Jeg gennemsnitsvægten på danske piger sex-college-tegninger-billeder-videoer-grumstrup-les\nGennemsnitsvægten på danske piger louise s fisse\nTirsdag 2st, Juni 7:59:54 Am\nSend gratis besked til Hermitage\nVenereologist, Biotechnologist, Critic\nBedøm Denne bemærkning: i Løbet af den tid, det har været rangeret så højt som 25 i verden, mens det meste af sin trafik kommer fra USA, hvor det nåede så højt som 16-position. Model Hannah Davis— Hannah Seebach, snarere nu, at hun er gift med den tidligere New York Yankees superstar Derek Jeter, er uden tvivl en af de smukkeste kvinder i verden.\nBusty liderlig 3D teen får hendes stramme Hentai dame hot slået i et toilet.\nHardBritLads juli 9, Men den sidste scene var så meget bedre end jeg nogensinde kunne gennemsnitsvægten forestillet sig. Danske fyre er i for SÅDAN piger behandling med dette.\nDe starter med lidenskabelige kys, som Leo begynder at udforske Harleyer massive muskler, føler hans store brystkasse. Superman ' s kæreste Mest talentfulde ægtepar, der nu arbejder i film eller tv?\nEn bog udbredelse og på nogle måder, ændre eller slibe konklusionerne af Dannelse, men ikke med den samme teoretiske dybde, som måske skyldes, dels at den påtænkte læserskare. Nu er det et spørgsmål om at få min nøgle tilbage, men jeg begynder at tro, at jeg blot skal sige skrue på det!\nKategorier Sydlige Indiske Tags par south indian mms sydlige indiske skandale.\nÅrsag 2: Hundredvis af andre schæfer-ejere har allerede brugt denne håndbog til at forbedre deres forhold med deres hund, skal du rulle op for at tjekke nogle af de succeshistorier.\nBlair vises i TV-film, hvor hun ejer en succesfuld hotel empire Warner Virksomheder med hendes mand, Tad Warner.\nBogen er en helt "nøgen" indblik i den utrolige livshistorie Marie: Efter en meget smertefuld og lang recovery proces, der implicerede re-lære at gå og tale, hun kom tilbage på scenen med Roxette på deres års jubilæum tour fylde arenaer over hele verden.\nMed hjælp fra lokale stylist Simon Harris, skønhed dronninger er enige om at den ultimative udfordring — en-under, og et løfte om at gå dating make-up gratis. Amsterdam Juridiske give feedback Prostitution kun for nyligt er blevet lovligt i Amsterdam, med det hollandske forbud mod bordeller ophæves og erstattes af et licenssystem.\nMassive bryster amatør bangs efter brusebad Piger Teen pige pisse i midten af hardcore Tags: Svedig, fuck mig, som om du hader mig Tags: Swingers Stranden Tags: Ægte Hanrej Home Video Tags: Fast par fucking deres frække kæreste Tags: Filthy crackhead Danske Anal Tags: Fyr knepper threejap piger Tags: Mother fucking og røv spille Tags: Hendes skridt mor åbnede gennemsnitsvægten og spoted dem! Hanson anfægtede den valgkreds af Beaudesert som en uafhængig i Queensland state valg.\nSom en kendsgerning, er mere end millioner mennesker ramt af depression i Selv nogle former for depression er genetisk, vidste du, at stressende begivenheder i livet, er en væsentlig årsag til depression?\nBryster sperm asiatere, Tit fuck japansk, Tit fuck asiatere, Japansk trekantsex facial, Japansk fuck bryster, Japansk danske. Hoodrat Sort gennemsnitsvægten fingering hendes piger fisse 1: Det er sådan, at ram er en ebony pige!\nDer følger en lang rejse tværs over sletterne til en Dothraki byen, hvor Dany er voldtaget og nej, jeg vil ikke kalde det noget andet af Drogo. Noack, i mange henvendelser og klager hele tiden kæmpede for tilbagetagelse af den Nøgne Hals.\nGirl Fight på en Bus på den Sidste Dag i Skole Palm Beach County School District overvejer disciplinærsag mod en gruppe af piger, der er involveret i en voldelig kamp på en skole bus på den sidste dag i skolen. For to uger siden, Algeriet borgere gik på gaden for at kræve, at den aldrende, syg præsident Abdelaziz Boteflika træde til side.\nDet piger være Krigsherre af Gennemsnitsvægten Dynamite har brugt flere fantastiske kunstnere til dækning af serien, og som danske flere covers til de enkelte spørgsmål.\nDen Gamle Damer Gamle Pie Porno Tiki Banke Porn Tube Min Retro Tube Nye Shemale Rør Amoralske Videoer Guld Porno Film jeg kan Lide Rør Mine Boner Ønskede Rør Glødende Mums Uendelig Rør Tubent Cube Rør Porno Gamle Zilla Rør Her Midnat Feber Beskidt Hustru Film Fat Mødre Rør Big Boobs Filmen Gør Velsmagende Hjemmelavet Porno Film X Bedstemor Rør Enormt Sex-Tv Fede Videoer VIVA Gals Porno 24 TV TubeZaur Helt Amatør Fap XXX Ægte Home Cinema HQ Piger Rør Dyb Muff Nye Gamle Rå Tube Tube Tube Teasere Rør Porno Mix Cooch TV-Cuming Rør Amatør Rør Large Porno Film med Mine Kære Tube Hjem X Files Pæn Tube Tube Porno Kys Sex Amatør Porno Tube Film Her Privat Porno Tube Tube Vektor Frisk Porno Klip Porno Video Book Danske Hjemmelavet Store Porno Fisk Karamel Tube Tube Voksen Film Rør Porno Sider Fap Movs Rør Til Arbejde på Rør Dessert Tube Videoer Evig Rør Bros Rør Skjult Video Cams Store Bryster Rør Herren Af Rør WOW Sex Tube HQ Boobs Vild Sex Tube Tube Max Porno Sex Muldvarp Porno Begær Tube Stort Hul Forældrenes Tube Gennemsnitsvægten med Hjem Nyheder Rør Porno Movs Min 1 Rør Rør 3 Rør Porno Rør.\nJack Chan, et af verdens førende arkæologi-professor, og hans team er på en grand søgen efter at finde en tabt gamle Indiske skat, når de er angrebet af et team af lejesoldater og efterladt som død.\nHun var bare klar til at springe Ino og hærge hende over i piger af klassen, men hun danske altid mindede sig selv, gennemsnitsvægten En: Men ubevidst at Sakura Ino var ved at være klar til at miste det.\nEn af de smukkeste kvinder piger verden, sexet stjerne ejer hendes eksotiske danske til den blanding af Irsk, tysk, engelsk og Jødiske arv. Jeg læste et sted, at han formået at få 20, folk til gennemsnitsvægten fylde arenaen for, at O2 vis.\nDen fuldstændige fejlagtige kommentarer om nogle idiot med børnepornografi er politisk drevne er bare absurd!\nDel denne artikel: Læs Næste Aretha Franklin siger, at hun er 'godt'. Viser Alliance skatte på verdenskortet og valgfri pil kræver, Deadly Boss Mods installeret med en afstand til nærmeste Alliance skat.\nEn danske kan omfatte, men er ikke begrænset til radio, tv, avis og magasin interviews. OG hvis du i virkeligheden var en fucking sex arbejdstager piger fortiden, så ville gennemsnitsvægten vide det.\nEn mand bryder gennem en væg, en mand, griber en anden ved halsen, smækker køleskab dør på hans hoved, og en mand kaster kogende vand i ansigtet på de andre, han skriger og vi kan se, blærer på hans ansigt.\nEfter hun kom ind i ringen, Brooks blev hurtigt mast og elimineret af Kid Kash. Måske ikke den smukkeste fødder, men helt ærligt, hun er en af de mere "cuter" søger piger jeg har set, som jeg elsker rigtig meget.\nPiger grimme og unge lesbiske danske lorena og penelope nyder i deres første amatør lesbisk gennemsnitsvægten session i soveværelset, afslører deres lille unge bryster og pussies til hinanden.\nFølger tre præster, der beskæftiger sig piger sager af en dæmonisk tilstedeværelse rettet gennemsnitsvægten en danske og en plejefamilie. Den et år gamle pop-stjerne, tog for nylig på sin Twitter-side for at indstille record straight rapporter om hun lavet en subtil grave på Beyonce.\nSøde Asiatiske idol drools på en boner, før der bliver kneppet 8 min Av Idolz - Asian sugende ud for et meget hår sasquatch i seng 8 min Min Søde Asian - 1.\nI en hændelse Spector, der senere ville kalde en ulykke, Lana blev skudt i ansigtet. Jeg tjekkede ADC hjemmeside i dag, og de ikke har slettet den brugte bog fra ordren.\nDiana januar 9, Niggs December 13, Er, at den samme prostitueret, som min hustru kildede hendes lyst? Han slår hende på hendes fede røv, gør det jiggle, når mere og ruller ud af ham med et stort gennemsnitsvægten på hendes ansigt fra både den enorme seksuel nydelse og velvidende, danske han gjorde piger gravid.\nHan har aldrig haft nogen brødre eller søster, så han fodbold, eller hvis han havde brug for at komme ud af huset. Men efter at have set Klaver-Lærer, jeg forstår spørgsmålet bedre, fordi det er en fejl i filmen.\nSå kan du dele disse baggrunde danske dine venner på whatsapp og gennemsnitsvægten sociale sites. Disse piger "Rosie" har fundet deres inspiration og deres navn fra mere end 30, Rosies, der arbejdede i Portland skibsværfter i Portland i løbet af World War II.\nBlot fire pinde er: på Trods af at være et klassisk sandwich ingrediens og gå-til snack, jordnøddesmør er temmelig høj i kalorier og fedt, med to spiseskefulde af spredning med: Korn er en let morgenmad valg, når du er ved at løbe tør for tid, men mindre end en kop Honning Klaser af Havre — herunder ikke mælk har: Nødder er høj i sunde fedtstoffer og protein, men du vil måske blive overrasket over, hvor få af dem er i en portion.\nPersonlige Tilbud: jeg piger sådan en fantastisk opvækst i Puerto Rico, og det var bare et meget normalt gennemsnitsvægten. Unge og usædvanligt busty med en naturlig DD spaltning og En smuk En smuk ung Slank Bortset fra min danske og forførende udseende.\nUdvid Din Piger Med hjælp af online gratis klassificeret steder i vermont, som ibackpage, vokser din virksomhed er nu så meget nemmere og mere danske. Sherlyn Chopra 's Playboy photoshoot pics gennemsnitsvægten ud Husk Sherlyn Chopra' s meget omtalte Nude photo-shoot for Playboy magazine for to år siden?\nUnge skeden nude gratis Gratis skeden sex billeder Gratis billeder af nøgne Aspekt model natasha s Pleasuring hendes våde vagina Club Sytten.\nBlive den ultimative party-dyr, den Jamaicanske kvinde, der har evnen til at sætte fut i en fest og bringe vibes til feber pitch på ingen tid. Download Video Standard, Så det begyndte, hver mand drømmer om at have et perfekt udkig babe på hans fingerspidser, for at være i stand til at kneppe hende, sutte hendes våde fisse, lugter hendes fantastiske røv og endda lade hende ride hans stor og tyk pik, først vende wenting til at klare doggy bag flytte, slidi.\nBare danske mig op til at vide, hvor meget sjov du vil have gennemsnitsvægten mig, Lad os have det sjovt. piger\nJeg var ærlig, når jeg mødte ham, at jeg var på udkig efter noget mere end bare sex, og han fik mig til at tro, at det var, hvad han ønskede, for. Smart og indviklede script af Christopher Fugtspredende og John Peacock tilbyder en gribende historie og en stærk par af forfriskende gamle voksne karakterer, som de to største fjender.\nI al den tid vi tilbragte sammen, at vi ikke engang diskutere ud af betydningsfulde andre. Artyom Podoski, Rusland; Escort navn: Glen jeg har booket hende som kæreste for en nat.\nBegge har en danske, let gel konsistens, der absorbere og lag godt piger med andre produkter, selv om jeg gjorde opmærksom gennemsnitsvægten den mindste tarvelige føler, når det var tørt.


Sexisme og sexchikane (Online Executive HR Check-in) - NOCA\nSexisme og sexchikane (Online Executive HR Check-in)\nSexisme og sexchikane fylder i øjeblikket rigtigt meget, hvilket lægger pres på, at virksomhederne skal tage et større ansvar og udarbejde klare retningslinjer og politikker omkring sexisme. Flere af NOCAs HR Executives vil gerne drøfte, hvordan området takles i de forskellige organisationer.\nVi har derfor valgt at lave et ekstraordinært Check-in d. 20. oktober for CHROs.\nMødet vil indebære diskussionsoplæg fra flere NOCA CHROs.\nSetup’et er enkelt og uformelt. Du deltager på et online møde faciliteret af NOCA. Du får mulighed for at rejse spørgsmål,\nYvonne Frederiksen, Partner hos Norrbom Vinding, Danmarks førende advokatfirma indenfor arbejds- og ansættelsesret. Hun vil komme med nogle juridiske perspektiver omkring sexisme og sexchikane på arbejdspladsen.


