Din brugerguide som Privatleasingkunde. Pas godt på køreglæden - PDF\nDownload "Din brugerguide som Privatleasingkunde. Pas godt på køreglæden"\n1 Din brugerguide som Privatleasingkunde Pas godt på køreglæden\n2 Service og vedligeholdelse Som bruger af leasingbilen er du ansvarlig for, at bilen bliver serviceret og vedligeholdt i henhold til de af fabrikanten anbefalede og foreskrevne retningslinjer. Serviceeftersyn skal ske på autoriserede værksteder eller et anvist værksted for det pågældende bilmærke, og du skal sørge for, at servicehæftet bliver stemplet ved hvert eftersyn. Når du bestiller tid til et serviceeftersyn, skal du informere værkstedet om, at Alm. Brand Leasing ejer bilen. Servicekort Når bilen afleveres på værkstedet, skal du vise dit servicekort. Det sikrer, at vi får en korrekt fakturering og service. Du får servicekortet tilsendt af Alm. Brand Leasing, når din bil bliver leveret. Lånebil v/service Du kan se på dit servicekort, om din aftale indeholder en lånebil. Når du bestiller service hos værkstedet, skal du oplyse, om du ønsker en lånebil, og om det er med i din serviceaftale. Hvis ikke din serviceaftale omfatter en lånebil, skal du selv betale for denne udgift. 2\n3 Dæk og hjulopbevaring Du kan se på dit servicekort, om dæk er omfattet af aftalen. Har du både sommer- og vinterdæk, vil aftalen også indeholde hjulopbevaring og dækskift. På dit servicekort kan du se, hvilken type dæk og hjulopbevaring, der er omfattet af din aftale. Skal dine dæk udskiftes, sker det efter de officielle regler for slid. Den pågældende samarbejdspartner er instrueret om reglerne for, hvornår dækkene kan skiftes. Derfor må der aldrig bestilles dæk og dækskift hos andre leverandører eller forhandlere, medmindre det er specifikt aftalt med Alm. Brand Leasing i det pågældende tilfælde. 3\n4 Brændstofkort Er der et brændstofkort tilknyttet din leasingaftale, vil du modtage kortet, når bilen bliver leveret. Brændstofkortet er direkte knyttet til din bil og kan alene anvendes til påfyldning af brændstof. Hver gang du fylder brændstof på bilen, skal du indtaste kilometerstand på bilen. Ved lånebil indtastes 999. Kortet kan kun bruges i Danmark. Spærring af brændstofkort Hvis du mister dit brændstofkort, skal du straks anmelde det direkte til det pågældende brændstofselskab. Herefter skal du også meddele Alm. Brand Leasing om det bortkomne kort på Vejhjælp Hvis du har brug for vejhjælp, skal du skal som hovedregel kontakte importørens mobilitetsservice. Du kan se kontaktoplysningerne i din servicemappe. Hvis importørens mobilitetsgaranti ikke dækker i den pågældende situation, skal du kontakte SOS Dansk Autohjælp. SOS Dansk Autohjælp Oplys vores kundenummer og bilens reg.nr. og aftalenummer, som du kan finde på dit servicekort. Vores kundenummer:\n6 Glasskader Du kan kontakte følgende for udbedring af stenslag eller udskiftning af bilruden. Carglass Dansk Bilglas Forsikring Hvis uheldet er ude og du får en skade på bilen skal du kontakte dit forsikringsselskab med henblik på at få udbedret skaden. Såfremt bilen bliver totalskadet, skal du også anmelde det til Alm. Brand Leasing. Bliver din bil stjålet, skal du anmelde det til nærmeste Politimyndighed. Alm. Brand Leasing Aftalen indeholder ikke lånebil ved tyveri. I så fald aftales det nærmere med Alm. Brand Leasing. 