner passer tilsyneladende fint til Sauber racerne.\nDer manglede én deltager i kvalifikationen. Det var Timo Glock fra Marussia teamet som måtte stå over grundet mavesmerter. Teamet har adspurgt om man må bruge en reservekører såfremt at han ikke bliver klar, men FIA har i skrivende stund ikke svaret tilbage.\nOg så var der også opmuntring for Caterham teamet hvor Heikki Kovalainen formåede at komme videre til Q2. Her var det dog slut ligesom det også var det for Michael Schumacher i Mercedes, der tilsyneladende kæmper sin egen kamp med den bagerste halvdel af Mercedes raceren i denne weekend. I hvert fald er der kommet flere meldinger - mere eller mindre officielle - om at dæk og bil ikke fungerer specielt godt sammen i denne weekend for Michael Schumacher.\n1. Sebastian Vettel Red Bull 01:38.086 15\n2. Lewis Hamilton McLaren 01:38.410 17\n3. Pastor Maldonado Williams 01:38.475 21\n4. Romain Grosjean Lotus 01:38.505 16\n5. Kimi Räikkönen Lotus 01:38.513 16\n6. Nico Rosberg Mercedes 01:38.623 17\n7. Kamui Kobayashi Sauber 01:38.741 12\n8. Nico Hülkenberg Force India 01:38.752 19\n9. Jenson Button McLaren 01:38.801 16\n10. Paul di Resta Force India 01:38.992 18\n11. Fernando Alonso Ferrari 01:38.707 14\n12. Michael Schumacher Mercedes 01:38.770 12\n13. Felipe Massa Ferrari 01:38.780 14\n14. Bruno Senna Williams 01:39.207 15\n15. Sergio Perez Sauber 01:39.358 14\n16. Heikki Kovalainen Caterham 01:40.295 11\n17. Daniel Ricciardo Toro Rosso 01:40.358 12\n18. Jean-Eric Vergne Toro Rosso 01:40.203 9\n19. Mark Webber Red Bull 01:40.395 7\n20. Vitaly Petrov Caterham 01:40.457 8\n21. Pedro de la Rosa HRT 01:42.171 7\n22. Narain Karthikeyan HRT 01:42.527 8\n23. Charles Pic Marussia 01:42.675 10\nNu er det blevet lidt mere alvorligt. De sidste justeringer inden kvalifikationen skal foretages nu. Jenson Button nød godt at have Lewis Hamiltons setup at arbejde udfra.\nHan er hurtigst i denne session foran de to Lotus kørere - Romain Grosjean og Kimi Räikkönen.\nTil gengæld vil Timo Glock i Marussia raceren ikke deltage i kvalifikationen grundet mavesmerter.\n1. Jenson Button McLaren 01:38.562 17\n2. Romain Grosjean Lotus 01:38.655 18\n3. Kimi Räikkönen Lotus 01:38.759 18\n4. Nico Hülkenberg Force India 01:38.819 17\n5. Paul di Resta Force India 01:38.892 17\n6. Sergio Perez Sauber 01:39.084 20\n7. Michael Schumacher Mercedes 01:39.141 15\n8. Lewis Hamilton McLaren 01:39.178 17\n9. Felipe Massa Ferrari 01:39.318 15\n10. Pastor Maldonado Williams 01:39.357 18\n11. Kamui Kobayashi Sauber 01:39.358 19\n12. Fernando Alonso Ferrari 01:39.395 15\n13. Sebastian Vettel Red Bull 01:39.434 13\n14. Bruno Senna Williams 01:39.543 13\n15. Nico Rosberg Mercedes 01:39.946 20\n16. Jean-Eric Vergne Toro Rosso 01:40.037 17\n17. Daniel Ricciardo Toro Rosso 01:40.134 20\n18. Heikki Kovalainen Caterham 01:40.681 15\n19. Mark Webber Red Bull 01:41.282 4\n20. Vitaly Petrov Caterham 01:41.931 15\n21. Pedro de la Rosa HRT 01:42.758 14\n22. Charles Pic Marussia 01:42.815 18\n23. Narain Karthikeyan HRT 01:42.943 14\n24. Timo Glock Marussia 01:43.124 16


Borgmestre: Flyt færre penge fra hovedstadsområdet til resten af landet - Altinget: kommunal\nAvisens 9. årgang, lørdag den 15. august 2020, opdateret kl. 5:15. Redigeret af Kim Rosenkilde\nKøbenhavn hæver milliardbeløb på bankbogen for at betale for ny ferielov\nEfter kritik: Staten styrker kontrollen med refusion til kommunerne\nDEBAT: FH: Coronakrisen skal tegne nærhedsreformens konturer\nBorgmestre: Flyt færre penge fra hovedstadsområdet til resten af landet\nDebat 26. september 2019 kl. 5:15 | Print\nUdligningskroner fra hovedstaden stiger, mens familierne i området har færre penge til rådighed end tilsvarende familier andre steder i landet, skriver borgmester Michael Ziegler (K). (Foto: Henning Bagger/Ritzau Scanpix)\nDEBAT: Ny udligningsreform bør fastholde en hovedstadsudligning og flytte væsentlig færre penge fra hovedstadsområdet til resten af landet, mener tre borgmestre.\nAf Steen Christiansen (S), Michael Ziegler (K) og John Engelhardt (V)\nBorgmestre i Albertslund, Høje-Taastrup og Glostrup på vegne af Stop Forskelsbehandlingen Nu\nUdligningssystemet er til for at udligne kommunale forskelle og økonomiske muligheder – det vil vi som kommuner i hovedstadsområdet gerne bidrage til.\nMen vi kan ikke lukke øjnene for, at Folketinget igennem de sidste mange år har flyttet flere og flere penge fra hovedstadsområdet til resten af landet.\nFaktisk er beløbet fordoblet siden 2007 og er i 2019 oppe på 14 milliarder kroner. Det svarer til 18.000 kroner per familie i hovedstadsområdet.\nDet er på tide, at borgernes private rådighedsbeløb indgår i udligningsudregningen.\nSteen Christiansen (S), Michael Ziegler (K) og John Engelhardt (V) Borgmestre på vegne af Stopforskelsbehandlingen.nu\nTema: Ny udligningsreform\nInternt notat viser ministeries frygt for kommuner og konsulenters påvirkning af udligningsdata\nKonsulenter om ministerielle mistanker: Helt uden bevis og tyndt grundlag for lovændring\nKrag vil kulegrave udligningsordningen for skæve sociale incitamenter\nI 6 ud af 10 kommuner vil højtlønnede mærke mindre til ny skat oven på udligningsaftale\nProvinsborgmestre nedlægger udligningsoffensiven Bedre Balance\nEr statsfinansierede skattelettelser en rose uden torne? Holger og Tonni er splittede\nAnalyse: Den jyske udligningslobby tog reformens største stik\nVejle får 115 millioner kroner ekstra. Men hvad kan pengene overhovedet bruges til?