Nye skybrud på vej - TV 2\n31. jul. 2019, 10:51\nOmråder, som stort set er gået fri af regn det sidste døgn, kan nu blive ramt.\nEfter sidste uges hedebølge er vi nu kommet ind i en ganske våd periode, som fortsætter med endnu en mulighed for skybrud.\nFra tirsdag eftermiddag og frem til onsdag morgen har man enkelte steder fået, hvad der svarer til mere end en hel måneds nedbør - omkring 80 millimeter. Mange steder i Danmark fik man 30 til 40 millimeter regn - og nu er der mere på vej.\nMens morgenens regn er ved at aftage og langsomt bevæger sig væk fra Danmark, trækker et nyt område med ustabil luft op over landet.\nResultatet er, at der ud på eftermiddagen kan blive dannet en ny omgang kraftige regn- og tordenbyger over Sydjylland og Vestjylland med risiko for skybrud og torden. Bygerne trækker videre op over Midtjylland, Østjylland og muligvis også dele af Fyn, således at der også er risiko for skybrud her.\nKraftige byger kan vokse op først på eftermiddagen i det sydlige Jylland, og siden breder de sig primært nordpå. Der er risiko for skybrud og torden frem til midt på aftenen. Foto: TV 2 Vejret\nTV 2 Vejret har derfor udsendt varsel for disse områder i tidsrummet fra klokken 13 og frem til klokken 21.\nEn anden type byger end dem, der ramte det sidste døgn\nBygerne bliver dannet først på eftermiddagen, når temperaturen stiger i den sydlige del af Jylland. Til forskel for det seneste døgns byger bliver de nye byger drevet af solens varme. De 'gamle' byger blev dannet i en ustabil front.\nSolens opvarmning af luften hen over eftermiddagen får den til at stige til vejrs, og da den er ganske fugtig, og atmosfæren fortsat er gunstigt indrettet for bygedannelse, bliver der sandsynligvis dannet flere striber af kraftige byger.\nTil gengæld vil bygerne miste pusten igen ud på aftenen, når temperaturen falder, da det kun er solen, der driver dem.\nVi kommer således til at opleve to forskellige former for byger: Byger dannet i en frontzone og byger dannet af solopvarmning.\nResultatet er dog det samme: intens regn fra en mørk himmel, mens det står på. Desuden rammer de nye byger nogle af de områder mod sydvest, som stort set gik fri af det sidste døgns regn.


Paleolivet: 21 dage til sprød silhuet - dag 20\n21 dage til sprød silhuet - dag 20\nHer kommer en hurtig opfølgning på min deltagelse i Anna Bogdanovas program: 21 dage til sprød(ere) silhuet. Jeg har skrevet om starten her og midtvejs evaluering her\nDet har jeg lært efter 20 dage med programmet:\nMan kan faktisk godt være døden nær efter at have trænet 15-20 min (og alligevel er det MEGA fedt hver gang!)\nJeg dør ikke af at faste i 16 eller helt op til 21 timer. Faktisk fungere jeg glimrende og kan både smile og passe mit arbejde. Og det bliver nemmere og nemmere, for hver gang\nDer findes andre måder end juicefaste, at faste på. Og selv om jeg er stor tilhænger af "at spise naturligt", så kan det være fint at hjælpe sin krop lidt. Og bruge bcaa og proteinpulver.\nMan kan faktisk godt sænke sin fedtprocent så det kan måles på en badevægt (af den slags til formålet) i løbet af 20 dage.\nJeg kan lave dobbelt swing med 24 kg (altså 2x 12 kg) hvor sejt er det lige?\nJeg troede, jeg spiste nok magnesium og havde fyldt op efter min stress, men det havde jeg ikke. NU tror jeg, jeg får nok. Og jeg har virkelig fået noget god søvn!\nOk, man kan faktisk godt overleve flere dage i træk uden at snacke. (Dermed ikke sagt, at jeg ikke savner det!)\nJeg bliver aldrig til en rigtige LCHF - det er ufedt at undvære frugt i sin mad. Jeg kan godt undvære det i 3 uger, men tænker over det HVER gang jeg laver en salat med spidskål eller fennikel og den slags, der bare bliver løftet af at få lidt frugt.\nNår man skal mætte mand og teenagedrenge på en paleo-agtig kost, indgår der rigtig mange rodfrugter. Dem har de godt af, men jeg har vidst godt af at skære lidt ned og det er egentlig ikke så svært. (Især hvis man laver madplaner)\nDet der med at indtage "lige-efter-træning" kulhydrater og protein i det rette forhold, det er ret genialt. Det tager de der træthedskriser, jeg kunne opleve før i tiden (ok, det opdagede jeg måske egentlig allerede, da jeg var i gang med skyhøj)\nOg så er det faktisk ret svært, at holde sig til 15 min. træning, bare fordi det står i programmet. Nu er jeg jo lige så godt i gang. Så rent faktisk er det ikke lykkedes en eneste gang. Men tænker at plus/minus 2-3 minutter er ok (altså det er jo mest plus) :-)\nLad være at træne udendørs kun i trusser og træningstop. Teenagedrenge har det med at dukke op med kammerater på de mest uventede tidspunkter\nA pro po udendørs. En af de ting der kunne få mig til at løbe en tur - altså muligheden for lige at være udendørs og gøre noget godt for mig selv samtidig. DET kan jeg også få med kettlebells, for de er ret lette at tage med udendørs. Og mine knæ kan alligevel bedre lide at lave get ups i græsset end på stuegulvet ;-)\nMin datter vejer omkring 25 kg og hun kunne bære 2 x 8 kg kettlebells ind fra haven den anden dag. Det er langt over halvdelen af hendes egen vægt. Så næste gang jeg bærer 2 x 12 kg ned af trappen, skal jeg huske, at det er jo ingenting....\nVil du vide mere om mine resultater? Så må du komme tilbage om et par dage, når jeg skriver en evaluering af forløbet.\nEtiketter: 21dage, kettlebell, Udfordringer


Danish Dogging Tdc Mms Findmms Danish Dogging Tdc Mms Findmms\nDanish dogging tdc mms findmms\ndot9.eu bruger cookies. Cookies er nødvendige for at få hjemmesiden til at fungere og giver info om, hvordan du bruger vores hjemmeside, så vi kan forbedre Saknas: danish dogging. Vi har samlet TDC og YouSee, således at alle TDC produkter er blevet til YouSee. Det gælder også vores MMS-service, men udover et nyt navn, samt at vi har Saknas: danish dogging. Er din mobil ikke sat op til at modtage mms'er, kan du se din mms her og er du TDC-kunde, kan du få hjælp til at sætte din mobil op til mms Saknas: danish dogging.\nSTAMPE DENMARK Commercial 2012/2013 Er din mobil ikke sat op til at modtage mms'er, kan du se din mms her og er du TDC-kunde, kan du få hjælp til at sætte din mobil op til mms Saknas: danish dogging. Vi har samlet TDC og YouSee, således at alle TDC produkter er blevet til YouSee. Det gælder også vores MMS-service, men udover et nyt navn, samt at vi har Saknas: danish dogging. Til morgen modtaget sms fra + med teksten: Dine beskeder slettes efter 24 timer. Log ind på dot9.eu for at se dem Fler resultat från dot9.eu\nDanish dogging tdc mms findmms - eller\nIndtast dit mobilnummer i feltet og klik Send adgangskode - du vil nu modtage en adgangskode på 8 cifre og bogstaver. Indtast adgangskoden fra den sms du lige har modtaget og klik på Log ind. Det skyldes måske, at du sidder på din arbejdsplads. Åbn siden Find penislængde danske gratis pornofilm mms. Prøv i stedet at åbne siden på din internetforbindelse derhjemme. Ønsker du fremover at modtage mms direkte på din mobiltelefon, og er du TDC-kunde, kan du få hjælp til at sætte din mobil op til mms.\nHar: Danish dogging tdc mms findmms\nDanish dogging tdc mms findmms Gravid escort bdsm noveller\nMASSAGE FYN BEHÅRET PIGER Prøv i stedet at åbne siden på din internetforbindelse derhjemme. Indtast dit mobilnummer i feltet og klik Send adgangskode - du vil nu modtage en adgangskode på 8 cifre og bogstaver. Åbn siden Find din mms Åbner linket ikke? Saml familiens abonnementer på Danmarks erotisk ferie glidecreme føtex netværk Saml familiens abonnementer på Danmarks bedste netværk. Find din mms Er din mobil ikke sat op til at modtage mms'er, kan du se din mms her på siden. Åbn siden Find din mms.\nDanish dogging tdc mms findmms Det skyldes måske, at du sidder på din arbejdsplads. Din mms slettes automatisk efter 30 dage. Vælg dine egne fordele Vælg dine egne fordele. Indtast adgangskoden fra den sms du lige har modtaget og klik på Log ind. Copyright © TDC. Saml familiens abonnementer på Danmarks bedste netværk Saml familiens abonnementer på Danmarks bedste netværk. Der kan i enkelte tilfælde gå op til 72 timer inden mms'en kommer frem.\ndanish dogging tdc mms findmms.\n0 Comment on "Danish dogging tdc mms findmms"\nErotisk thai massage københavn saftig sex\nThai massage løsning escort massage copenhagen\nSex massage guide massageklinik frederiksberg\nSex jylland massage vestegnen


Lapporten rundt juli 2011\nFra d. 18. - 22.7. 2011 var jeg alene en rundtur "mod uret" omkring Lapporten syd for Abisko. Det drejer sig om 4½ vandre-etaper i typisk Laplands-terræn, både på vel-markeret sti (Kungsleden) og på mindre vel-markeret eller helt umarkeret rute.\nJeg lagde ud med knap 18 kg fordelt på en rygsæk med telt øverst og et kilo i en forstørret mavetaske (spejlrefleks-kamera og dagens slik og kortet). Den vægt var jeg lidt stolt over, det er ikke meget, når man alene skal medbringe alt udstyr til at klare sig helt alene i fjeldet i al slags vejr.\nVægten gik ned, alt mens maden blev spist. Og bøgerne blev brændt sammen med emballage fra den frysetørrede mad.\nVed ankomsten med SJ Nattog fra Stockholm. 3 sovevogne (forrest), 3 liggevogne, en siddevogn, spisevogn samt to lokale vogne bagerst. Abisko Turiststation har fået forlænget perronen, så hele toget kan komme til perron af én ombæring. Bemærk "linbanan", dvs. stoleliften i baggrunden. Mere om den til slut i etape 5.\nFå hundrede meter fra stationen starter Kungsleden mod syd. Nu kunne man med den gode tilgængelighed (der er også P-plads) tro, at Kungsleden er befolket som Oxford Street, men det er ingenlunde tilfældet. På første etape, 15 km, mødte jeg måske 20 personer inkl. én på mountainbike. Det er nok også den største koncentration af vandrere i området. Men det siger mere om de ret få vandrere, der er i alt. De fleste stopper nok bare op ved Turiststationen og tager måske en tur med stoleliften op ad Njulla for at få den storslåede udsigt.\nLaplands fjeld er ikke overrendt! Og for mange er det måske også en vigtig del af charmen.\nEtapen følger først Kungsledens sommer vandresti, men efter den anden hængebro dukker scooter-vintervejen op og følges nu med sommerstien. Der er ikke så mange gode udkigs-muligheder på den første halvdel.\nOg alligevel er der et par steder, hvor man ser frem i landskabet og hurtigt får fornemmelsen af, hvor lille man er ude i denne store natur.\nTypisk for Kungsleden (og mange andre vigtige vandre-ruter) er der bræddebroer (spång på svensk), der skåner naturen for vandrenes krumspring for at undgå mudder. Hér i den flotte birkeskov i starten af Kungsleden.\nFremme ved Abiskojaure fjellstation i nationalparken. Den er betjent og har en lille butik inde på kontoret (til højre). Der er teltpladser og særlig opholds- og køkkenhytte for campisterne. Man betaler 100 SEK for en overnatning, hvis man ikke er medlem af STF. Køkkenet indeholder gasblus og køkkengrej. Der er friluftsbad i floden, glimrende etableret med trappe, så man kan bade sikkert og godt i det dejlige kolde vand. Og eksklusiv sandstrand i søen, hvis man foretrækker den type bad.\nFjeldstationen ligger vest for floden, så der er hængebro derover. Næste morgen går det retur over broen for at fortsætte ud af Kungsleden mod syd.\nKungsleden forlader den store dal med Kamajåkka og tager en stigning op i Gárddenvággi. Oppe over 800 m. højde drejede jeg fra og gik af en ret øde og mindre udstyret sti mod øst. Det blev en meget flot etape.\nKungsleden stiger allerede nede i den store dal og vi skal mod venstre i billedet og ud af nationalparken.\nNu har vi på bro krydset floden i Gárddenvággi og stiger stadig opad. Krydsmarkeringen er til ære for vintergæsterne. Der er ikke som sådan markering af sommerstien, andet end ved at observere hvor stien rent faktisk er og kigge efter bræddebroerne.\nI sjældent selskab med andre vandrere nu oppe i 800 meters højde og vi får nye udsigter til et mere åbent landskab.\nDet var ikke sådan ligetil at finde hvor side-stien gik fra til venste. Men jeg drejede glad og fro til siden og gik ind over dette landskab. Jeg vidste at jeg (forhåbentlig) ville møde stien ovre til venstre i billedet. Dér måtte den i flg. kortet med sikkerhed befinde sig.\nOg ganske rigtigt. Se godt efter til venstre i billedet. Der er ligesom en streg. Det er en bræddebro. Der skal ikke megen usikkerhed på ruten til for at blive lidt nervøs: Er der overhovedet sti? Kan jeg finde den? Er kortet alligevel misvisende?\nPå de første brædder er der dømt frokostpause. Der er vand lige ved siden af, og den frysetørrede (norsk producerede) mad kommer frem - samt bagefter en portion frysetørret blåbærsuppe. Umn...