6\n7 Returnering af bilen Når din leasingkontrakt udløber, skal du returnere bilen til Alm. Brand Leasing. Du vil i god tid forinden modtage et brev med information om de praktiske ting i forbindelse med tilbageleveringen. Det er vigtigt, at du har anmeldt alle forsikringsmæssige skader, inden du returnerer bilen og i givet fald medbringe en skadesanmeldelse. Du skal også sørge for at medbringe alt tilbehør til bilen, eksempelvis to sæt nøgler, service- og instruktionsbøger, tagbøjler, ekstrahjul, aftagelig trækkrog m.m. I øvrigt skal servicekort, brændstofkort og bilens registringsattest del 1, medbringes ved aflevering. Montering af ekstraudstyr Ønsker du for egen regning at montere ekstraudstyr, skal du først indhente skriftlig accept fra Alm. Brand Leasing. Kan udstyret ikke fjernes uden, at det kan ses i form af mærker eller huller, vil en accept fra Alm. Brand Leasing altid forudsætte, at du lader udstyret sidde ved aflevering af bilen. Vejhjælp i udlandet Kontakt SOS International Kørsel i udlandet Ved kørsel i udlandet skal du huske følgende: Del 1 af registreringsattesten, som er sendt til dig umiddelbart efter, at bilen blev leveret. Rødt forsikringskort, hvis du skal køre i EU. Kan hentes på Grønt forsikringskort, hvis du skal køre uden for EU. Kan hentes hos dit forsikringsselskab eller på forsikringsselskabets hjemmeside. 7\n8 Siden 1792 Kontaktinformation Hovednummer Support og administration Teknisk afdeling Mail Web almbrandleasing.dk B510p x.xxx Leasing Alm. Brand Leasing A/S Midtermolen København Ø 8


»Jeg kunne godt tænke mig, at folk ikke kun ser mig som en billig luder, jeg er også en mor« | Information\n»I de første år af min egen barndom voksede jeg op med både min mor og min far på Amager. Min far havde et markisefirma, og han var faktisk den første, der lavede markiser. Både til Rio Bravo og Rimini. En dag solgte mine forældre huset og alle møblerne og købte i stedet en stor båd, fordi vi skulle sejle jorden rundt.«\n»Men så blev min mor forelsket i Jens, som arbejdede for min far, og min mor gik fra min far kort tid før, vi skulle ud at sejle. Min storesøster flyttede med min mor og Jens, og jeg blev hos min far. Jeg kom aldrig i skole, og der var nye damer og værtshuse hele tiden, så jeg røg på institution, og det gjorde min søster også. Jeg flyttede i min egen lejlighed som 15-årig, efter min søster døde af en overdosis inde i Abel Cathrines Gade på Vesterbro. Min far blev anholdt for mord, så ham så jeg ikke så meget til, andet end hvis jeg tog til Horserød og besøgte ham. Han havde banket en mand ihjel ude på Islands Brygge. Det gav fem år.«\n»Jeg startede i branchen, da jeg var 18 år. Jeg skulle til Jamaica med min veninde, men vi havde ikke pengene. Hun havde fundet en annonce i Ekstra Bladet, hvor et bordel i Næstved søgte piger, og hun spurgte, om jeg ikke ville tage med.«\n»’Jo, det kunne jeg da godt,’ sagde jeg, og så kørte vi til bordellet.«\n»Første gang var jeg pissenervøs. Jeg syntes, det var ubehageligt, fordi jeg ikke havde været sammen med andre end min datters far, så for mig var det meget grænseoverskridende at skulle smide tøjet og stå nøgen foran en mand. Det havde jeg ikke prøvet før. Jeg bryder mig ikke om at være nøgen. Du ser mig heller ikke på stranden med bare patter. Jeg tudede hele vejen hjem og kørte direkte op på et værtshus og drak en øl.«\n»Men ejeren af bordellet ringede til mig dagen efter og spurgte, om jeg ikke kom igen. Det gjorde jeg så. Og så fortsatte jeg faktisk.«\n»Bordellet var et lortested, men på det tidspunkt kendte jeg ikke til andet. Vandet virkede ikke, og det var så koldt. Men det kørte jo godt nok, og der kom masser af mænd.«\n— Hvad fik dig til at gøre det igen, selvom du syntes, det var ubehageligt?