\nProfessor om udligningsaftale: Politikerne vil sikre stabilitet, men kan have formuleret en forbandelse\nMindre omfordeling og statsfinansierede skattelettelser: Fem nedslag i aftalen om ny udligning\nKommuner bliver kompenseret mere for dyre enkeltsager med ny udligningsaftale\nEksperter om ekstra udligningsmilliarder: Underligt, ulogisk og uden mening\nFra "hovedrystende absurd" til "en kæmpe lettelse": Se reaktionerne på den nye udligningsreform\nKrag: Håndfæstning mellem S og V skal sikre tryghed for kommunerne\nSe kortet: Her er vinderne og taberne af den nye udligningsreform\nBred enighed om ny udligningsreform: ”Danmark er for lille til store forskelle”\nLindø-lukning og lufthavns-kollaps kan fremover udløse økonomisk plaster til kommuner\nUdsigt til historisk bredt forlig om udligning\nIshøj-borgmester: Giv kommuner nye milliarder i udligning – hvert år\nCoronakrise og hurtig slutspurt sætter Venstre under pres i udligningsballade\nStøttepartier presser regeringen for at give parkeringspenge tilbage til kommunerne\nRegeringen vil lave "historisk" omlægning af udligning uden fagligt grundlag\nStøttepartier vil lade kommuner bruge nye udligningspenge på mere velfærd\nWammen før slutspil om udligning: Venstre får ikke vetoret\nEnhedslisten vil give parkeringspenge tilbage til storbyer\nFrederiksen vil tage dobbelt så mange penge fra hovedstaden som VLAK\nSådan går det med forhandlingerne om udligning mellem kommunerne\nBorgmestre: Udligningsreform overser de skadelige selskabsskatter\nRegeringen revses for "hemmelighedskræmmeri" om udligningsreform\nSkævvredent finansieringstilskud omfordeler 800 millioner kroner\nLolland risikerer at skulle betale, hvis Gentofte hæver skatten\nSundhedsøkonom: "Bedre udligning er en forudsætning for en ambitiøs sundhedsreform"\nBorgmestre frygter nedskæringer på dagtilbud efter udligningsudspil\nEkspert efterlyser fagligt grundlag for omfattende ændringer af udligning\nEfter udligningsudspil: Borgmestre parate til at aflyse retssag mod staten\nAstrid Krag: Finansieringstilskud må vi klare ved økonomiforhandlinger\n"Dybt bekymret" og "godt tilfreds": Se reaktionerne på regeringens udspil til en udligningsreform\nSe kortet: Her er vinderne og taberne af regeringens udligningsreform\nHer er hovedpunkterne i regeringens udspil til en udligningsreform\nØstjyske borgmestre vil flytte milliardbeløb fra vestegnskommuner\nMange benspænd på vejen mod bred aftale om udligning\nIshøj-borgmester: Udligning for udlændinge holder liv i Vestegnens integrationsmaskine\nI Firkløveren får Ishøjs troldebørn og deres forældre et ekstra skub\nMette Frederiksens udligningsreform skal gavne kommuner ”langt fra de store byer”\nBorgmester: Ingen folkevalgte har det sorte bælte i udligning\nEn ny udligningsreform bør fastholde en hovedstadsudligning og flytte væsentlig færre penge fra hovedstadsområdet til resten af landet. Derudover bør der tages højde for borgernes private rådighedsbeløb.\nAfgørende for hovedstaden\nHovedstadsområdet udgør ét sammenhængende byområde og arbejdsmarked, som er opdelt i flere kommuner.\nHovedstadsudligningens formål er at udligne på de forskellige vilkår, som kommunerne indenfor området har, ved at omfordele internt imellem kommunerne.\nIfølge Danmarks Statistik er andelen, der pendler ud af en kommune for at komme på arbejde, dobbelt så stor i hovedstadsområdet som i de øvrige kommuner.\nPendling mindsker kommunernes gevinst ved etablering af nye virksomheder, da gevinsterne ved øget indkomstbeskatning i høj grad tilfalder nabokommunerne, hvor arbejdstagerne bor.\nHovedstadsudligningen skal sikre, at en del af den "eksporterede" gevinst ruller tilbage til den kommune, hvor arbejdspladsen er.\nHovedstadsudligningen er afgørende for at sikre sammenhængskraften i hovedstadsområdet.\nSystemet skal være rimeligt for borgerne\nImens mængden af udligningskroner fra hovedstadsområdet er steget, har familierne i området fået stadig færre penge til rådighed end tilsvarende familier andre steder i landet.\nFor en almindelig familie i hovedstadsområdet, der bor i hus og har to børn, er det årlige rådighedsbeløb 74.000 kroner mindre, end hvis familien bor i Nordjylland. Det svarer til over 6.000 kroner hver måned.\nHvis man medregner familiens afdrag på hus, er forskellen helt oppe på 139.000 kroner om året.\nUdligningssystemet sigter mod at udjævne forskellene i kommunernes økonomiske muligheder, og som kommuner i hovedstadsområdet bidrager vi gerne til dette for at sikre økonomisk balance i Danmark. Men i dag har vi fået udligning i overmål.\nNår en familie i hovedstadsområdet betaler 18.000 kroner til kommuner i resten af landet, betaler de for at holde kommuneskatten lavere for familier, der med den samme indkomst har et meget større rådighedsbeløb. Det er og bliver urimeligt.\nDerfor bør en udligningsreform ikke kun omhandle kommunernes vilkår, men også understøtte lige muligheder og vilkår, uanset hvor i landet man befinder sig.\nNogle kommuner har særligt vanskelige forhold\nSelvom udligningssystemet årligt flytter rundt på mange milliarder, er der alligevel kommuner i Danmark, der har særligt vanskelige vilkår. De skal naturligvis støttes.\nFørst og fremmest bør staten hjælpe disse kommuner med rammevilkår, der gør, at de selv kan sikre vækst og arbejdspladser.\nDet bør gøres igennem en målrettet regional vækstpolitik, som er tilpasset konkrete udfordringer i forskellige lokalområder.\nVi vil gerne være med til at finde en løsning, hvor særligt vanskeligt stillede kommuner får ekstra støtte igennem udligningssystemet, men den støtte må ikke stå alene.\nRegeringen har et ansvar for offensivt at understøtte, at kommunerne i hele landet har muligheder for at skabe vækst – ikke blot få passiv økonomisk støtte.\nVi skal fortsat værne om et Danmark i balance, og udligningssystemet skal være med til at sikre rimelige vilkår for kommuner i det ganske danske land. Men der er også brug for en særlig løsning målrettet de mest udsatte kommuner.\nUdligningssystemet hverken kan eller skal løse alle problemer – det er ikke realistisk.\nNy udligningsreform »\nJohn Engelhardt »\nMichael Ziegler »\nEkspert: Udligning lokker hverken Lolland eller Gentofte til udvikling\n3. For højt skolefravær koster mindst 200 familier børnechecken\n4. Knud Aarup om plejehjemssag: Det er ikke kun ældreplejen, der har store problemer\nForrige artikel R: Derfor er der behov for en enstrenget udligningsordning Næste artikel S-borgmester: Absurd politisk teater udstiller behov for nyt udligningssystem\nOVERGANG: Den nye ferielov betyder, at landets kommuner skal overføre adskillige milliarder kroner til central feriefond. København betaler med det samme, Odense over de næste mange år, mens andre stadig overvejer. Alternativ låneordning lader vente på sig.