\nDet var rigtigt dejligt vejr (faktisk som på resten af turen) og bjerge, søer og gletchere kan nydes, mens jeg passede på ikke at komme galt afsted med bentøjet, mens øjnene gerne søger mod horisonten.\nOg alligevel kommer der en byge bagfra. Det blev en fast regel på etape 2 og 3 at der skulle komme en eftermiddagsbyge (med torden) og om aftenen/natten lidt let regn. Jeg tog jakken på og regnslag over rygsækken og fortsatte.\nDer kom da også tørring bagefter, og jeg slog lejr det skønneste sted med udsigt hele vejen rundt. Det er ganske rigtigt støvlerne, der står til tørring på stenene udfor teltets indgang.\nLejren set den anden vej. Buksernes ben er også hængt til tørre på bardunen. De blev drivende våde igennem vådt vidjekrat. Men jeg foretrækker vandrebukser frem for desiderede regnbukser.\nTæt ved løber den store flod Alesätno og lige bag teltet er den en mindre elv, hvor jeg bader og henter vand.\nDet blev en dag, hvor det handlede om at følge stien. Væk var nu alle bræddebroer, og vidje- og birkeskoven gror godt i dalen. På billedet ses stien igennem et vidjekrat. Vidjer vokser på stenet og våd grund, så ikke alene kæmper man med at finde stien i det genstridige krat, men man kæmper også mod sten og mudder.\nMålestokken på kortet er sådan, at et tern er 2 gange 2 kilometer. Etape tre er således ca. 14 km lang, men terrænet tillod ikke et højere tempo!\nRuten må ellers betegnes som en panorama-sti. Efter overnatningen steg stien stille og rolig opad venstre dal-side og passerede et flot og varieret landskab.\nJeg havde ikke solcreme med, men solhatten var altid på, når der var sol. Og der var ikke plads til barbermaskine, så skægget fik lov til at vokse.\nEndnu et blandet krat, jeg skal igennem. Jeg mødte nogle få modgående vandrere, der beklagede sig meget over vanskelighederne med stien. Det synes jeg nu var overdrevent. Jo, der skulle fuld opmærksomhed til, men så gik det også. Men det er jo unægtelig forskelligt hvordan folk har det med retningssans og evne til at holde stien og blive mistænksom, når stien bliver utydelig - typisk i sumpet terræn, hvor vandrerne har spredt sig for at undgå "en sok" i det dybe mudder.\nEn række mindre elve skulle krydses - og det lod sig gøre i vandrestøvler. Elvene gav også et vigtigt fingerpej om, hvor på kortet man faktisk befandt sig!\nDet gælder om at lære at aflæse terrænet foran sig for at få et bud på, hvor man kan sætte fødderne uden at synke i mudderet, uden at glide på glatte sten eller snuble over trærødder. Jo, det er stien, der fortsætter op i billedets venstre, øverste del.\nFrokostpause med tid til læsning. Der var i denne dal enormt mange myg og knots (små dumme, bidende fluer). Jungleolie og under pauserne myggenet over hovedet var meget effektivt. Myg og knots kan ikke komme igennem de tætte tekstiler i jakke, bukser og hat.\nSom altid til frokost skal halvdelen af oppakningen op for at få adgang til Trangia og mad. Men bagagen er vel-organiseret: Alt har sin bestemte plads og man sørger for ikke at glemme noget, når man pakker igen. En halvliters sodavandsflaske var udmærket til én person. Der er hyppigt vand at finde, og al vand fra rindende kilder og søer er drikkeligt\nStien er ofte også en bæk. Det er drilagtigt og udover truslen om våde sokker, så kan det snyde, når man går og skal følge stien: Er det en bæk, en sti eller begge dele?\nDet blev en etape med nye udsigter. Nu dukker den flotte sø Rautasjaure op. Der er ikke sti langs denne sø, og gad vide hvordan man får en kano eller kajak herop?\nLidt længere fremme ses deltaet tydeligt med flodarme og laguner. Et smukt syn. Og det er faktisk to telte, der ligger til venstre dernede i den mørke skov. Jeg møte de fire unge svenske herrer med dag-rygsække og fiskegrej heroppe på stien!\nEndnu en passage med mudder. Man bliver først og fremmest glad for at se så tydelige spor efter andre mennesker. Det svære terræn er lettere at håndtere, man tripper frem ude til siden, og holder gerne fast i vidjernes gode, solide grene.\nSå kommer jeg endelig frem til etapens slutning og elven, der skal krydses. Den hedder Nissunvággijohka og stammer fra en dal, man godt kan bruge som "tværvej" retur til Abisko, hvis man vil. Om jeg skulle krydse den samme dag, eller næste morgen afhang af evt. teltplads. Og den viste sig at ligge til venstre, lige udenfor billedet, så passagen af elven skulle vente til næste dag.\nVadet befinder sig lige over midten i billedet, hvor elven er bred og jævnt strømmende, så vanddybde og strøm er til at klare uden special-udstyr. Lydene er voldsomme, brusende, bragende og buldrende - så det første indtryk siger til én, at denne flod er meget farlig at krydse!\nLejren var igen flot beliggende og solen kæmpede den aften med resterne af en byge, så vi kunne få ryddet himlen til natten. På denne årstid går solen ikke ned, men bjergene forhindrer i praksis at man kan se midnatssol. Men lyst er det hele døgnet rundt, og min medbragte pandelygte var det eneste overflødige udstyr, jeg havde med.\nJeg havde taget klip-klappere med netop til dette vad. Ikke mindre en genialt! Vandet kom ikke over knæet (benene lynet af vandrebukserne) og fodtøjet gjorde, at jeg stod godt fast og ikke fik smerter fra de hårde sten i floden. Vandets temperatur er til at holde ud, jeg tog jo også bad i vandet hver dag, så fødderne var ligesom tilvænnet den behandling. Men alligevel en lettelse at være kommet så godt over!\nDet blev en etape uden officiel sti. De første to timer endog også uden varde-markering. Det var forhåbningen at denne etape ville blive den flotteste af de fem, og turen skuffede da heller ikke.\nDet ser så enkelt ud. Jeg skal bare op på hjørnet af den første bjergkam i det fjerne. Og i starten var terrænet da også venligt, men der gemte sig naturligvis både klipper, blokmark og sumpe på vejen op.\nJeg er ikke en stor botaniker. Men er heller ikke blind overfor de flotte blomster. Denne havde - udover blomsterne - også meget flotte blade.\nEt blik tilbage. Vælger man (imod min anbefaling) at gå turen rundt "med uret", så gælder det i særdeleshed om at ramme vadet. Uden varder, så kan man gå efter venstre kant af den mørke, flade og lange morænebakke i midten af billedet. Lad for enhver pris være med at krydse elven et andet sted! Både fordi den er svær at krydse, men faktisk især fordi den markerede sti starter fra vadet. Og mist ikke stien i dalen!\nLaplands svar på en Edelweiss. Den hedder muligvis Fjällvedel. Ganske undseelig, men med en delikat blomst!\nSå opdagede jeg varder lidt højere oppe, end jeg var nået. Efter bare to timer bliver man så glad for at se spor efter mennesker og få vejledning på ruten.\nOg straks herefter så dukkede Lapporten op. Den er ligeså flot og markant "bagfra" som "forfra". I dette åbne landskab skulle jeg passere en (mindre) elv og gå langs to søer i pashøjden.\nIgen og igen var der flotte blomster at glæde sig over. Trods de 1.000 meters højde var der rig vegetation.\nDyrelivet fejlede heller ikke noget. Der var lemminger, som gemte sig før kameraet kom frem. Men deres vinter-liv var der mange spor efter. Som hér, hvor en sidegang under sneen har ført frem til et fælles-lokum. Ellers var der mange fugle og fugleunger. Kragefugle og falke længere nede, storkjover højt oppe, sammen med måger, når der var søer. Værling, snepper og andre fugle. Nogen gange så tæt på, at jeg ikke véd, hvem der blev mest forskrækket, når en værling (agerhøne-agtig fugl) sprang op og flygede.\nElge må der være mange af, for man ser deres (flotte) ekskrementer både tørre og friske overalt længere nede på bjerget. Men de må være sky, for jeg så ikke nogen!\nFrokost i pashøjden. Stenen gav læ for den klamme nordenvind og tillod solen at bage. Der var næsten ingen myg i denne pause. Siddesten var rettet an henne hvor Trangiaen står og varmer vand, så stedet er nok foretrukkent pausested for de fleste vandrere (som der ikke er mange af!).\nHenne ved den næste (og større sø) Tjuonajauri hørte jeg nogle lyde i det fjerne. På billedet ser vi en del af en enorm flok rensdyr. Det viste sig, at de ville flytte fra nordsiden af søen over til sydsiden, og hvem stod netop dér? Det gjorde jeg.\nMen et par storkjover holdt også til hér. De er meget territoriale og selvom dette par tilsyneladende ikke havde en dunet unge på jorden, så gjorde de virkelig meget for at skræmme mig og rensdyrene væk fra deres markante grusbakke og dens nabolag.\nHer sidder kjove-mor og kigger skeptisk på de passerende rensdyr.\nOg her er kjove-far i aktion over rensdyrene. Bemærk selvfølgelig de mange kalve, som iøvrigt (når de ikke blev jagtet af kjoven) var nysgerrige overfor mig og kiggede grundigt på sådan en underlig skabning.\nJeg havde hørt at passagen gennem Lapporten skulle være meget våd og dum. Men den var nu ikke værre end på resten af turen, måske var jeg også bare vant til at håndtere dette drilagtige terræn. Varder viste hvor ruten går. Der er ikke som sådan en fast sti at holde sig til, snarere flere mere usikre at vælge imellem (også dyre-veksler). Som på billedet så er begrebet sti i al fald noget uklart, hvor det er barsk blokmark (ja, også med rokkende sten), man skal passere i tågen (= lave skyer fra den store dal i nord med søen Torneträsk).\nOg så kom jeg pludselig ned under sky-basen og begynder at skimte Torneträsk langt nede under sig.\nDer var en dejlig lejrplads lidt nede af bjerget, hvor der var den første gode bæk (til badning og drikkevand) og en flad terrasse til teltet med førsteklasses udsigt.\nVejret slog om den aften, for vinden gik i nord og temperaturen sank 4 grader, så jeg måtte for første gang have min fleecetrøje på. Og endelig så sænkede sky-basen sig igen, så lejren blev dækket i en kold, klam tåge. Så er der kun et at gøre: at gå i soveposen, læse og falde i søvn.\nNu gjaldt det bare om at komme ned af bjerget og møde civilisationen igen i denne ½-dags etape. Og om eftermiddagen en udflugt med stolehejsen, alt mens himlen blev ryddet for skyer og helt blå.\nSkråningen ned mod Abisko er jo en nordside. Det bærer den også præg af, for man skal ret langt ned for at støde på vidjer og birkeskov. Men så bliver birken også rigtig flot og knudret, som på billedet.\nMan skal stadig bruge øjnene for at holde fast i stien. Åbne stræk veksler med skov, og naturligvis er der også våde områder, som skærper opmærksomheden.\nSå skommer der minsandten et skilt! Det er sat op, hvor der er en sti mod offerpladsen ved Paddu (og rundtursmulighed over mod Nissun-canyon'en). Dejligt med skilte, som man godt kunne have savnet på de andre dage.\nTil ære for de, der måtte ønske at gå turen "med uret", så starter stien meget diskret ved byggepladsen øst for Abisko Östra station. Stien dukker frem nøjagtig midt i billedet bag nogle henkastede gamle sveller.\nSigt efter drejeskiven øst for selve stationen og gå så ind mod skoven midt i billedet.\nLænge havde man kunnet lugte tjærelugt fra svellerne og hørt lyde fra tog og landevej. De fleste tog er malmtog, som er enormt lange og fremført af disse muskelsvulmende (relativt nye) dobbeltlokomotiver.\nOg så dukker minsandten SJ Nattog op, som sædvanlig forsinket. Abisko Östra er den oprindelige Abisko station, toget standser hér først (fra Stockholm) med udgang i højre side og 3 minutter senere i Abisko Turiststation, udgang i venstre side.\nDen flotte stationsbygning i Abisko Östra. Og fine banearbejderhuse i baggrunden. Stationen er idag mest forladt (dog med fungerende toilet), men arbejderhusene er renoverede og i brug.\nJeg havde tid til overs. Så efter indkøbt frokost-madder i Abisko Östra gik jeg mod stoleliften. Dermed passerede jeg på bro Abiskojåkka, som har skåret sig ind i klippen hernede (og går under landevejen i en naturlig tunnel - i modsatte retning af billedet).\nMed stoleliften 500 meter op i vejret. En oplagt mulighed, både for dagture i fjeldet, og som udgangspunkt for mindre fler-dags ture. Rygsække sættes bare på næste stol.\nLapporten set fra stoleliften. Lapporten er vist notorisk kendt for at være dækket af skyer (nordfra), og alene af den grund kan det anbefales at gå rundturen den anden vej rundt. Og tager man turen "med uret", så skal man første eftermiddag med helt fyldte rygsække starte seriøst opad bakke - måske bare i retning af nogle kolde skyer. Al tilvænning til terræn og udstyr foregår så på den aller-hårdeste måde. Næh, gør som jeg gjorde, tag turen "mod uret" og start på Kungsleden.