\n»Jeg kørte jo hjem med rigtig mange penge. Og jeg tænkte, at jeg lige kunne prøve én gang til, og hvis det ikke gik, så kunne jeg bare stoppe. Men det gik.«\n— På det tidspunkt var du i et forhold med din datters far. Hvad sagde du til ham?\n»Han fik ikke noget at vide. Det var også i den periode, jeg fik min datter Michella. I starten havde jeg hende med på arbejde, hvor hun lå i liften i rummet ved siden af. Mælken stod ud af patterne på mig, og lige pludselig begyndte hun at græde.«\n»’Fuck, jeg bliver nødt til at rejse mig,’ sagde jeg til manden, og så var det ind til hende, give hende en sutteflaske og så ind på sengen igen. Det gjorde jeg i en kortere periode, indtil hun blev for stor og startede i vuggestue.«\n— Hvordan var det ikke at kunne fortælle til nogen, hvad du lavede?\n»Det var at leve et dobbeltliv, og det var jeg træt af til sidst. Det er sgu svært. Det er meget nemmere for mig i dag, hvor alle ved, hvad jeg laver.«\n»Da min far fik det at vide, ville han brænde huset ned. Så snakkede jeg ikke med ham i tre år. Men min mor er også prostitueret og arbejder for mig hver torsdag, så i forhold til hende var det ingenting.«\n— Findes den lykkelige luder?\n»Er der noget andet arbejde, der er lykkeligt? Du kan da ikke finde en lykkelig lastbilchauffør. Han er da pisse negativ, når han har kørt over sin køre-hviletid. Der er da ikke nogen, der er lykkelige. Når jeg har fri, så er jeg glad. Jeg sidder ikke og tuder, når jeg kommer hjem. Jeg græder, hvis jeg kører et pindsvin over, men jeg er da ikke ulykkelig for det, jeg laver.«\n— Hvad tænker du om at forbyde sexkøb?\n»Det er fuldstændig sindssygt! Vi skal nok tjene vores penge, for vi ændrer bare vores procedurer. Vi vil hele tiden være her, de vil bare ikke vide, hvad vi laver.«\n»Jeg synes helt klart, at man skal ulovliggøre pigerne på gaden og de solgte piger, der bliver tvunget hertil. Jeg forstår heller ikke mændene. De vil både uden gummi og det hele derinde på Vesterbro.«\n»Undskyld mig, men man kan altså få alverdens sygdomme! Hvad får en mand til at gå ind og smide 300 kr. for at knalde en eller anden junkie, som bare skal have råd til det næste fix? Hvis mændene lod være med at købe dem, så var de jo tvunget til at søge hjælp for at komme væk fra gaden. Det er mændene, der er dumme. Det er dem, der betaler for det.«\n»Sex er bare noget, der skal overstås. Det får jeg hurtigt klaret.«\n— Hvordan har du det med kunderne?\n»Jeg har det bedre med de faste kunder, for dem kender jeg. Jeg kan godt få lidt hjertebanken, når der kommer en ny ind, selv om jeg har været i branchen i så mange år. De fleste piger har en grænse for, hvad de vil og ikke vil. Medmindre de bare vil tjene nogle penge selvfølgelig. Hvis jeg skal kunne leve et normalt liv, når jeg kommer hjem, så nytter det ikke noget, at jeg går over mine egne grænser. Jeg vil ikke skide eller pisse på folk, selv om der er flere penge i det. Jeg kan ikke stå og prædike for mine børn om, hvordan de skal leve deres liv, og så selv gå ned og gøre alt muligt, jeg ikke har lyst til.«\n— Hvordan har du det med sex med mænd, som ikke er kunder?\n»Dem har jeg ikke nogen af.«\n— Men der har vel været mænd, som ikke har været kunder?\n»Ingen af mine børn har samme far. Min datters far er Bandidos-rocker. Ham var jeg sammen med i fem år, og ham boede jeg sammen med, da jeg blev gravid. Tre dage efter skred han. Men vi passede heller ikke sammen. Vi var jo unge.