\nMODERNISERING: Efter kritik fra Rigsrevisionen har tre ministerier opdateret det statslige tilsyn med statsrefusion. Det skal blandt andet forhindre, at kommuner uberettiget hjemtager refusion.\nDEBAT: Bureaukratiske benspænd, som gør den offentlige sektor mindre effektiv, forsvandt under coronakrisen. Regeringen skal huske erfaringerne i arbejdet med nærhedsreformen, skriver næstformænd i FH.\nKommunaldirektør i Syddjurs siger op\nNAVNE: Direktør i Syddjurs Kommune Jørgen Andersen har opsagt sin stilling.\nEVALUERING: Bryllupsturismen på Langeland og Ærø har fået en mavepuster, til gengæld er Danmark ifølge ny evaluering ikke længere en oplagt destination for udenlandske proformaægteskaber. Borgmester vil have nye regler, men minister afviser.\nAarhus Kommune og civilsamfund: Vi skal holde fast i den fælles coronaindsats\nDEBAT: Aarhus Kommune og civilsamfund formåede at skabe en hurtig og målrettet fælles cornaensomhedplan, der gjorde en stor forskel for borgerne. Den fælles ånd og succes skal man holde fast i, skriver ledende talspersoner i Aarhus.\nHer er 10 sager, du skal holde øje med i det kommunalpolitiske efterår\nSÆSONSTART: Klimakamp og covid-19 står centralt på den politiske dagsorden. Men i baggrunden lurer en række slagsmål om den lokale velfærd, om motorveje for mange milliarder og et kommende kommunalvalg.\nBorgmester gennem årtier genopstiller ikke\nKOMMUNALVALG: Vejen Kommunes borgmester Egon Fræhr (V) har valgt at takke af efter 20 år på borgmesterposten og ikke at stille op ved det næste kommunalvalg.\nDansk Erhverv til kommunerne: Invester grønt og innovativt i lokalt erhvervsliv\nDEBAT: Kommunerne bør samarbejde med det lokale erhvervsliv i de kommende budgetforhandlinger. Det er særligt vigtigt at øge konkurrenceudsættelsen og stille grønne krav til forbruget, skriver Morten Jung.


Teambuilding: en investering, der betaler sig for alle - indretning.tips\nHej alle sammen. Så er sommeren ovre, men det er stadig vigtigt at tage sommerenergien med ind i efterårssæsonen og især vintersæsonen. Derfor skal vi i dag tale om teambuildling. Vil du sikre dig, at I konstant øger jeres samarbejde og resultater? Så synes jeg, at du skal læse med herinde i dag.\nTeambuilding er en investering for alle virksomheder\nDet skal handle om erhverv i dag her på bloggen, når vi skal tale om teambuilding. Har du nogensinde prøvet at være på en dag med teambuilding? Det er det, som jeg vil gære jer alle klogere på i dag. Med teambuilding kan I forstå at arbejde seriøst med hinanden på kontoret, samtidig med at I kan have det sjovt sammen og være glade i hinandens selskab. I kan lære hinanden meget bedre at kende. Og på den måde, at I skabe meget bedre resultater for jeres team. Det lover jeg. Så derfor sætter vi fokus på det i dag. Teambuilding bringer folk tættere sammen. Det skal handle om en virksomhed, som kan hjælpe jer med at planlægge den dag, som I ønsker jer. Om det skal være sportsligt, teoretisk med foredrag eller om I vil lave mad sammen, så kan denne virksomhed hjælpe jer. Læs meget mere nedenfor.\nEr det noget for jer at lave dette sammen?\nDet er for alle, det lover jeg. Det kan skabe værdi i enhver virksomhed. Det er helt lige meget, hvor store eller små I er, for AWA har arbejdet med virksomheder hvor de var 10 personer, men også nogle, hvor de var over 1000 personer. Så de har en enorm erfaring. Teambuilding er langt mere end sport, som man tit ser, man kan lave cupcakes sammen, drinks, sjovt aktiviteter sammen, som bare er gode for sammenholdet. Det handler nemlig om, at man laver nogle aktiviteter sammen, hvor man bliver rystet mere sammen og lærer hinanden bedre og bedre at kende. Så har man nemlig en bedre hverdag sammen. Den virksomhed, som jeg taler om i dag vil gerne hjælpe med at planlægge den bedste dag for jer. Hvert eneste år. Så er det noget, som I kunne tænke jer?\nKlik jer ind ovenfor\nHvis I har fået lyst til teambuilding, så synes jeg, at I skal klikke jer ind på deres hjemmeside længere oppe i denne blogpost. Derind kan I læse meget mere om, hvad man kan hos dem.\nDette indlæg blev udgivet i Erhverv den oktober 10, 2021 af Pia Sørensen.\n← Fjernelse af graffiti med de korrekte produkter Hvordan man kan reducere eller fjerne poser under øjnene →


Benchmark Analyse – MetricX\nCopyright © 2020 MetricX\nMetricX tilbyder en specifik Benchmark Analyse og gennemgang af din virksomheds historiske finansielle præstation og fremtidige potentialer, sammenlignet med branchen og virksomheder efter eget valg.\nSamlet udgør den et skarpt data-understøttet værktøj til strategiformulering, budgetjustering og som kommunikationsmateriale til medarbejdere, bestyrelse, leverandører og investorer.\nEt grundlag til strategiformulering:\nAnalysen tager afsæt i branchen og udvalgte virksomheder der arbejder inden for samme ramme som dig, og giver et klart overblik over hvem der gør det godt, hvilke forretningsområder der er i vækst og hvordan andres virksomheder klarer sig. Sammen med præsentationer af din virksomheds præsentation og egne nøgletal, kan du, dine medarbejdere og bestyrelse, målrette virksomhedens strategiske fokus på baggrund af solid finansdata.\nEt værktøj til budgetjustering:\nAnalysen belyser din virksomheds salg, omkostninger, kapital, vækst og resultat. Sammen med 3 justeringstabeller der tager afsæt i branchen og udvalgte virksomheders udvikling, kan du se hvordan indestående år kan komme til at arte sig.\nEt internt og eksternt dialogmateriale:\nAnalysen er udarbejdet med henblik på at alle skal kunne forstå den, at tal skal være lette at omsætte til viden ved at undlade unødig information der forstyrrer det store billede. Det betyder at alle præsentationer af nøgletal, er bygget op som let-aflæselige diagrammer og med enkle forklaringer og opsummerende konklusioner.\nAnalyser bygger på din virksomheds egne indberettede nøgletal (2014 til og med 2019) fra Erhvervsstyrelsen, sammenlignet med 5-20 udvalgte virksomheder og branchens største selskaber.