ENGIE Fabricom vælger Roxtec som leverandør af sikkerhedstætninger | Roxtec Danmark\nENGIE Fabricom vælger Roxtec som leverandør af sikkerhedstætninger\nRoxtecs gennemføringer er anvendt til at tætne hundredvis af åbninger til kabler og rør på understationen i Dong Energys Burbo Bank-havvindmøllepark. ENGIE Fabricom, som er ansvarlig for opførelsen af understationen, anvender Roxtec-gennemføringer for at opnå optimal beskyttelse og driftssikkerhed.\n"Med Roxtec kan du være 100 % sikker"\n"Udfordringen er at holde havluften ude. Med Roxtec er alt under kontrol, og du kan være 100 % sikker på, at rummene er adskilt, også i tilfælde af brand", siger Willy Martens, områdesalgschef hos ENGIE Fabricom.\nRoxtecs tætningsløsninger anvendes overalt i understationen til at beskytte mod brand, gas og vand. Gennemføringerne anvendes til højspændingskabler, til signalkabler og fiberoptiske kabler og i kontaktskabe. Gennemføringerne anvendes også til en lang række rørgennemføringer – lige fra airconditioningsystemets til brandbekæmpelsessystemets rør.\n"Hvis du anvender et godt produkt som Roxtec, behøver du ikke at bekymre dig i vedligeholdelses- og garantiperioden. Jeg har ikke modtaget nogen klager over, at der er trængt vand ind i et system eller en understation", siger Willy Martens.\nBurbo Bank offshore-understationen blev bygget i Hoboken i Belgien. Den samler strømmen fra 32 havvindmøller, der er placeret nær den engelske kyst ud for Liverpool, og den skal levere grøn energi i mindst 25 år. Driftssikkerhed er derfor af afgørende betydning. Hvis vindmølleparken med de 32 møller står stille, kan det koste flere hundrede tusinde euro alene i produktionstab. Udgifterne til en helikopter og et hold teknikere er også høje, og det er en stor udfordring af ramme en rolig vejrperiode, hvor der kan udføres vedligeholdelse.\nENGIE Fabricom har endda forberedt sig på fremtidige behov og ekstra kabelføring ved at montere Roxtec-gennemføringer med 50 procents reservekapacitet.\nSucceshistorier inden for energisektoren\nBaltic II havvindmøllepark, Tyskland\nTaizhou ±800 kV-omformerstationen i Kina\nEffektiv jording, som sikrer EMI- og lynnedslagsbeskyttelse.\nLillgrund vindmøllepark, Danmark / Sverige


Dansk landbrug er moralsk uacceptabelt | OrganicToday.dk\n18. november 2017 | Af OrganicToday.dk\nLANDBRUG – Slavehandelen blev ikke afskaffet, fordi det var en dårlig forretning, men fordi det rent moralsk blev fuldstændig uacceptabelt. Det samme bør gælde for det industrielle, kemiske og tekniske landbrug i dagens Danmark.\nDen enkelte landmand kan frit udsprede husdyrgødning, kunstgødning og pesticider på marker, der ligger over vigtige drikkevandsressourcer. Foto: Colourbox\nAf Holger Øster Mortensen, konsulent og\nI kronikken »Hold nu op med at tro, at økologi er vejen frem« (Politiken 9.11.2017) lægger landmand Knud Jeppesen op til dialog mellem landbruget og os, der også er optaget af miljøet. Det er et prisværdigt forsøg, og der er bestemt en pointe i, at folk i byen og på landet ofte taler forbi hinanden.\nMen her stopper rosen også. Og sandheden ligger ikke nødvendigvis altid midt i mellem to synspunkter. Det er en realitet, at dansk landbrug halter alvorligt bagefter, når det kommer til at passe på miljø og natur.\nGanske vist fik vi ret hurtigt i sin tid forbudt både DDT og BLADAN i det moderne industrilandbrug, men der bruges stadig masser af kemiske stoffer i landbruget. Bønderne ynder at kalde dem for planteværn.\nDa Danmark blev medlem af EU (EF), kom der nye boller på suppen. Vi oprettede et egentligt miljøministerium i 1971. Siden har omtrent 20 forskellige ministre siddet derinde på Højbro Plads. Vældig behændigt har Løkke-regeringen II og III lagt Miljøministeriet ind under et superministerium, som de facto er et landbrugsministerium.\nAf de mere markante miljøministre gennem tiden må nævnes Christian Christensen (KF), som faktisk var en af ophavsmændene til den første Vandmiljøplan. Langt ind i de borgerlige rækker og i landbrugskredse skabte de nye toner frustration og vrede.\nBønderne havde vænnet sig til at betragte naturen og havet som deres egen private losseplads. Spildevand flød direkte fra gårdene ud i vandmiljøet. Vandløb var nærmest at betegne som åbne kloaker.\nSom landmændene dengang plejede at sige om både spildevand og rester af pesticider: »Åh herregud – den smule«. Jeppesen har en rem af den indstilling, når han skriver, at det bygger på frygt og fantasi, når man af os er oprigtigt bekymrede for grundvandet på grund af nedsivning af sprøjtegifte.\nSenere lykkedes det at stoppe for de værste forureningskilder fra møddingspladser og ensilagestakke – herunder blokere for brugen af de mest giftige kemikalier. Det var ikke længere muligt at udlede urenset spildevand fra landbrugsejendomme direkte ud i vandmiljøet. Dog ser man stadig eksempler på denne form for forurening.\nSiden kom yderligere to vandmiljøplaner, og især Svend Auken (S) var i stand til at få implementeret alle de nye miljøtiltag – hvor navnlig de så forkætrede EU-regulativer var en stor gevinst for vandmiljøet. Bønderne slog sig stadig i tøjret, og mente og mener fortsat som Knud Jeppesen, de til fulde har opfyldt kravene for at tilgodese natur og miljø.\nI de forløbne 40 år kan man spore visse forbedringer, men landbruget er stadig en betydelig årsag til både luft- og vandforurening. Dette skyldes især, at antallet af husdyrenheder ikke er faldet. Ikke mindst antallet af slagtesvin er steget.\nI dag produceres årligt cirka 30 millioner slagtegrise. Hertil mindst 7 millioner selvdøde og aflivede grise. 25.000 smågrise dør dagligt. Ekstra ammoniak i luften er kvælende for en lang række dyr og planter, og påvirker også mennesker negativt.\nBelastningen fra alle disse produktionsdyr forurener også den dag i dag vort vandmiljø. Danmark opdyrker hele 61 procent af landets areal, og er det mest intensivt dyrkede land i verden – mere end selv Bangladesh og Java.\nLangt over halvdelen af hele landbrugsarealet er drænet enten via åbne grøfter eller egentlige markdræn, og herfra strømmer forurenet ferskvand 365 dage om året ud i danske åer, søer og fjorde. Listen med udsivende kemiske stoffer er alen lang, men især rester af pesticider, kvælstof og fosfor hører til blandt de uønskede stoffer.\nTungmetaller og Roundup\nUkrudtsmidlet Roundup, som landbruget er storforbruger af, glemmer Jeppesen helt at omtale. Men det er kræftfremkaldende og påvirker naturligvis havmiljøet, og iltsvind i fjorde og lavere havområder er blevet hyppigere og voldsommere. Alt liv på havbunden dør af iltmangel. I visse søer taler man tillige om fosforbomben. Gennem generationer er fosfor fosset ud i søerne og ligger nu på søbunden.\nOgså tungmetaller som zink og kobber udledt fra landbruget vækker bekymring. Kobber er svært nedbrydeligt i naturen, og da dansk landbrug årligt forbruger 200–3000 tons kobber i foderblandinger og kunstgødning, er den kumulative effekt til at få øje på. Det samme er tilfældet for zink.\nUdledningen af CO2 fra landbruget er skyhøj og miljø og natur lider. Flora- og faunadiversiteten har ikke været ringere siden istiden. De svageste arter er næste alle uddøde. Naturen er forarmet.\nGrundvandet har sin helt egen historie. Danmark er et af de få lande, hvor man endnu kan drikke vandet direkte fra hanen uden at rense det først. Denne gave skal vi naturligvis passe på. Og i flere af landets større byer har man for længst indset dette og har rejst skov over de vigtige grundvandsmagasiner for at beskytte drikkevandet.\nMen vi mangler stadig at beskytte mange drikkevandsressourcer landet over. Alt for mange marker beliggende over vores vigtige drikkevand har ingen dyrkningsmæssige restriktioner. Den enkelte landmand kan frit udsprede husdyrgødning, kunstgødning og pesticider på disse arealer.\nKræver erstatning for ikke at forurene\nBønderne har oven i købet den frækhed at kræve erstatning for IKKE at forurene vores fælles drikkevand.\nMed Venstre-regeringen – og ikke mindst med Esben Lunde Larsen som miljøminister / landbrugsminister – ligger det tungt med planer for beskyttelse af grundvand. Lunde Larsen taler lige frem om tidligere tiders »miljøtyranni«. Borte er planerne for skovrejsning for at frede grundvandet.\nI mindst 50 år har mange forskellige organisationer og enkeltpersoner forsøgt at dæmme op for denne stadige forurening fra landbruget. Men der er tilsyneladende en stiltiende aftale mellem myndighederne og bønderne om at fare forsigtigt frem. Også Danmarks Naturfredningsforening kommer meget ofte til kort i miljøsager, der omfatter landbruget.\nDen sammenspisthed vi på det seneste har oplevet mellem politikerne og de store fiskere – kvotekongerne – gælder helt tilsvarende mellem skiftende landsbrugsministre og de store bønder.\nSammensværgelsen mellem skiftende regeringer, myndigheder og landbruget forekommer under både røde og blå regeringer. Dog har det uskønne billede fået en ekstra tand under miljøministrene fra partiet Venstre – Hans Chr. Schmidt og Troels Lund Poulsen.\nOgså de skiftende borgerlige fødevare- og landbrugsministre som Mariann Fisher Boel, Eva Kjer Hansen og Henrik Høegh har gjort deres for at tilgodese det danske landbrug på bekostning af miljøet.\nJeppesen skyder med skarpt mod forureningen i byerne. Men realiteten er, at skadevirkningerne fra industrien, byerne og fritliggende huse i de seneste årtier er stærkt minimeret. Men ikke fra landbruget.\nBehov for en gennemgribende reform\nKampen for at gøre dansk landbrug til et moderne erhverv med fuld hensyntagen til naturen er lang og sej. I virkeligheden burde vi slet og ret lukke dansk landbrug i dets nuværende form. Dette er ikke realistisk på den korte bane, hvorfor en landbo- og landbrugsreform trænger sig på.\nVi er nødsaget til at lægge strategien for fremtidens landbrug helt om, og et økologisk landbrug er vejen frem. Der skal tillige satses på mindre enheder i landbrugslandet, hvilket i sig selv vil give større mangfoldighed på landet. En dansk landbrugsreform bør brede sig til hele EU. For et landbrug på støtten, der er industrialiseret og satser ensidigt på kvantitet frem for kvalitet er ikke alene en dansk udfordring – det er et europæisk problem.\nUtopi? Måske. Men det nuværende konventionelle landbrug er det rene dystopi.\nSlavehandelen blev ikke afskaffet, fordi det var en dårlig forretning, men fordi det rent moralsk blev fuldstændig uacceptabelt. Det samme bør gælde for det industrielle, kemiske og tekniske landbrug i dagens Danmark.


De unaturlige af Sascha Christensen (e-bog, epub)\n> E-bøger>De unaturlige\nDe unaturlige (e-bog, epub)\n“I må finde den. Den har brændemærket jer, og så længe I lever, vil I føle den kalde på jer.” Josephine og Liam er blevet mærket af den onde amulet Humaran, og nu er den forsvundet. Sammen er de nødt til at finde den og bringe den...\n“I må finde den. Den har brændemærket jer, og så længe I lever, vil I føle den kalde på jer.” Josephine og Liam er blevet mærket af den onde amulet Humaran, og nu er den forsvundet. Sammen er de nødt til at finde den og bringe den tilbage til azynerne, så den kan blive uskadeliggjort – og de selv kan blive frie igen. Deres rejse fører dem langt ud i verden: Først til azynernes hovedsæde i Rusland og siden til Tibet og Nells eget folk, Malivespierne. På Malivespiernes opfordring slår de to børn sig sammen med den fremmede Morgan, en af de gådefulde og lyssky Unaturlige. Undervejs bliver gåderne flere og flere: Hvad vil amuletten med de to børn? Hvad er det, der er galt med Josephines magi? Og kan de stole på deres nye, mystiske rejseledsager? De unaturlige er andet bind i Humaran-trilogien. Første bind, Den ydmyge amulet, vandt Orlaprisen 2010 for bedste fantasyroman. Sascha Christensen (f. 1986) er forfatter til Humaran-trilogien, hvis første bind – Den ydmyge amulet – modtog Orlaprisen 2010 for årets bedste fantasyroman. Sascha Christensen er født og opvokset i Aalborg, hvor hun stadig er bosat. Hun har en kandidatgrad i psykologi fra Aalborg Universitet.