«\n»Olivers far, den mellemste, var én, jeg arbejdede sammen med på kagedåsefabrikken Glud & Marstrand i syv år. Han var smed, og jeg pakkede dåser. Vi var venner i alle de år, og så tilfældigvis begyndte vi at være lidt sammen, men han ønskede ikke at være far, og jeg synes ikke, at man skal få børn fjernet som prævention. Olivers far kom så op på sygehuset, et par dage efter jeg havde født, og det eneste, han sagde, var: ’Gud, hvor er han grim!’, så vendte han sig om og gik, og jeg har ikke set ham siden.«\n»De to store ser altså ikke deres fædre. Noa er i løbet af det sidste halve år begyndt at se sin far hver 14. dag og nogle gange om tirsdagen, hvor jeg arbejder på bordellet om aftenen.«\n»Familieliv er meget vigtigt for mig. Når jeg har fri, kører jeg ned og henter Noa i skolen. Så spørger jeg, om han har haft en god dag, og vi ligger på sofaen og ser fjernsyn, inden han skal i bad. Når jeg har fri fra arbejde, så er jeg træt og vil bare gerne være sammen med ham. Jeg laver for det meste selv mad. Så står jeg og koger supper helt fra bunden af.«\n— Har dine børn et andet forhold til dig, end du havde til dine forældre?\n»Ja tak! Jeg er der for dem. De har kun mig, og jeg smider alt, hvad jeg har i hænderne for dem. Mine børn er det vigtigste.«\n— Hvad ønsker du for dine børn?\n»De skal have en ordentlig uddannelse. Det prioriterer jeg rigtig højt, og det diskuterer jeg rigtig meget med min datter. Selvfølgelig er det svært at sige, hvad man vil være, når man bliver stor, men det er vigtig at vide, hvad vej man vil gå, synes jeg. Derfor har jeg kørt lidt hårdt på hende: ’Pas dit arbejde, pas din skole, pas din hest!’«\n»Jeg kunne godt tænke mig, at folk ikke kun ser mig som en billig luder, for jeg er sgu også en mor. Vi behøver ikke alle sammen sidde med en sprøjte i armen, en dildo i hånden og flasken for munden for at lave det, vi laver.«\n»Da Noa skulle holde fødselsdag for sin klasse, inviterede jeg hele bundtet på McDonald’s. Han afleverede invitationerne om fredagen, og om søndagen havde 20 af børnene meldt afbud. Det var på grund af forældrenes fordomme. De hilser heller ikke på mig om morgenen, og han har ikke nogen at lege med fra klassen, når han har fri. Jeg satte mig ned og tudede, for Oliver har været igennem det samme. Hver gang han inviterede til fødselsdag, sagde alle fra.«\n— Hvorfor tror du, at folk har fordomme?\n»Det ved jeg ikke! De dyrker for fanden selv sex. Det er ligesom om, det er et forbudt område, og at det skal foregå inden for husets fire vægge. Det er da mere ulækkert at gå i swingerklub. Eller at manden kommer hjem med en buket blomster, fordi han gerne vil have fisse. Det er sgu da også at købe konen. Alle deres fordomme – sådan noget pis! Vi bliver da alle sammen købt på en eller anden måde.«\n15. december, 2012 - 08:07\nDine børn må gerne lege med vores. Kalle\n15. december, 2012 - 08:43\nTja, enlig mor til 3 der arbejder hårdt, for at give sine børn de bedste muligheder her i tilværelsen, insisterer på at de passer deres skolegang og får en uddannelse. Det kan man jo kun have respekt for.\nOg længere er den historie vist ikke.\n15. december, 2012 - 17:14\nStor respekt for den mor.\nJeg tror heller ikke det kan lade sig gøre med et almindeligt kærlighedsforhold til en mand i den branche. Det er nok lidt lettere for en lastbilchauffør, hvad det angår.\n15. december, 2012 - 17:53\nJ. Schou: Tak for dit link. Den gav endnu mere indblik i, hvor svært og destruktivt det er, at være prostitueret - for destruktivt det er det. Hun er jo et ødelagt menneske på flere måder men fantastisk, at hun har kæmpet så godt for, at hendes børn skal have et bedre lev end hende selv.