\nForskudte regnskaber indregnes i de kalenderår, de primært dækker. Analysen indeholder:\nPræsentation af resultatopgørelsen og balances poster\nSammenligning og overblik over udvalgte virksomheder og deres nøgletal\nBenchmarks af omsætning, fortjeneste, resultat, vækst, aktiver, egenkapital, ventetid og flere... i forhold til branchen og udvalgte virksomheder\n3x strategiske opstillinger der kortlægger personaleomkostninger, likviditet og finansiel sundhed og potentiale\nDin virksomheds og konkurrenters relative konkurrencedygtighed og udvikling\nEn samlet oversigt af din virksomheds finansielle præstation\nJusteringstabeller der viser potentielle resultater for kommende år\nEn konklusion med styrker og svagheder, samt muligheder og trusler\nFormat og levering:\nEfter bestilling kontakter vi dig op for en snak om valg af virksomheder til sammenligning. Vi kommer med foreslag til hvem der kunne være relevante at se nærmere på. Herefter går vi igang med at udarbejde analysen og sender resultatet til dig digitalt og som tryk.\nVi leverer den som:\nPDF pr. mail (senest 5 arbejdsdage efter bestilling)\n3x BOGTRYK i høj kvalitet til døren (senest 5+7 arbejdsdage efter bestilling)\nDen digitale version (som du kan søge i), er bygget til præsentation på storskærm og visning på telefon og tablets, mens den trykte version står skarpt til uddeling i møder.\nBemærk at vi også tilbyder tilkøb af ekstra tryk eller analysen som whitelabel version hvor vi udskifter vores navn og logo med din virksomheds - så er den, din helt egen.\n+45 91 60 40 60\nTelefonen er åben 10:00 til 16:00\nVi sender en mail når vi har nye tal klar!\nVi står nu klar med nye nøgletalsanalyser for virksomheder i rejsebranchen, revisionsbranchen, advokatbranchen, bilforhandlerbranchen, hotelbranchen, reklamebranchen og restaurationsbranchen.\nHvis din branche ikke er med på listen, så tast din mail her - så skriver vi så snart vi har indhentet ny branchedata.


Er du faldet over et sætningsskema? | Linguistic forms\nRegulære udtryk: sådan genkender RetKomma et subjekt →\nEr du faldet over et sætningsskema?\nForleden sad jeg og læste i Høysgaards Metodisk Forsøg til en fuldstændig dansk Syntax (1757). Jeg synes altid, det er en fornøjelse at læse de ældre grammatikkere – og så gamle som H. behøver de nu heller ikke at være.\nTil dem, der altid sværger til “den stærke stringens i kasussprog”, skriver Høysgaard:\nDet Danske sprog holder en mere naturlig orden end det Latinske og mange andre, og derpaa grundes en stor del af dets tydelighed. Det er rârt at finde en Latinsk Proposition, bestaaende af en fem eller flere ord, som jo kan forandre sine ords orden mangfoldige gange; thi udi saaden ên som denne: Invia virtuti nulla est via: kan ordenen, meningen uden skade, forandres 120 gange, endskjønt den bestaaer kun af fem ord; og hvis den indeholdt 3 ord til af lige beskaffenhed med de andre, kunde dens orden 40320 gange forandres. Men i Dansken findes mange vidtløftige Propositioner, hvis orden taaler ikke den ringeste forandring. Fra Accentuered og Raisonnered Grammatica, §389.\nNoget andet, der er morsomt hos Høysgaard, er, at han allerede dengang – i 1747 – opstillede “et skema” over danske sætninger, der minder meget om det sætningsskema, Diderichsen opfandt i sin Elementær Dansk Grammatik (1946), der står som den nok bedste danske grammatik til dato. Der er naturligvis flere forskelle på Høysgaard og Diderichsen. Høysgaard skriver (§ 390):\n1ste Regel, som er den almindeligste: I en Proposition, som begynder med Nominativus, stâar ordene gemênligst i følgende orden:\nNominativus med sit tillæg og forklarings ord,\nen omstændihed eller et Gerundium eller visse Adverbia\nSupinum eller Infinitivus\nDativus med sit tilhæng\nAccusativus med sit tillæg\nen Postposition, eller, Præposition uden Casus\nPræpositioner hver med sin Casus efter sig, og\net Gerundium med sit sammenhæng.\nHer ses en tydelig sammenhæng til Diderichsens sætningsskema, som opfriskes kort herunder.\nEn dansk sætning kan if. Diderichsen beskrives som en række pladser:\nGenerelt beskriver Diderichsen det således, at der på F-pladsen kan forekomme (næsten) ethvert led, på v-pladsen vil det finitte verbal altid forekomme, på n-pladsen vil subjektet forekomme (hvis det ikke forekommer på F-pladsen), på a vil der forekomme adverbialer, på V-pladsen forekommer infinitte verbalformer, på N-pladsen forekommer indirekte objekter, objekter og prædikativer og på A-pladsen kan der forekomme adverbialer.\nI virkeligheden synes jeg, at en af de store forskelle er Diderichsens meget klare og pædagogiske fremstilling af sætningsskemaet – han tager jo også konsekvensen og laver et egentligt skema.\nEn anden forskel er Diderichsens mere konsekvent sondring mellem topologi og syntaks, hvor syntaksen undersøger “Bygningen af de Helheder, hvori Ordene optræder som Led”. Her vedrører topologien alene ledenes stilling.\nDiderichsen begynder syntaks-delen af Elementær Dansk Grammatik med at beskrive neksus som en logisk forbindelse mellem subjekt og prædikat (altså ikke prædikat forstået i grammatisk betydning, men i logisk betydning). – Han opdeler også sin fremstilling i første del om ordklasser og andel del om syntaks. Alt i alt er hans skelnen mellem hvornår noget er form, og hvornår det er funktion ret gennemført.\nMens Høysgaard ikke har sat sin beskrivelse på skemaform – muligvis fordi topologien faktisk var mere stringent end han måske forventede – så kan man hos Erik Rehling (i Det Danske Sprog (1912)) støde på noget, der minder om et sætningsskema. En slags mellemting mellem Høysgaard og Diderichsen. Den skemalignende opremsning forekommer nærmest ved et tilfælde, og det virker ikke som om Rehling har tænkt tanken til ende. Her er Reghlings fremstilling (s. 109).\nDen Lethed, hvormed Biordene saaledes knytter sig til Ord af næsten en hvilken som helst Slags, giver dem Præg af en saa at sige lavere grammatisk Rang. Det samme træder ogsaa frem ved deres Plads i Sætningen; mens Navneled, Tillægsled og Verballed fremtræder som mere massive Sætningsdele, for hvis Placering der gælder nogenlunde faste Regler, er der ofte ret stor Usikkerhed med Hensyn til Anbringelsen af et Biled.