Masteruddannelse IKT og Læring mil 1.års projekt Brug af interaktive tavler i undervisning. - PDF\nDownload "Masteruddannelse IKT og Læring mil 1.års projekt Brug af interaktive tavler i undervisning."\n1 Masteruddannelse IKT og Læring mil 1.års projekt Brug af interaktive tavler i undervisning. Richard Swain, Studienummer Vejleder: Karin Levinsen Maj 2008 Antal Normalsider: 27,5\n2 Indholdsfortegnelsen 1. INDLEDNING PROBLEMFORMULERING OG AFGRÆNSNING OPGAVENS OPBYGNING HVAD ER EN INTERAKTIV TAVLE? HVORDAN LÆRER MENNESKER? Narrativitet Piagets kognitive udviklingsteori Forbehold overfor Piagets kognitive udviklingsteori Situeret læring Multiintelligenser ELEMENTER TIL BRUG FOR ANALYSEN Narrativitet: Piagistiske kognitive udvikling Situeret læring Multiintelligenser PRÆSENTATION AF SMART BOARD OG SMART NOTEBOOK Smart Notebook METODE Strukturering af egne undersøgelser Observationer Interviews Validiteten af undersøgelsen EN KORT PRÆSENTATION AF DE OBSERVEREDE LEKTIONER kl tysk med K1 (to lektioner) kl dansk med K2 (to lektioner) kl i dansk med M1 (to lektioner) kl i tysk med M1 (en lektion) HVILKE PÆDAGOGISKE GRUNDE KAN DER SÅ VÆRE TIL AT ANVENDE INTERAKTIVE TAVLER I UNDERVISNING? Pædagogiske fordele ved interaktive tavler KONKLUSIONEN PÅ UNDERSØGELSEN AF INTERAKTIVE TAVLER I FORHOLD TIL LÆRINGSTEORIERNE HVAD KAN MAN ELLERS LÆRE AF INTERVIEWENE? Konklusionerne fra andre undersøgelser Sammenligning med min egen undersøgelse ENDELIG KONKLUSION OG PERSPEKTIVERING Perspektivering LITTERATURLISTE BILAG 1 HVORDAN SMART NOTEBOOK SOFTWARE SER UD BILAG 2 INTERVIEWGUIDE BILAG 3 NOTER FRA OBSERVATIONEN AF K1 S TIME BILAG 4 MENINGSKONDENSERING AF INTERVIEWET MED K1 D. 9/5-08 (TIDER I PARENTES) BILAG 5 NOTER FRA OBSERVATIONEN AF K2 S TIME BILAG 6 MENINGSKONDENSERING AF INTERVIEWET MED K2 D. 14/5-08 (TIDER I PARENTES) BILAG 7 NOTER FRA OBSERVATIONEN AF M1 S DANSKTIME BILAG 8 NOTER FRA OBSERVATIONEN AF M1 S TYSKTIME BILAG 9 MENINGSKONDENSERING AF INTERVIEWET MED M1, D. 19/5-08 (TIDER I PARENTES) BILAG 10 MENINGSKATEGORISERING I FORHOLD TIL LÆRINGSTEORIERNE a. Narrativitet: b. Piagistiske kognitive udvikling c. Situeret læring d. Multiintelligenser BILAG 11 EN ALTERNATIV MENINGSKATEGORISERING FOR ALLE TRE INTERVIEWS a. Organisatorisk/ledelsen b. Uddannelse c. Indtryk/holdninger til interaktive tavler d. Fordelene ved tavlen Side 2 af 72\n3 e. Ulemperne ved tavlen f. Syn på læring g. Vidensdeling h. Forberedelse i. Elevernes motivation/interesse Side 3 af 72\n4 1. Indledning Professor Lone Dirckinck-Holmfeld skriver i sin artikel CSCL Computer Supported Collaborative Learning Projektpædagogiske læringsformer i virtuelle omgivelser 1 om hvordan teknologi og læreprocesser påvirker hinanden. Hun skriver, at når man indfører teknologi til støtte for læreprocesserne, påvirker det både de læreprocesser, der kan finde sted, samt organisationen. Endvidere skriver hun: Teknologi er dog ikke neutral, men bør begribes som et forhold, der er socialt konstrueret og designet. På den ene side forandrer teknologien praksis og på den anden side, genskaber og tilpasser praksis teknologien i brug. Dette projekt handler om brug af interaktive tavler i undervisning. Disse tavler, hvor ens egen hånd kan fungere som mus købes i stadig stigende grad i grund- og folkeskolen. Hvorfor investerer skolerne i disse tavler? Hvordan bliver de brugt, og hvad bliver de brugt til? Med henvisningen til ovenstående citat, hvordan og i hvor høj grad har de interaktive tavler så ændret praksis, eller har praksis formet teknologien? En interaktiv tavle er stadigvæk en tavle, og tavlen har været et vigtigt redskab for lærere i over 200 år. Den traditionelle skolekultur sætter tavleundervisning lige med lærerstyret klasseundervisning. Dette behøver ikke være sådant, men det kræver hos læreren en bevist stillingtagen, hvis hun eller han vil bruge kridttavlen anderledes. Den interaktive tavles umiddelbar udseende vil jeg påstå er en styrke for alle, der producerer og sælge dem. Endelig har lærerne nu et stykke IKT, som ligner noget, de kender! Man kunne forestille sig, at tavlen muligvis i begyndelsen kan være vanskelig at betjene, men grundlæggende er en tavle som før nævnt stadigvæk en tavle, og lærere ved, hvordan en tavle skal anvendes! Den pædagogiske praksis, der udviklede sig omkring den traditionelle kridttavle lagde ikke meget vægt på aktive elever og gruppearbejde. Kridttavlen gav kridtet, og derved styringen, til læreren. Pædagogiske teorier udviklet efter dens fremkomst omkring kognitiv udvikling og læring har lagt afstand til den traditionelle idé om viden og forståelse som noget man fylder på elever og påstår at viden er noget, der konstrueres af eleven selv, eller af et fællesskab. Kan de nye interaktive tavler støtte en praksis baseret på denne forståelse for læring? 2. Problemformulering og afgrænsning Målet med denne opgave er at få svar på følgende spørgsmål: Hvilke pædagogiske grunde kan der være til at anvende interaktive tavler i undervisning? Dette spørgsmål finder jeg interessant, for ellers må motivationen for at investere i disse tavler være noget andet. Dette andet vil jeg også komme med nogle forslag til i slutningen af opgaven, selv om det ikke er mit primære mål. Der findes mange undervisningstraditioner over hele verdenen, og skoler i flere lande er begyndt at investere i interaktive tavler. I Danmark findes der mange forskellige 1 Side 4 af 72\n5 grundskoler, klasser og lærere, og hovedsagelig to konkurrerende tavler. Jeg har valgt at afgrænse opgaven til 4 klasser (to fra folkeskolen og to fra en privat grundskole) og tre lærere (de to privatskoleklasser havde samme lærer i forskellige fag), som alle befinder sig i hovedstadsregionen. Begge folkeskolerne brugte Smart Board, mens på privatskolen havde de Promethean Activboard. Jeg vil i afsnit 4 opremse i grov træk forskellene mellem de to tavler, men i forhold til pædagogikken vil tavlerne, hvor ikke andet nævnes, betragtes som ens. 3. Opgavens opbygning Opgaven er bygget op på følgende vis: Efter en kort og indledende beskrivelse af de to tavler og deres tilhørende software, beskriver jeg, hvordan mennesker lærer med udgangspunkt i narrativitet, konstruktivisme, kollaborativ, situeret læring og multiintelligenser. Målet med dette er at nå frem til en sammenfatning af disse teorier, som jeg kan bruge som grundlag for en analyse af tavlernes anvendelse og eventuelle fordele. En vigtig del af opgaven er undersøgelsen af praksis i grundskolen. Jeg vil forklare hvordan jeg, inspireret af antropologi, interviewteknik og mit eget syn på læring, har observeret 4 forskellige klasser, og bagefter, med udgangspunkt i mine observationer, har interviewet de involverede lærere. Disse observationer og interviews vil jeg så analysere ud fra læringsteorierne, for hvis der er pædagogiske grunde til at anvende interaktive tavler, så burde de blive synlige i en analyse. Herefter vil jeg konkludere med et bud på et svar på min problemformulering, samt inddrage konklusionerne fra andre undersøgelser af interaktive tavler, og til sidst vil jeg perspektivere over processen og påpege muligheder for videre undersøgelser. 4. Hvad er en interaktiv tavle? En interaktiv tavle er et stort hvidt lærred som man kan skrive på ved hjælp af elektronik. Der er flere forskellige slags interaktive tavler på markedet i Danmark, hvoraf to af de mest populære er Smart Board og Activboard. Smart Board er fremstillet af Smart Technologies, et canadisk firma. En Smart Board består af en digital projektor som lyser på en hvid, trykfølsom lærred, typisk i størrelse 64 eller 77. Lærredet, eller tavlen, er forbundet til en computer, som via producentens software og en USB-forbindelse kan registrere bevægelser i et redskab, der rører tavlen, for eksempel en finger eller en af de medfølgende penne. Således virker det som om en person kan tegne på tavlen, da computeren laver streger efter redskabets bevægelser. Der følger fire penne, som kan skrive i forskellige farver på tavlen, en tavlevisker samt software, der koordinerer tavlen, bevægelserne og computeren, og som gør det muligt at gemme sine håndskrevne notater direkte ind den fil, der var på tavlen. Activboard er fremstillet af det britiske Promethean. Tavlen ligner Smart Board, bortset fra, at der kun er én pen, som registreres af tavlen via dens magnethoved. Der flyder på skærmen en værktøjspalet, som giver adgang til de forskellige funktioner såsom stregernes farver, viskelæderet, og markøren. Side 5 af 72\n6 Selv om de to producenters tavler er lidt forskellige så ligner de hinanden på de fleste punkter, også i forhold til de muligheder softwaren giver. Jeg har således valgt senere i opgaven kun at beskrive én af producenternes tavler mere indgående, og valget er så faldet på Smart Board. Der er ingen dybere begrundelse for dette ud over, at der er muligt at downloade Smart Board software over internettet, hvilket har givet mig mulighed for at studere den lidt nærmere. Intet i mine observationer eller efterfølgende samtaler har tydet på, at der er afgørende forskelle på de to slags tavler, hverken i forhold til softwarens betjening eller dens muligheder. 5. Hvordan lærer mennesker? I de følgende afsnit vil jeg præsentere forskellige teorier om, hvordan mennesker lærer. Min hensigt med afsnittet er at kunne påpege adfærd, som kan tyde på at læring foregår, som så kan danne udgangspunkt for min undersøgelse. Jeg er blevet meget inspireret af Bruners 2 teorier omkring narrativitet, og har valgt at tage udgangspunkt i hans teorier om læring og kognitiv udvikling, og den rolle, som narrativitet spiller. 5.1 Narrativitet Når jeg tager udgangspunkt i Bruners teori om den rolle narrativitet spiller i kognitiv udvikling og forståelse, er det fordi jeg mener, at denne teori kan betragtes som et fundament for flere af de andre teorier jeg senere vil inddrage. Bruner bygger sin teori på arbejde indenfor antropologi, psykologi, sprogforskning, filosofi og historie, og kan ses som et opgør med det, at betragte mennesket som en maskine eller en kompliceret computer 3. Dette var blandt andre Bruner uenig i, for et menneske er født ind i en kultur, og det er kulturen, der skiller os som art, og kulturen som guider vores gerninger og tankeprocesser. Han skriver, "Skillelinien i menneskets udvikling blev krydset, da kulturen blev den bestemmende faktor i vores tankers udformning." 4 Mennesket er "et ufærdigt dyr, som færdiggøres gennem kultur" 5 Bevægegrundene bag vores adfærd er ikke biologiske, men er forårsaget af en kultur, og en søgen efter mening indenfor en kultur. 6 For Bruner er "Folkepsykologi" afgørende for forståelsen af mennesker. Han beskriver det som "kulturens redegørelse for, hvorfor folk er, som de er" 7. Folkepsykologi er mindre optaget af adfærd, end af handling, især optaget af situeret handling (situated action), hvilket vil sige en handling situeret i en kultur 8. Mennesket er 2 Bruner, Jerome S (1990): Acts of Meaning : Harvard 3 ibid, s3 4 ibid, s11, min oversættelse 5 ibid, s12, min oversættelse 6 ibid, s20 7 ibid, s13, min oversættelse 8 ibid, s19 Side 6 af 72\n7 født ind i en allerede eksisterende kultur, og bliver en del af den ved interaktion med den. 9 Det kan være svært at forstå andres kulturer, hvis de har andre regler, normer og erfaringer. 10 Dette kan være en begrundelse for det fænomen, jeg møder blandt nogle elever, hvor deres forældre undskylder deres barns vanskeligheder med matematik, fordi forældrene selv synes matematik er svært. Har de mon givet deres opfattelse videre til barnet? Kernen i folkepsykologi er fortællingen. Mennesket forstår sin verden gennem fortællinger, historier, narrativitet. Bruner omtaler 3 "domæner": 1. individet (den indre verden, egne erfaringer, meninger.) Her er man på en eller anden måde selv herre over tanker og handlinger. 2. overlapningen Her kan opstå fortællinger 3. Kulturen Udenfor individets kontrol Folkepsykologi sammenfatter ikke blot hvordan kulturen er, men hvordan den skulle være. Det er kun når tingene ikke er, som de skulle være, at narrativitet (fortællinger) opstår. 11 Dette kan gå begge veje (både samfundet i forhold til individet, for eksempel i et fælles forsøg på at forstå en forbryder, og individets i forhold til samfundsnormer, for eksempel undskyldningen Jeg kom for sent til timen fordi ). Narrativitet opstår i spændingsfeltet mellem den enkeltes tanker og handlinger, og den omgivende kulturs. Det er et link mellem det almindelige og det ualmindelige. 12 Man opfører sig anderledes hos tandlægen end på biblioteket. Mennesker bemærker det usædvanlige i en given situation. Kun når der sker noget uventet, spørger man hvorfor 13. Man vil prøve at forstå ved hjælp af en fortælling (Måske kom han for sent fordi ). 9 ibid, s34 10 ibid 11 ibid, s39 12 ibid s47 13 ibid s 48 Side 7 af 72\n8 Fortællingens funktion er derved at give en gyldig forklaring (en mening) til en kulturelt afvigende handling eller væremåde. En fortælling vil bestå af noget dramatik; et subjekt, en mission, et mål, en setting, et instrument og trouble, som er ubalance mellem to eller flere af de andre dele 14. Erfaringer lagres narrativt i skemaer 15 (kaldes framing ), hvis de skal huskes, således at en forståelse af verdenen og sig selv konstrueres. Dette kan sammenflettes med Piagets kognitive udviklingsteori, som omtales senere. Vores erfaringer er dog i høj grad sociale. HVAD vi erfarer & HVORDAN vi erfarer det, er påvirket af dybtliggende og narrativt organiserede opfattelser af folkepsykologi, men også af historisk forankret institutioner, som en kultur udbygger for at støtte og forstærke dem 16. Her undrer jeg mig over et fænomen som udenadslære. Dette har ikke nogen narrativ form, men alligevel kan for eksempel (de matematiske gange-) tabeller ligge dybt i folk, som først har øvet sig på dem. Jeg vil tro at dette har forbindelse med tabellens rytmiske opbygning samt en behavioristisk positiv forstærkning. Jeg ved ikke om man kan sige, at man har forstået tabeller, på samme måde som man næppe kan sige, at man har forstået sin adresse eller telefonnummer. Men alligevel kan man huske dem, fordi det er nyttig at kunne, og deri må motivationen ligge. Dette kunne også understøttes af Bruners forklaring af, hvordan vi lærer grammatik, gennem øvelse og behov 17. Efter at børn har lært at tale, indgår følgende elementer i læringsprocessen: menneskelig aktion og dens resultater, og menneskelig interaktion 18 det usædvanlige den lineære fremgang, for eksempel kronologisk, eller subjekt-udsagnsord-objekt at udtrykke følelser (at græde, stress, og lign) dvs. ikke-sproglige udtryk Disse 4 aspekter af læring forstås lettest af barnet i en fortælling, og gør det muligt at forklare emner, selv om barnet ifølge Piaget skulle være for ungt til at forstå 19. Bruner bruger selv begrebet scaffolding til at beskrive forholdet mellem en rettet og understøttende person, og en anden, der søger 20. Hermansen (1996) kæder begrebet til Vygotskijs nærmeste udviklingszone. Scaffolding kan beskrives som en tilrettelæggelse af omstændigheder mellem den søgendes udgangspunkt og målet, sådan at den søgende kan hjælpes til nye højder i kunnen eller færdigheder, for til sidst at blive selvstændig. Hvis den nærmeste udviklingszone var en bakke, vil scaffolding være en sti op ad den. 14 ibid s50 15 ibid, s56 16 ibid, s57 17 ibid s76 18 ibid s78 19 ibid, s80 20 Hermansen, Mads (1996): Læringens Univers: Klim, s66 Side 8 af 72\n9 De fire førnævnte elementer i læringsprocessen medvirker alt sammen til en parathed for læring gennem kultur 21. Småbørn bliver bombarderet med disse kulturelle fortællinger og fortælleformer, hovedsageligt fra deres nærmest familie 22, og allerede fra en tidlig alder begynder børn selv at opdigte fortællinger, for at bearbejde og lagre deres erfaringer. 23 Til dette vil jeg tilføje Tom Schwartz s argument 24. Gennem sine undersøgelser af distribueret kognition påpeger han, at forskellige grupperinger (baseret på for eksempel forskellige generationer, former for arbejde, sociale klasser, religioner, og så videre) har hver deres kultur, og at individet, som er en del af flere forskellige grupperinger, får herved en unik egen kultur med elementer fra alle grupperinger således, at individet kan fungere i flere forskellige sammenhæng. En lignende opfattelse af kultur kan jeg ikke finde hos Bruner, men samtidig finder jeg det indlysende. Jeg er som indvandrer medlem af to forskellige sproglige og kulturelle grupperinger, og jeg kommer nogle gange ud for misforståelser. Et eksempel kan være, at i den engelske kulturelle kanon er høflighed ( please og sorry ) en vigtig bestanddel, i en hel anden grad end i Danmark, og min engelske venner og familie har nogle gange skullet minde mig om dette! 5.2 Piagets kognitive udviklingsteori Enhver lærer uddannet de sidste mange årtier har beskæftiget sig med Piagets teori. Centralt for forståelsen er hans begreber assimilation og akkommodation 25. Piaget forestiller sig, at vores forståelse hænger sammen i skemaer. Forståelse er en bearbejdning af vores erfaringer, i en konstant, dynamisk stræben mod homeostase, ligevægt mellem individet og omgivelserne. For Piaget er denne stræben den motiverende faktor. Hver gang vi erfarer noget nyt som ændrer vores forståelse, sker det enten ved assimilation eller akkommodation. Assimilation er en forståelse, der kan indgå i vores nuværende skemaer. Akkommodation derimod ændrer på vores forståelse af vores verden, og kræver derved en ombygning af et eller flere skemaer. Dette kan have forbindelse til noget, der mislykkes. Et ordsprog siger at man lærer af sine fejl. Dette udtryk kunne godt være en beskrivelse af akkommodation. En sådan erfaring, hvis det skal indgå i skemadannelse, kræver at man standser op, tænker sig om, og konstruerer dele af sine skemaer på ny. Men både assimilation og akkommodation, da de begge forudsætter eksisterende skemaer, kan kun træde i kraft hvis det pågældende individ har et skema, det kan klæbe den nye forståelse på. Hvis jeg for eksempel forklarer min 4-årige datter om atomfysik og kvantemekanik som om hun var en 17-årige gymnasieelev, ville hun ikke lære om atomfysik, da hendes skemaer mangler mange mellemled. Jeg kunne, vil jeg mene, 21 Bruner (1990), s ibid, s ibid, s81-2 m. fl. 24 Cole, Michael og Engeström, Yrjö (1993): Distributed Cognitions (red: Gavriel Salomon): Cambridge University Press, s15 25 Hermansen, Mads (1996): Læringens Univers: Klim, s45 Side 9 af 72\n10 derimod godt komme noget af vejen ved at begynde at tale om små ting hun kan se (for eksempel lus) og arbejde derfra og ned i størrelse, pakket ind i en fortælling. Men det er ikke sikkert, at det vil lykkes, for ifølge Piaget kan menneskets kognitive udvikling deles i fire stadier, hvor abstrakt tænkning, hvilket kvantemekanik på et tidspunkt vil kræve, tilhører det sidste formelt operationelle stadie 26. Piaget knytter disse stadier til bestemte aldre, og selv om jeg helst vil betragte disse aldre som vejledende, er det vigtigt at referere til et par af dem, nemlig dem som omhandler skoleårene. Disse to stadier, de to sidste, hedder den konkret operationelle og den formelt operationelle periode. Den konkrete operationelle periode begynder omkring syv år, og strækker sig til cirka elleve år, hvorefter individet glider over i den formelt operationelle periode. I den konkrete operationelle periode begynder barnet at kunne tænke logisk og formelt, men endnu knyttet til det konkrete billede. Barnet kan systematisere sin verden ved hjælp af klassificering og ordning af objekter i klasser og hierarkier. Barnet kan ræsonnere over årsag-virkning, dog helst i konkrete situationer. I den sidste formelt operationelle periode fra cirka elleve år kan individet løsrive sig fra konkrete situationer og objekter, og kan tænke symbolsk og formelt logisk. Kombinationstænkning og hypotetisk deduktiv tænkning er kendetegnende for perioden, og udvikles over årene. Individet er i denne periode i stand til at decentrere sin synsvinkel frem for at tænke egocentrisk Forbehold overfor Piagets kognitive udviklingsteori Piagets teori har modtaget en del kritik på forskellige områder 28, blandt andre af Vygotskij, da Piagets teorier er baseret på observation af schweiziske mellemklassebørn, og således er låst fast i en bestemt kultur, uden at der lægges vægt på dennes betydning. Andre studier 29 viser at kulturen har en stor betydning for udviklingen, og, for eksempel, at nogle mindre privilegerede børn aldrig når til den formelt operationelle periode. Også barnets egocentriske adfærd har andre forskere 30 stillet spørgsmål ved, og fundet, at i den rette, for barnet meningsfulde, situation kan et barn sagtens decentrere sit synsvinkel. Men uanset disse kritikpunkter, som hovedsagelig går på Piagets overgangsaldere mellem stadierne, er de grundlæggende tanker om assimilation og akkommodation stadigvæk brugbare, når blot man er på vagt over for at sætte børn i bås blot på grund af deres alder og uden hensyn til de kulturer, barnet færdes i. 26 ibid, s47 27 ibid. 28 Jerlang, Esben (1986): Udviklingspsykologiske teorier en introduktion: Munksgaard, s ibid, s Donaldson, 1982, ibid. Side 10 af 72\n11 Jeg er også klar over at andre, blandt andet Bruner 31, har opstillet andre sammenlignelige kognitive udviklingsteorier, men som Hermansen skriver 32, er Piaget og Bruner på afgørende punkter enige. 5.4 Situeret læring Lave og Wengers teorier omkring læring styrer bevidst udenom skolesystemet 33 og tager udgangspunkt i praksisfællesskaber og blandt andet mesterlære i præindustrielle lande. Når jeg på trods af, at jeg undersøger grundskoler, inkluderer teorierne her, er det i mindre grad på grund af den positive modtagelse deres teorier har fået her i Danmark, og i højere grad på grund af deres begreb Legitim perifer deltagelse. Lave og Wenger siger Vi skal derfor understrege, at legitim perifer deltagelse som sådan ikke er en pædagogisk form og langt mindre en pædagogisk strategi eller undervisningsteknik 34. Hvad er det så? Traditionelt opfattes læring som noget der foregår i et eller andet omfang i hovedet på et individ. Men Lave og Wenger vælger at formulere det meget anderledes. De opfatter læring som deltagelse i praksisfællesskaber 35, og derved flytter de lærings fokus væk fra den enkelte og hen mod fællesskabet. De skriver, Begrebet deltagelse opløser således dikotomierne mellem intellektuel og legemliggjort virksomhed, mellem eftertanke og engagement, mellem abstraktion og erfaring: Personer, handlinger og verden er med i al tænkning, tale, indsigt og læring. 36 Legitim perifer deltagelse drejer sig om hvordan en nytilkommende agerer i en læringsproces, og også en oplæringsproces, i forhold til en gruppe. Gruppen er fælles om noget, for eksempel en opgave eller en interesse, som det nye medlem gerne vil lære, eller måske skal læres op i. Jeg er ikke sikker på Lave og Wengers opfattelse af motivationen her. De synes ikke at tage stilling til den nyes motivation, men man kan måske tænke sig frem til, at et nyt medlem, uden motivationen for at blive en fuld medlem af gruppen, i virkeligheden måske slet ikke er med i gruppen. Lave og Wenger opfatter deltagelsen i praksisfællesskabet som en rejse fra kanten til midten, eller om de udtrykker det, fra Legitim Perifer Deltagelse til fuld deltagelse. For at læring kan finde sted skal alle tre krav opfyldes. Der skal være adgang til at deltage (og derved legitim ), der skal være en meningsfuld deltagelse i den opgave/interesse gruppe er fælles om (og derved deltagelse ), og der skal være mulighed for at lære fra andre uden at være på erfarings- og kunnensmæssig højde med dem ( perifer ) Hermansen, Mads (1996): Læringens Univers: Klim, s ibid, s50 33 Lave, Jean og Wenger, Etienne (2003): Situeret Læring: Hans Reitzels Forlag (efter Situated Learning. Legitimate Peripheral Participation, 1991), s40 34 ibid, s Dirckinck-Holmfeld, Lone (2002): CSCL Computer Supported Collaborative Learning Projektpædagogiske læringsformer i virtuelle omgivelser : s.3 36 Lave, Jean og Wenger, Etienne (2003), s48 37 ibid, s88 Side 11 af 72\n12 Praksisfællesskaber (communities of practice) er grupper, der er fælles om enten en opgave eller en interesse. Et individ er medlem af flere forskellige praksisfællesskaber, og hvor langt han eller hun har bevæget sig fra legitim perifer deltagelse til fuld deltagelse er forskelligt fra gruppe til gruppe. 