\nRehling taler konsekvent gennem bogen om pladser i sætningen på linje med Diderichsen, og han beskriver også fx placeringen af negationer i forhold til de enkelte adverbialpladser. Det lidt atypiske ved skemaet ovenfor er dog, at det kun er tænkt at skulle illustrere adverbialpladserne, men alligevel får han indirekte opstillet et diderichsensk sætningsskema.\nHvis vi går til det store udland, er det nærliggende at hive Zellig Harris ind. Harris opstiller i Methods of Structural Linguistics (1951) en slags sætningsskema, som afviger metodisk fra Diderichsens:\nHarris udarbejdede et tilsvarende skema for fonemer, men har aldrig rigtig forfulgt idéen videre, så vidt jeg ved. Det er naturligvis også lidt interessant, at Diderichsens sætningsskema udkommer først. Jeg tror ikke, at Harris har hørt om Diderichsen, men man kan alligevel godt sige, synes jeg, at Diderichsen har været langt fremme i forhold til mange samtidige grammatikere. Harris anses af mange som en slags stamfader til generativ grammatik og transformationel generativ grammatik, og så vidt jeg ved, var Chomsky en af hans elever. Harris har senere – i 80’erne og 90’erne arbejdet mere med en kobling mellem formalistisk lingvistik og mere matematisk inspiereret informationsteori. Jeg har desværre kun smuglæst i hans nyere bøger, men det virker super coolt – omend langt fra sætningsskemaerne:)\nThis entry was posted in grammatik. Bookmark the permalink.\tRegulære udtryk: sådan genkender RetKomma et subjekt →\nOne response to “Er du faldet over et sætningsskema?”\tPingback: Hvorfor har ledsætninger omvendt ordstilling? « Sproglige former\nTop Posts\tNested Regular Expressions explained\tÆ, ø og å på hjemmesider\tHow to debug HTTP Error 401 UnAuthorized in ASP.NET via IIS\tServer to Client notification using ASP.NET with Comet Approach\tOrdklasser\tRegex balancing group in depth\tRegistry settings in mono on Linux\tSetup Mono, mod_mono, and Apache - An Introduction do Windows developers\tCreate a free website or blog at WordPress.com.


Det globale oligarki og det neoliberale bedrag | Information\nDet globale oligarki og det neoliberale bedrag\nDen politik, som gør de superrige endnu rigere, er den samme politik, der presser os andre endnu hårdere\nI 2012 blev verdens 100 rigeste mennesker 241 milliarder dollar rigere. De er nu 1.900 milliarder dollar værd, hvilket kun er en smule mindre end Storbritanniens bruttonationalprodukt.\nDette resultat skyldes på ingen måde tilfældigheder. Stigningen i de superriges velstand er det direkte resultat af de førte politikker. Lad mig nævne nedsættelse af skattesatser og en lemfældig håndhævelse af skattelove; regeringers modvilje mod at beregne sig en rimelig andel af indtægter fra mineraler og jord; privatisering af offentlige aktiver, liberaliseringer af løndannelsen og tilbagerulninger af kollektive overenskomstforhandlinger.\nDe politikker, der har gjort de globale oligarker så rige, er de selv samme politikker, som presser alle os andre. Og dette var jo ikke, hvad teorien forudsagde. Friedrich Hayek, Milton Friedman og alle deres disciple i tusindvis af handelshøjskoler, IMF, Verdensbanken, OECD og næsten alle moderne regeringer har insisteret på, at jo mindre regeringer beskatter de rige, jo mindre de forsvarer arbejderrettigheder, og jo mindre de giver sig til at omfordele samfundets velstand, desto mere velstående vil vi alle ende med at blive. Ethvert forsøg på at mindske uligheden vil kun føre til, at markedets effektivitet bliver skadet og vil dermed modvirke det stigende tidevand, der løfter alle samfundets både. Denne økonomiske læres apostle har haft 30 år til at gennemføre deres globale eksperiment, og nu foreligger resultatet: total fiasko.\nNekrolog over neoliberalismen\nFør jeg går videre, vil jeg indskyde, at jeg personligt ikke anser evig økonomisk vækst for at være hverken bæredygtig eller ønskelig. Men hvis vækst er målet – det mål, som alle regeringer hævder at stræbe efter – så gør man opgaven ulige meget sværere for sig selv, hvis man vil fritage de superrige fra den demokratiske kontrols begrænsninger.\nSidste års rapport fra FN’s Konference om Handel og Udvikling var som at læse en nekrolog for den neoliberale model, som blev udviklet af Hayek og Friedman og deres disciple. Rapporten dokumenterede utvetydigt, hvordan deres politik har skabt de modsatte resultater af dem, som de forudsagde. For da de neoliberale politikker (skattelettelser for de rige, privatiseringer af de statslige aktiver, dereguleringer af arbejdsmarkedet, begrænsning af sociale sikringsordninger) begyndte at bide fra 1980’erne og fremefter, begyndte vækstraterne at falde og arbejdsløsheden at stige.\nDen bemærkelsesværdige vækst i de rige lande i 1950’erne, 1960’erne og begyndelsen af 1970’erne var muliggjort af den nedbrydning elitens rigdom og magt, som var et resultat af 1930’ernes depression og Anden Verdenskrig. Elitens svækkelse og forlegenhed gav de øvrige 99 procent en unik chance til at kræve omfordeling, en stærkere og mere omfordelende stat og social sikkerhed, der alle stimulerede efterspørgslen.\nNeoliberalismen var et forsøg på at rulle disse reformer tilbage. Overdådigt finansieret af store pengetanke og rigmænd fik dens fortalere en forbavsende succes – rent politisk. Økonomisk, derimod, floppede de.\nOveralt i OECD-landene er beskatningen blevet stedse mere regressiv: De rige betaler mindre, de fattige betaler mere. Resultatet, hævede de neoliberale, ville blive en forøget økonomisk effektivitet og stigende investeringer, som ville berige os alle. Det modsatte skete. Da beskatningen af de rige og erhvervslivet blev mindsket, mindskedes også både statens og de fattigere menneskers købekraft, samtidig med at efterspørgslen faldt. Resultatet blev, at investeringsraterne faldt i takt med virksomhedernes forventninger til vækst.