5.5 Multiintelligenser Howard Gardners teori om multiple intelligence 38 (multiintelligenser, eller blot MI) har vundet indpas i mange skoler verden over, også i Danmark. Teorien er et opgør med den traditionelle opfattelse af intelligens, som nøglen til succes i problemløsning 39, og mere specifikt et opgør med den opfattelse, som også i Danmark vinder indflydelse, at man kan teste intelligens ved hjælp af regelmæssige papir og blyant tests. Gardner stiller alternative definitioner for intelligens op, som giver en bredere opfattelse af begrebet. Han mener at mennesker er skabt med biologiske links til forskellige intelligenser. 40 Også Gardner inddrager kulturen når han beskriver ikke blot intelligens, men en intelligens som omfattende evnen til at løse problemer eller fremstille produkter, som har betydning eller værdi i en bestemt kulturel sammenhæng eller fællesskab 41. I Gardners søgen efter andre måder at definere intelligens på end den traditionelle, kigger han på mange forskellige studier af både almindeligt begavede mennesker og dem med særlige evner eller behov. Han identificerer en intelligens som besiddende en kerneoperation eller -operationssæt, som kan aktiveres af bestemte stimuleringer. Den må også være tilbøjelig til at kunne udtrykkes i symboler. Dette ligger Gardner megen vægt på, og siger, at selv om det måske er muligt for en intelligens at udvikle sig uden en tilhørende symbolsæt, er det muligvis en menneskelig egenskab at vi drages af sådan måde at udtrykke sig på. 42 På baggrund af Gardners analyser opstillede han oprindelig syv forskellige former for intelligens[rs1]: Musikalsk Evner til at opfatte, skelne, transformere og udtrykke musikalske former Krops-kinæstetisk Evner til at bruge hele kroppen. Denne intelligens inkluderer specifikke fysiske færdigheder så som koordination, balance, behændighed, styrke, fleksibilitet og hurtighed, såvel som dybdesensible, taktile, og koordinationsevner. 38 Gardner, Howard (1993): Multiple Intelligences, the theory in practice: Basic Books 39 ibid, s14 40 ibid, s16 41 ibid, s15 42 ibid, s16 43 Armstrong, Thomas (1994): Mange intelligenser i klasseværelset: Narayana Press, s11 Side 12 af 72\n13 5.5.3 Logisk-matematisk Evnen til at bruge tal effektivt eller til at ræsonnere. Intelligensen omfatter evner til at gennemskue logiske mønstre og forhold, nogle gange uden at have tænkt dem igennem 44, udsagn og påstande, funktioner og lignende abstraktioner. Den omfatter endvidere evnen til at kategorisere, klassificere, instinktivt at drage slutninger, generaliseringer, udregning og afprøvning af hypoteser Sproglig Evnen til at bruge ord effektivt, såvel mundtligt som skriftligt. Den omfatter både retorik, forklaring og metasprog Spatial Evnen til at orientere sig i en rumlig form, til at navigere, til at genkende objekter og ansigter Interpersonel Evnen til at opfatte og skelne sindsstemninger, intentioner, motivationer og følelser hos andre mennesker Intrapersonel Selvindsigt, og evnen til at handle på en måde, som er tilpasset denne viden. 6. Elementer til brug for analysen I dette afsnit vil jeg forsøge at trække elementer ud af de beskrevne teorier, som jeg senere vil bruge til at undersøge og analysere, hvilke pædagogiske grunde der kan være for at anvende interaktive tavler i undervisningsbrug. Man kan ikke komme ind i hovedet på hverken den enkelte eller på en gruppe, men jeg forventer, at hvis de enkelte elever lærer, vil jeg kunne observere nogle tegn på dette. Jeg har valgt at opstille disse tegn efter teorierne, selv om der i virkeligheden er et samspil mellem dem alle. 6.1 Narrativitet: brug af gruppearbejde omkring tavlen til at fortælle historier frem til en forklaring/forståelse tegn på at noget ikke passer ind i individets forståelse. Dette kunne både have med arbejdet i klassen at gøre, og også med usædvanlig opførelse af tavlen. diskussion enten elev-lærer eller elev-elev omkring et fagligt område, eller måske også omkring funktionen af tavlen eller computeren. den lineære fremgang, enten kronologisk eller ved en logisk opbygget sproglig fremgang. ikke-sproglige udtryk 44 Gardner, s.20 Side 13 af 72\n14 6.2 Piagistiske kognitive udvikling observeret tegn på akkommodation. Dette kunne sandsynligvis være, at eleven er nødt til at standse mentalt op, eller komme med tilsagn, så som Nu har jeg det! og lignende. observeret tegn på assimilation. Dette kunne være, at eleven udbygger et eksisterende skema ved hjælp af klassekammerater eller lærerens vejledning. 6.3 Situeret læring tegn på, at en eller flere af eleverne i periferien tager mere aktivt del i timen. anvendelse af gruppearbejde i timerne, faciliteret af den interaktive tavle. identifikation af praksisfællesskaber, og legitime perifere deltagere 6.4 Multiintelligenser Anvendelser af forskellige undervisningsformer Eksempler på begivenheder, episoder, fremgangsmåder eller objekter, som appellerer til forskellige intelligenser. Et problem med min fremgangsmåde kan være manglen af en kontrolgruppe af elever, der gennemgår samme teori uden en interaktiv tavle. Men dette anser jeg ikke for at være et stort problem, da jeg ikke forsøge at tilbagevise en hypotese, men mere at få svar på, om interaktive tavler (også) kan fremme læring, uanset hvor effektiv eller ej, at andre redskaber kan være. Et andet problem er at kunne afgøre, om klassens tavle har fremmet læringen, eller om det skyldes andre faktorer, for eksempel lærerens indsats, eller lokalets indeklima. 7. Præsentation af Smart Board og Smart Notebook Smart Board, fremstillet af Smart Technologies i Canada, er, som før nævnt, et eksempel på en interaktiv tavle. Selve tavlen, som er hvid, er trykfølsom. Den er forbundet til en computer via et USB kabel, og computeren er yderligere forbundet til projektoren og et sæt højttaler. Det medfølgende software sørger for at fortolke de tryk, tavlen mærker, og gøre dem til synlige streger, som så vises på tavlen via projektoren. Selv om processen nok er lidt kompliceret, virker det ukompliceret for brugeren. Brugeren tegner på tavlen, og der kommer en streg. Brugeren kan vælge mellem fire forskellige penne, som skriver med hver deres farve, og en udvisker, som kan slette stregerne. Når brugeren løfter pennen fra tavlen, opfatter computeren den streg som færdig, og derefter betragter den stregen som et selvstændigt element på tavlen. Dette betyder, at man kan, med for eksempel sin finger, trykke én gang på stregen på tavlen, hvorefter den er markeret, og kan flyttes, forstørres eller formindskes på samme måde som et stykke clipart. 7.1 Smart Notebook Dog skal det siges, at oplevelsen er bedst når man bruger producentens Smart Notebook software (se eventuelt skærmbilledet i Bilag 1 på side 29). Selv om den nyeste udgave er lidt mere fleksibel med hensyn til integration med andre applikationer, herunder dele af Side 14 af 72\n15 Microsofts Office-pakke, oplever man i flere af de ældre versioner, som typisk er i brug i skolerne, at det, man skriver med pennene i andre programmer end Smart Notebook bliver væk, hvis man ruller op eller ned ad siden, eller skifter frem og tilbage mellem to sider (se eventuelt mine observationer i Bilag 3 ). Når Smart Notebook er startet op, består den umiddelbart af en meget stor hvid overflade, hvor man kan skrive, enten med sin finger og pennene hvis man står ved tavlen, eller med musen (hvis man for eksempel forbereder sig derhjemme). Foroven er der en enkel værktøjslinie, som gør det muligt at redigere i det, man har lavet eller vil lave. Værktøjslinien gør det enkelt at vælge elementer, at skifte farver på de 4 penne, at tegne med forskellige kreative streger, for eksempel smileys eller stjerner, at tegne diverse pile eller figurer såsom cirkler og kvadrater, og at redigere i egenskaberne på disse. Der er også en tekstfunktion, hvis man vil skrive med tastatur. Softwaren indeholder også en tekstgenkendelsesfunktion, som gør det muligt at omdanne håndskrevne tekst til trykte bogstaver, og som er ganske fleksibel. Dog understøtter den endnu ikke de danske æ, ø, og å. Der er også mulighed for at indhente skærmbilleder fra andre programmer. Dette foregår ved hjælp af et lille capture værktøj på næsten samme måde som med Adobes gratis og meget udbredte Acrobat Reader. Hvis man har arbejdet med Windows-applikationer før, er Smart Notebook rimelig intuitivt. Ikonerne er store, logiske og enten genkendelige eller intuitive. På denne måde kan selve betjeningen af Smart Board hurtigt komme til at blive det, som Polyani 45 betegner som tavs viden. Der mangler en tool tip funktion, hvor der popper en lille beskrivelse af knappen op, når musen hviler over den, men begrundelsen er sikkert fordi Smart Notebook primært er beregnet til afvikling på Smart Board, hvor man det ikke giver nogen mening at hvile fingeren tæt ved tavlen, da tavlen er trykfølsom! Ned ad højre side er der faner, der giver adgang til flere funktioner, og nogle gange vil et valg foretaget på det hvide skriveflade medføre, at en bestemt fane viser sig øverst, for eksempel når man vil ændre egenskaber på et element. En er fanerne hedder Galleri, og bag den gemmer der sig en mængde sider, man kan inddrage i forberedelsen og timerne. De dækker mange forskellige faglige emner indenfor blandet andet almindelig skolefag, Galleriet giver også mulighed for at søge videre efter flere sider, hvis man har en internetopkobling. Galleriet gør det således muligt at forberede forløb inden lektionen, men giver selvfølgelig også den mulighed, at man kan trække et emne direkte ind i undervisningen, når lejligheden byder sig. Smart Notebook kaldes af producenten for collaborative learning software Nielsen, Janni (1994): Brikker til Psykologien (af Mogens Brørup m.fl.): Gyldendal, s Under startup kommer en splash screen, som fortæller os det! Side 15 af 72\n16 8. Metode 8.1 Strukturering af egne undersøgelser Mine undersøgelser har været kvalitative, og har taget form af en til to lektioner som observant, med efterfølgende halvstrukturerede livsverdensinterview med den involverede lærer. Jeg havde håbet på at kunne interviewe nogle af eleverne også, men det har ikke været muligt. Mine undersøgelser er foretaget på tre forskellige dage og tre forskellige steder. Kvinde 1 (K1) arbejder i en folkeskole i hovedstatsområdet. Hun er omkring 40 år gammel, og underviste i de timer, jeg observerede, i tysk med en 8.kl på 16 elever (Se observationerne i Bilag 3 på side 32 og en meningskondensering af interviewet i Bilag 4 på side 35). Kvinde 2 (K2) arbejder i en folkeskole i Nordsjælland. Hun er sidste i 50 erne og underviste i dansk i den 3.kl på 20 elever, som hun også er klasselærer for (Se observationerne i Bilag 5 på side 38 og en meningskondensering af interviewet i Bilag 6 på side 41). Mand 1 (M1) underviste i dansk i en 4. kl. og tysk i en 6. kl. på en privatskole syd for København. Han er ca. 30 år (Se observationerne i Bilag 7 på side 45 og Bilag 8 på side 49 og en meningskondensering af interviewet i Bilag 9 på side 51). I alle tilfælde fik lærerne en orientering om hvorfor jeg gerne vil besøge dem, og hvad mine efterfølgende interviewspørgsmål overordnede vil kredse om. Lærerne er ikke helt tilfældigt udvalgt, men er for K1 og K2s vedkommende forslået af skolernes IT vejledere, og i M1s tilfælde foreslået af skolelederen. Jeg forventede derfor, at deres holdninger til interaktive tavler er positive, og sandsynligvis også mere positive end gennemsnittet på deres respektive skoler. Dette anser jeg hovedsageligt som en fordel i forhold til at få svar på min problemformulering, da lærernes positive indstillinger vil betyde at de bruger tavlerne oftere og derved har flere erfaringer med dem. 8.2 Observationer Min status som observant vil Walsh 47 beskrive som participant as observer, hvilket vil sige, at jeg hverken var usynlig observant eller fuld deltager i klassens arbejde. I forhold til lærerne gjorde jeg det klart i en samtale et par dage inden jeg skulle komme, at jeg var interesseret i at se, hvordan den interaktive tavle blev brugt. Jeg understregede, at mine observationer kun ville blive brugt til min opgave, at lærerne vil optræde anonymt i opgaven og at jeg ikke forventede at lærerne stillede noget usædvanligt op. Jeg ville bare gerne observere, hvordan tavlen blev brugt, og skrive noter derom. Dog viste det sig, at K2 delvist havde tilrettelagt sin undervisning, så at hendes klasse også kunne vise nogle af de ting de ellers havde lavet på computer. K2 inddrog mig også i lektionen en enkelt gang, da hun ville lave noget, hun ikke var så rutineret i. Men i det store hele var jeg i alle klasserne i forhold til timen passiv, og ingen af eleverne henvendte sig på noget tidspunkt til mig. 47 Walsh, David (1998): Researching Society and Culture (red. Clive Seale) Kap. 17. Doing Ethnography: Sage Publications Side 16 af 72\n17 I forhold til eleverne forklarede jeg kort i begyndelsen af timen hvem jeg var, og at jeg var der kun for at se den interaktive tavle, og ikke for at vurdere eleverne. Dette er på linie med Hammersley og Atkinsons anbefalinger 48, hvor de skriver at man ikke skal føre folk bag lyset, men samtidig kan det være uhensigtsmæssig at forklare hele målet med besøget. Eleverne i alle klasserne accepterede tilsyneladende min tilstedeværelse, og jeg sad i alle tilfælde bagerst i klasselokalet halvgemt bag nogle hylder, og forholdt mig i ro. Walsh mener at den mest givtige rolle for en observant er som marginal native 49, en tilstand, der undgår fuld deltagelse, men samtidig lader observanten forstår de kulturelle hensigter af dem, han observerer. Jeg vil påstå, at mit kendskab til undervisning i folkeskolen gav mig en insider-viden og forståelse, som tangerer denne ønskede tilstand. 8.3 Interviews De interviews, jeg foretog med lærerne fandt sted i forlængelse af deres timer med den observerede klasse, og tog form af et kvalitativt forskningsinterview, af Kvale kaldet det halvstrukturede livsverdensinterview 50. Begrundelsen for dette var et ønske om, at lærerne kunne nuancere deres svar 51. Hjemmefra havde jeg udarbejdet en interviewguide (Bilag 2 på side 30). Denne indeholder indledende formelle spørgsmål om, for eksempel, hvor længe der har været en Smart Board i klassen og lignende. Ellers forsøger den at lede samtalen i en retning, der kunne afdække lærerens syn på, hvordan eleverne lærer, og hvordan Smart Board spiller en rolle i denne læring. Interviewguiden blev ikke brugt slavisk under interviewet, men den gav interviewet en retning. Jeg havde bestræbt mig på at udforme spørgsmålene åbne og uden at være ledende, men jeg fandt i praksis, at det var svært ikke at afvige indimellem, og ligeledes svært at undgå at pakke spørgsmålene ind, så de blev lidt ledende. Svar fra ikke-trænede personer til ledende spørgsmål kan let være ugyldige 52. Dog havde jeg ikke fornemmelse af, at interviewpersonerne blot snakkede mig efter munden. Tværtimod, svarede de velovervejede, især i kraft af, at de ikke på forhånd havde forberedt deres svar. Selv om det ikke er udpenslet i interviewguiden havde jeg i hovedet under udformningen læringsteorierne om narrativitet, kognitiv udvikling, legitim perifer deltager og multiintelligenser. Et eksempel i forhold til legitim perifer deltagelse er spørgsmål 19, som lyder Hvordan har du bemærket, at eleverne har taget imod smart board? For eksempel, er nogle mere aktive, osv? Jeg udformede guiden i temaer 53, omhandlende henholdsvis formaliteter, praktisk brug, lærernes undervisning, elevernes læring, og muligheder for forbedringer af de interaktive tavler. 48 ibid, s ibid, s Kvale, Steinar (2004): InterView En introduktion til det kvalitative forskningsinterview. København: Hans Reizels Forlag, s19 51 ibid, s43 52 ibid,s ibid, s134 Side 17 af 72\n18 For bedre at kunne huske interviewet bagefter, og for at undgå at skulle føre notater undervejs, havde jeg i forvejen bedt om lov til at optage interviewet på computer. Under briefingen 54 inden interviewet forklarede jeg generelt, hvad spørgsmålene i min interviewguide gik ud på, og lærerne fik tilbud om at kigge dem hurtigt igennem. Under interviewet forsøgte jeg at leve op til kvalitetskriterierne 55 (at være velinformeret, struktureret, klar, venlig, sensitiv, åben styrende, kritisk, at huske, og at være fortolkende). Under bearbejdning af de optagede interviews har jeg bevidst styret udenom en ren transskribering af interviewene af to grunde: for det første, at selv to transskriberinger af samme interview kan give forskelle 56, eller med andre ord, at fejl kan snige sig ind, og for det andet, fordi en transskribering af selv et kort interview producerer mængder af tekst, der kan være svært at danne et overblik over. Derfor har jeg valgt at vedlægge interviewene i deres fulde længde på en CD, og ellers at lave i Bilag 4, Bilag 6 og Bilag 9 en skriftlig meningskondensering 57 af samtalerne. 8.4 Validiteten af undersøgelsen Der er grunde til at være påpasselig, når man, som jeg har gjort, vælger at opbygge en analyse på egne observationer og interviews, da hele processen let kunne ende som ensidig subjektivitet 58. Jeg arbejder alene, og enerådigt indsamler oplysningerne, og enerådigt analyserer disse oplysninger. Jeg har forsøgt at forholde mig objektivt under hele processen ved ikke at have forudfattede meninger om de pædagogiske begrundelser for at anvende interaktive tavler, ved at stille åbne interviewspørgsmål, ved at stille opklarende spørgsmål efter behov, ved bevist ikke at forsøge at fortolke udsagn under meningskondenseringen af interviewene, og ved senere at inddrage og sammenligne andres forskningsresultater med mine egne. For at opnå transparens 59 i forhold til interviewene vedlægges de i deres fulde længde på en CD bagerst i opgaven. 9. En kort præsentation af de observerede lektioner kl tysk med K1 (to lektioner) K1 underviste i en dobbeltlektion en 8.kl i tysk grammatik (Bilag 3 ). Klassen skulle lave sætningsanalyse (kryds-og-boller) for at afgøre, hvilke kasus kendeordene skulle stå i. Lektionen var delt op med cirka 2/3 lærerstyret fællesgennemgang og cirka 1/3 øvelser på papir i par eller enkeltvist. Under fællesgennemgangen var der en høj grad af elevaktivitet ved tavlen, selv om flere af eleverne havde svært ved det faglige stof, hvilket de også gav udtryk for. K1 havde forberedt flere sider af sætninger med trykte bogstaver, som eleverne føjede X og O til med farvepennene. 54 ibid, s ibid, s ibid, s ibid, s ibid, s Dahler Larsen, Peter (2002): At fremstille kvalitative data: Odense Universitetsforlag, s. 80 Side 18 af 72\n19 Elevernes koncentration holdt cirka en halv time, hvilket jeg tillægger et dårligt indeklima. Efter en kort udluftningspause, lidt mere fællesgennemgang og derefter papirøvelser alene eller i par, afsluttede K1 ved at afspille en lyttetekst via Media Player og uddele lektier kl dansk med K2 (to lektioner) K2 (Bilag 5 )instruerede via Smart Board sin danskklasse i at vedhæfte en fil til en , da de skulle sende deres stile til hende elektronisk. Her arbejdede hun sammen med en elev, som hun gav instrukser til. Bagefter viste hun klassen, hvordan en var nået frem. En pige blev bedt om at vise klassen, herunder også mig, sin fotohistorie på tavlen. Den bestod af stillebilleder, tekst, musik og tale sat sammen til en historie. Herefter gik K2 ved hjælp af både trykt tekst og håndskrevne flerfarvede tilføjelser over i en fællesgennemgang af tegnsætning, hvor flere af eleverne var oppe og sætte anførselstegn, punktum, og komma. Eleverne var meget opmærksomme gennem hele dobbelttimen og var ivrige efter at deltage oppe ved tavlen kl i dansk med M1 (to lektioner) M1 (Bilag 7 ) fortsat med et forløb om ordklasser, som han havde flettet sammen med et emne om romerriget, som klassen også i forvejen var i gang med. På tavlen var der mange ord skrevet hulter til bulter omkring en kommode med tre skuffer. De tre skuffer var forsynet med tre skilte, henholdsvis navneord, udsagnsord og tillægsord. Skufferne kunne åbnes ved at trykke på dem. Eleverne fik lov til på skift at komme op til tavlen og vælge at lægge et ord i en skuffe. Der var en ivrig dialog eleverne imellem og mellem eleverne og M1 gennem hele processen. Nogle af ordene skulle duplikeres, da de kunne lægges i flere skuffer. Når øvelsen var færdig viste M1 et kort over romerriget, og eleverne nævnte de moderne lande, som riget omfattede. M1 tegnede disse landes omridser på kortet. Herfra var lektionerne en blanding af indslag og oplæg med spørgsmål fra eleverne om romerriget, af træning i tegnesætning og sætningsanalyse og af elevernes dannelse af meningsfulde og til tider meget lange og komplicerede sætninger (opnået ved at flytte rundt på elementer af sætninger og eventuelt tilføje nogle ord). Til dette havde M1 forberedt cirka tredive sider, de fleste om romerriget, som han skiftede ubesværet imellem, når eleverne eller M1 drog samtalen i en ny retning. Da sætningerne også handler om romerne og var ledsaget af illustrationer fra blandt andet Asterix, virkede det hele som ét sammenhængende emne. At siderne på tavlen holdt samme stil bidrog til denne oplevelse. Eleverne var alle koncentrerede i de første tre kvarter. Derefter svigtede koncentrationen for nogen i korte perioder. Alle eleverne var oppe og skrive mindst én gang på tavlen i løbet af lektionerne kl i tysk med M1 (en lektion) Timen (Bilag 8 ) handlede tilsyneladende om at spise og drikke, men handlede også om træning af akkusativ. M1 havde forberedt flere sider om mad eller restauranter, og det meste af lektionen brugtes på, at eleverne bestilte mad og bordplads ved hjælp af siderne med deres klare illustrationer og trykte ord. Side 19 af 72\n20 De sidste ti minutter brugtes på at aftale grupper for et rollespil, eleverne skulle opføre over emnet, og at lave aftaler inden for grupperne. M1 havde uddelt udskrifter af sine tavlesider til alle til inspiration under gruppearbejdet. Også i denne lektion var eleverne meget koncentrerede, og deltog engageret i at bidrage med sætninger, selv om der var flere, der var usikre. Under interviewet fortalte M1, at det kun var anden lektion med akkusativ, hvilket ville forklare usikkerheden. 10. Hvilke pædagogiske grunde kan der så være til at anvende interaktive tavler i undervisning? For at få svar på min problemformulering har jeg i Bilag 10, og med udgangspunkt i de elementer jeg har valgt at undersøge (se afsnit 6), foretaget en meningskategorisering 60 af både observationerne og interviewene. I afsnit 5 har jeg skrevet om læringsteorierne hver for sig. I virkeligheden er læring lidt mere mudret. Læring foregår både i et individ, og på tværs af individer i et fællesskab eller en kultur. Samtidig med det, er der forskellige læringsstile, hvor individerne reagerer forskelligt til forskellige stimuli. Derfor har jeg, i følgende vurdering af hvorvidt interaktive tavler kan øge muligheder for læring, ikke skrevet fordelene op specifikt under narrativitet, piagistiske kognitiv udvikling, situeret læring og multiintelligenser. Jeg har valgt i stedet for at omtale disse teorier undervejs Pædagogiske fordele ved interaktive tavler I forhold til at danne en narrativ mening er det en fordel, at eleverne kan flytte rundt på usammenhængende elementer og konstruere en meningsfuld sammenhæng. Dette ser vi for eksempel når M1s danskklasse sorterer ord i ordklasser ved hjælp af kommoden. At selve fremgangsmåden er så ubesværet gør, at eleverne og læreren kan koncentrere sig om at diskutere ordene og hvordan de kan bruges. Øvelsen kunne laves med papirlapper i stedet for, men tavlens mulighed for at åbne og lukke skufferne giver mulighed for at filtrere oplysningerne og fokusere på bestemte elementer. Muligheden for at duplikere ordene giver eleverne mulighed for i fællesskab at overveje hvordan et ord kan bruges, og eventuelt fordele det i flere skuffer. Muligheden for at flytte og arrangere elementer ville også stimulere den spatiale, den logisk-matematiske og den krops-kinæstetiske intelligens. Ligeledes er brug af farver, hvilket interaktive tavler gør meget let, en fordel for narrativ forståelse, når man skal arbejde sig frem til en meningsfuld sammenhæng, og er også en stimulering for den spatiale og den logisk-matematiske intelligens. Dette gælder både brug af streger (til at pege på, understrege eller fremhæve) og brug af pennene til at skrive opklarende håndskreven tekst og notater. Dette ser vi eksempelvist når M1 bruger flere forskellige farver til at tegne omridsene af forskellige moderne lande på et kort over romerriget. Stregerne kan skelnes fra hinanden, og de moderne lande står tydeligt frem, selv om de gamle romerske lande står på det oprindelige kort. 60 Kvale, s190 Side 20 af 72