\nDe neoliberale bedyrede også, at uhæmmet ulighed i indkomsterne og en fleksibel løndannelse ville reducere arbejdsløsheden. Men i hele den rige verden er både uligheden og arbejdsløsheden steget kraftigt. Den seneste spring i ledigheden i de fleste udviklede lande – værre end i nogen tidligere recession i de sidste tre årtier – er blevet fulgt af det laveste lønniveau målt som andel af BNP siden Anden Verdenskrig. Teorien er altså dumpet med et brag ved mødet med virkeligheden, og fiaskoen skyldes den samme indlysende årsag: Lave lønninger mindsker efterspørgslen, hvilket igen mindsker beskæftigelsen.\nEfterhånden som lønningerne stagnerede, supplerede de private husholdninger deres indkomst med øget gældsstiftelse. Den stigende gæld nærede de uregulerede banker med de konsekvenser, vi alle kender til. Jo større ulighed, fastslår FN-rapporten, desto mindre stabil økonomi og desto lavere vækstrater. De politikker, hvormed de neoliberale regeringer søger at nedbringe deres underskud og stimulere deres økonomier, virker med andre ord stik modsat den erklærede hensigt.\n»Vi er nødt til at genlære nogle gamle lektioner om retfærdighed og deltagelse,« hedder det i FN rapporten, der konkluderer: »Kun sådan kan vi overvinde krisen og forfølge en vej mod bæredygtig økonomisk udvikling.«\nSom nævnt har jeg ikke nogen aktie i denne problematik ud over min overbevisning om, at intet menneske burde være fattig i dette hav af rigdomme. Men jeg finder det slet og ret fantastisk, at så mange i Europa og USA stadig kan lukke øjnene for, at hele strukturen i den neoliberale tænkning er et bedrag.\nDe ultrariges krav og uendelige grådighed er blevet forklædt som sofistikeret økonomisk teori, der søges presset ned over virkeligheden, uanset udfaldet. Og den fuldkomne fiasko for dette eksperiment i verdensomspændende skala er øjensynligt ingen hindring for at gentage eksperimentet. Dette har intet at gøre med økonomi, men alt at gøre med magt.\n28. januar, 2013 - 19:45\nLeo - "Den forførende part er magten med pengene. Enig ??"\nDet kan du lige øsregne med.\nNår jeg overhovedet og først responser nu, er det nærmest et tilfælde pga den ringe tilbagerapporteringsfunktion, som jeg hidtil forgæves af debatredaktionen har udbedt mig forklaring + fremtidsprognoser på\n28. januar, 2013 - 20:10\nLeo : socialist må betyde at være socialt orienteret som i at have forstået, at den enkelte er del af en indbyrdes forbundet helhed, i hvilken det er mere hensigtsmæssigt at samarbejde end at konkurrere indbyrdes om overlevelsesressourcer, og følgelig må skillelinjen i den aktuelle debat være imellem ´liberalister´ og ´socialister´. Liberalister synes at understøtte jungleloven ´nak og æd´(dog med en af dem ikke nærmere defineret nedre grænse > minimalstaten). Socialister har forstået, at samarbejde er mere hensigtsmæssigt for helheden og smukkere > den græske firkant : det gode, sande, skønne og retfærdige.\nJeg må ty til scifi intergalaktiske spilteorier for at forstå et muligt rationale i verdensordenen, som den udspiller sig og historisk har udspillet sig - ellers må der være tale om ren og skær dumhed fra mindre ånder, som vi alle slavebindes i - altså et evolutionært spørgsmål, og græsset gror jo ikke, fordi man hiver i det.\nSå tålamod samtidig med at vi er aktive, oplader vore stemmer og kæmper for livet, hvor vi kan. Verden er smuk, og nu ´skal vi sejre i Fristadens fejde´\n29. januar, 2013 - 10:42\nRandi - Den får ikke for lidt, hva`?\nI mit (vores?) forsøg på forståelse, at forene skabhalsene på begge sider af ismernes kamp, kan vi da godt bruge "det gode, sande, skønne og retfærdige."\nSocialister (og kristne) har ikke eneret på disse menneskelige egenskaber.\nHvorfor udelukker også du liberale (og ateister) fra den samme programerklæring.\nAt der er mennesker med de modsatte hensigter og livsførelser er evident, men det har intet med den politiske holdning at gøre.\nJeg synes (penge)- griskheden i verden, det onde, falske, grimme og uretfærdige, skal bekæmpes. Gør det mig til socialist, målt med dagens Danmarks politiske målestok ? Nej, en liberal hylder friheden, men ikke til at forhindre sin næste i at udøve den samme frihed.\nNår pengeverdenen genere samfundet, røver de almindelige menneskers frihed.\nOg er de derved liberalister, er jeg ikke liberalist.\nLad os alle mødes på den tredie vej, brolagt med retfærdighed, respekt for naturen og den enkelte borgers frihed.\nDèr fik den ikke for lidt, hva`.\n29. januar, 2013 - 15:31\nForbandede nye system. Jeg ville se den samlede liste over anbefalere af denne:\n23. januar, 2013 - 09:00\n... og kom i stedet ved en fejltagelse til at anbefale den.\nGenerelt set kan jeg ikke støtte den forkerte opfattelse, at hele den økonomiske misere skulle ligge i kreditskabelsen og finanskapitalens manipulationer. Skulle det forholde sig sådan ville det jo ikke være et uløseligt problem at redde kapitalismen og få den til at køre til evig tid. Den tidlige kapitalisme var ikke en dans på roser for arbejderklassen. Problemerne ligger i realøkonomien, hvis indre modsigelser har ført til tøjlesløs kredit- og finanspolitik, som altså er afledt ud fra en nødvendig udvikling med henblik på at reparere på kapitalismens indre modsigelser. Se nu at få læst Monopolkapitalet af Baran og Sweezy.\n14. februar, 2013 - 09:28\nHusk nu lige at vi alle ved at FN er de røde lejesvendes hovedorgan!\n14. februar, 2013 - 09:49\nTyskland har faktisk en spekulationsfri banksektor: Länderbank som er en sammenslutning af banker som er ejet at forbundsstaterne.\nModellen er der til fri efterligning. Det er i Danmark kun viljen der mangler, og som andre allerede har gjort opmærksom på, så er vi en nation af sortbørshandlere og spillefugle uden lige i Europa.\nOg bankernes generelle holdning om at gevinster skal være private mens tabene skal nationaliseres er desværre en holdning der gennemsyrer hele den danske befolkning. Se bare boligmarkedet: gevinst på boligsalg er helt privat, mens man synes det er helt i orden med alle mulige fiduser der vælter tabene eller sådan set bare renteudgifterne, over på samfundet.\nDenne model er unik for hele EU, hvis ikke hele verden.


Regnskabs Analyse Forberedelse: Revisorerne S.M.B.A | Revision | Økonomi | Rådgivning\nAktionærer, kreditorer og private investorer vil ofte kræve at se regnskaber for at bedømme den finansielle situation i en virksomhed.\nVores firma tilbyder professionelle IFRS kompatible regnskaber samt skræddersyede finansielle analyser til at hjælpe dig til at forstå din virksomhed, overvåge din økonomiske tilstand så vi kan hjælpe dig med at nå dine forretnings mål.\nVi udarbejder alle former for regnskaber for selvstændige og selskaber, herunder alle standard dokumenter, såsom resultatopgørelser, penge strømme, balancer og opgørelser af overført resultat.\nVi er altid klar til at hjælpe dig . Vores kontor er bekvemt placeret i Valby, tæt på København. Kontakt os venligst på +45 60 57 85 99 eller e-mail os på info@revisorne.dk for at planlægge et gratis indledende møde\nEn virksomhed's indkomst opgørelse, også kaldet en resultatopgørelse, er primært designet til at vise nettoindkomst efter en given tidsperiode, normalt et år. Ved udarbejdelsen af en resultatopgørelse, er indtægterne beskrevet først, derefter er udgifter opført. Når du har indtastet indtægter og fratrukket udgifter kan nettoindkomsten bestemmes. Udgifter omfatter skat og diverse omkostninger, såsom produktion , materialer og reklame.\nEn balance giver dig et øjebliksbillede af din virksomheds' finansielle situation på et bestemt tidspunkt. Udtrykket "balance" bruges til at udtrykke virksomhedens aktiver og passiver i alt plus egenkapitalen. En virksomhed's aktiver kan omfatte: jord, bygninger og konstruktioner, udstyr, kontanter og debitorer. Balance førte forpligtigelser omfatter skattemæssige forpligtelser, og gæld til leverandører og / eller udlån fra banker.\nBalancen, sammen med resultatopgørelsen, er de mest grundlæggende elementer i at yde finansiel rapportering til potentielle långivere såsom banker, investorer og leverandører, der overvejer, hvor meget kredit man vil give dig.\nOverført resultat fra resultatopgørelsen\nResultatet fra resultatopgørelsen vises på den første linje af balancen. Herved vil nettoindkomst og udbytter fremgå af balancen. Ud fra de overførte oplysninger, kan man konstatere, hvorfor overført resultat steg eller faldt i perioden. Hvis der er underskud i din resultatopgørelse, vil beløbet blive fratrukket i din egenkapital.\nOpgørelsen af pengestrømme indeholder værdifulde oplysninger om virksomhedens trivsel. Opgørelsen viser alle driftsaktiviteter, investeringsaktivitet, og andre finansielle aktiviteter i én sætning. Dette giver brugerne mulighed for, hurtigt at vurdere den nuværende tilstand af virksomheden, og hvor langsigtede investeringer og passiver kan påvirke virksomheden i fremtiden. Pengestrømsopgørelsen giver en investorer mulighed for hurtigt at afgøre, hvor mange indtægter er optjent fra driften og kan derefter sammenlignes med hvor mange penge en virksomhed tjener vs. hvor meget den skylder. Beregningen af en pengestrømsopgørelse, sker ved at overfører oplysninger fra balancen, der viser ændringer i aktiver og passiver for perioden, samt den løbende resultatopgørelse, som viser indtægter for perioden.


Vi ved slet ikke nok om farlige kemikalier -\nVi ved slet ikke nok om farlige kemikalier\nMiljøpåvirkninger, Uncategorized / 20/05/2019 by May Day / Leave a Comment\nEksperter advarer om, at menneskeheden producerer potentielt farlige kemikalier hurtigere, end de kan nå at blive testet.\nI den engelske avis the Independent kan man læse, at vi næsten ingenting ved om en stor del af de kemikalier, vi bruger hver dag, fx hvor giftige de er. Det siger Prof John Sumpter til bladet.\nDet er et britisk panel af eksperter, der har gennemgået studier, der viser, at hormonforstyrrende kemikalier lækkes til omgivelserne med indhold som lægemidler, vaskemidler og flammehæmmere. De gør hanfisk til hunfisk og oplagres desuden i de store dyr som hvaler, hvilket gør dem helt ude af stand til at reproducere sig selv.\nVidere står der, at EU har godkendt over 140.000 kemikalier til brug i dagligdagen, og skader opdages først, når en hel population af en bestemt dyreart er forsvundet.\nMed så mange kemikalier på markedet er det næsten umuligt at nå at teste hver enkelt og endnu mere de uendelige kombinationer, de kan indgå i i naturen, siger Professor John Sumpter, der er miljøgiftekspert ved Brunel University. Men selv sådan noget som almindeligt sæbe kan opføre sig helt anderledes, når det nedbrydes i naturen, siger han videre.\nDer skal sættes meget mere ind for at rense op, så de mange spildprodukter ikke ender i miljøet og i sidste ende i os. Videnskabsfolk skal udvikle systemer, der bedre kan forudsige kemikaliernes effekt baseret på deres molekylestruktur, og der skal ryddes op i de eksisterende kilder, som fx indeholder PCB-stoffer. De blev forbudt i 80’erne, men man finder dem stadig i hvaler og andre havdyr.\n“Der er en lang række kemikalier i os, som slet ikke findes i vores bedsteforældre,” siger professoren. “Mange af dem er måske ufarlige i sig selv, men hvad sker der, når der er 400-500 tilsammen? Det ved vi ikke,” tilføjer han.\nI en artikel i FDM’s blad Motor fortælles om alt det, folk smider fra deres bil under kørslen – og som også er med til at forurene vores natur – og især om hvor lang tid det er om at forgå i naturen. En plastikflaske er fx 500 år om at forsvinde og det samme med en øldåse. Glasflasker skal bruge 1 mio. år til at blive omsat. Skodder er også et problem. På 10 kvadratmeter kunne man finde 103 skodder, hvilket svarer til over 66 mio. skodder langs motorvejsnettet, hvis man bare ganger op. Noget af det regner ned i kloakker og ender – i havet.\nJa, vi skal tænke meget mere over, hvilke stoffer vi bruger i vores husholdning, og hvordan vi skaffer os af med det. Og du kan være sikker på, at industrien er de sidste til at advare os.\nKilder: https://www.independent.co.uk/environment/pollution-chemicals-hormone-disruption-whales-reproduction-gender-a8798376.html og bladet Motor fra april 2019.\nSkrevet og redigeret af cr@mayday-info.dk den 19/5/2019


Barnets navn Ane Cathrine Timmermann\nFødt (dd-mm-åååå) 1858-01-02\nUdsat/udleveret (dd-mm-åååå) 1858-01-16\nDød (dd-mm-åååå) 1858-02-24\nModerens nr 6062\nMorens navn Cathrine Margrethe Timmermann\nBemærkning til udsat/udleveret Cathrine Margrethe Timmermann, ug ff. i Ditmarth, 24 Aar, født i Dichhusen Kirchspiel Marle hvorfra hun den 1te Septbr. f.A. kom hertil Staden og har tjent Murdochs Enke i Blancogaden til 1te November. Hun tager til Aabenraa Nr. 226 i Kjælderen hos Blaas og tager Barnet med.\nHjembyen er nuv. Büsumer Deichhausen i Kreis Dittmarschen, tidl. Kirchspielslandgemeine Büsum\nBaarnet død 24/2-1858.\nBarnets navn Hansine Marie Petersen\nFødt (dd-mm-åååå) 1857-12-22\nUdsat/udleveret (dd-mm-åååå) 1858-01-18\nModerens nr 6042\nMorens navn Ane Marie Christiansdatter\nMorens fødselsdag 1833-12-20\nBemærkning til udsat/udleveret Ane Marie Christiansdatter, ug ei ff. født 20 December i Nøddeboe, har siden Novbr. 1853 stadig tjent heri Staden, sidst i 2 Aar til 1te Novbr, f.A. Meelhandler Falck i Dr. Tværgaden og derefter boet i Borgergaden Nr. 172 i Stuen over Gaarden hos Arbmd. Olsen, til hvem hun tager tilbage tilligemed Barnet.\nAndre Bemærkninger Hjælpen ophørt 23. December 1859.\nBarnets navn Jacob Jacobsen\nModerens nr 2\nMorens navn Johanne Jacobsen\nBemærkning til udsat/udleveret Johanne Jacobsen, ug ei ff. 22 Aar, født i Skovshoved, har de sidste ca. 4½ Aar tjent heri Staden, sidst Thehandler Salomon i St. Kongensgade 41 - 3Sal fra 1te Juni f.A. og til hendes Indlæggelse på Stift. Hun tager til sine Forældre i Skovshoved og sætter Barnet i Pleie sammesteds hos Arbmd. Poulsen


DBU Jyllands Sølvemblem er indstiftet den 1. januar 1966.\nDBU Jylland bestyrelsesmedlemmer:\n5 års bestyrelsesarbejde.\n10 års regionsbestyrelsesarbejde.\nUdvalgs-/arbejdsgruppemedlemmer centralt eller regionalt:\n15 år i udvalg- og arbejdsgrupper.\nAnsøgningen skal være DBU Jylland i hænde senest én måned før emblemet forventes overrakt.\nDet skal bemærkes, at kriterierne for modtagelse af DBU Jylland Sølvemblem på væsentlige punkter adskiller sig fra kriterierne for DBU Sølvnål. Der kan således være lederhverv – godkendt af DBU Jylland – der ikke kan medregnes i åremålsopgørelsen til DBU Sølvnål.\nJyske indehavere af DBU's Sølvnål


Spørgsmålet om skilsmisse\nSå kom Jakob og Johannes, Zebedæus' sønner, hen til Jesus og sagde til ham: »Mester, der er noget, vi vil bede dig om at gøre for os.« Han spurgte dem: »Hvad er det, I vil have, at jeg skal gøre for jer?« De sagde til ham: »Lov os, at vi må få sæde i din herlighed, den ene ved din højre, den anden ved din venstre hånd.« Jesus sagde til dem: »I ved ikke, hvad I beder om. Kan I drikke det bæger, jeg drikker, eller døbes med den dåb, jeg døbes med?« »Ja, det kan vi,« svarede de. Jesus sagde til dem: »Det bæger, jeg drikker, skal I drikke, og den dåb, jeg døbes med, skal I døbes med; men sædet ved min højre og ved min venstre hånd står det ikke til mig at give nogen; det gives til dem, som det er bestemt for.«\nSå kom de til Jeriko. Og da Jesus sammen med sine disciple og en større skare gik ud af Jeriko, sad Timæus' søn, Bartimæus, en blind tigger, ved vejen. Da han hørte, at det var Jesus fra Nazaret, gav han sig til at råbe: »Davids søn, Jesus, forbarm dig over mig!« Mange truede ad ham for at få ham til at tie stille; men han råbte bare endnu højere: »Davids søn, forbarm dig over mig!« Og Jesus stod stille og sagde: »Kald på ham!« Så kaldte de på den blinde og sagde til ham: »Vær frimodig, rejs dig, han kalder på dig.« Så smed han kappen fra sig, sprang op og kom hen til Jesus. Og Jesus spurgte ham: »Hvad vil du have, at jeg skal gøre for dig?« Den blinde svarede ham: »Rabbuni, at jeg må kunne se!« Jesus sagde til ham: »Gå bort, din tro har frelst dig.« Og straks kunne han se, og han fulgte med ham på vejen.\n2 Mos 20,12-17\n5 Mos 5,16-20\nLuk 5,11 5,28