\nhendes skader er klassiske indenfor prostitutionsbranchen: Smerter i underlivet og smerter i følelseslivet - dvs ude af stand til at have et normalt forhold til en partner, absolut intet selvværd og omsorgssvigt i barndommen.\nDet gør virkelig ondt at læse om så ødelagt og svigtet et menneske . Tænk hvis samfundet havde givet hende en uddannelse og en bedre fremtid da hun var yngre.\n15. december, 2012 - 20:49\nJeg synes i den grad, at du har en nedladende og matroniserende måde at beskrive Bonnie Cleo Andersen på. Det er under lavmålet.\n15. december, 2012 - 23:13\nEr man ikke ude i det der hedder rufferi, når man har sin mor til at arbejde for sig i den branche?\nJo Peter - men straffelove - kan man altid omgå. Det er netop derfor at man ikke kan straffe eller lovgive sig ud af problmer på dette område. Uanset hvad man gør med straffeloven i hånden vil det altid kun bidrage til at forværre situiationen for dem der virkeligt er i nød. Det løser intet.\n16. december, 2012 - 00:16\nDen vil være svær at køre hjem, når mor bare er afløser på de ugentlige fridage....\nStraffelovens §228. Den, der\nforleder nogen til at søge fortjeneste ved kønslig usædelighed med andre,\nfor vindings skyld forleder nogen til kønslig usædelighed med andre eller afholder nogen, der driver erhverv ved kønslig usædelighed, fra at opgive det, eller\n16. december, 2012 - 00:49\nJep Mosbak - og igen - alt kan kamufleres - og hvis straffeloven kom ind er der ingen grænser for fantasien. Men kamuflage hjælper ikke dem der reelt er truet og ligger ned.\n16. december, 2012 - 10:37\n"Tænk hvis samfundet havde givet hende en uddannelse og en bedre fremtid da hun var yngre."\nSamfundet giver alle en mulighed for at tage en uddannelse. Det er op til en selv at benytte sig af den. Hun har så valgt noget andet. I øvrigt har jeg stor respekt for hendes måde at tackle sit valg på. Der er vel heller ikke noget, der forhindrer hende i at vælge at andet erhverv i dag ?\n16. december, 2012 - 10:45\nMed en sådan fortid er det en præstation, at hun ikke forlængst er død af en overdosis af et eller andet.\nDet er godt hun har fået børn. Så livskraftigt DNA fortjener at blive ført videre. Giv hende masser af børnebørn.\nDer findes firmaer, hvor medarbejderne til en god timebetaling påtager sig at gøre rent på steder, hvor en selvmorder f.ex. har bortskudt sit hovede med et kraftigt haglgevær.\nSå findes der SOSU-job, hvor man til en ussel løn skal skifte voksen-ble på ældre demente.\nHvis man vil anvise de prostituerede alternativ beskæftigelse, så tilbyd dem for Guds skyld arbejde af førstnævnte type.\n16. december, 2012 - 11:40\nKære Bonnie Cleo Andersen,\nTak for et ærligt indblik. Meget stor respekt fra min side.\n16. december, 2012 - 11:50\nAt en kvinde eller mand ikke har lyst til at klippe hår i sin fritid, efter at have arbejdet hele dagen med netop det som job - er sgutte ikke underligt. Ville nogen så påstår at hun eller han har lidt skade og bør stoppe i den branche?\nEn lastbilchaffør ville uden tvivl foretrække sexuel adspredelse fremfor at blive bedt om at køre lastbil oigså i fritiden. Skal vi også be ham om at finde et andet og mindre bele3stende job. Måske han burde sælge sexuelle ydelser istdet :)\nTag jer lige sammen hva!\n16. december, 2012 - 14:48\nDer er så mange aspekter i forholdet omkring købesex - hvoraf mange også er modstridende - at det synes mere end vanskeligt at danne sig et fuldstændigt objektivt billede - måske allermest, fordi det ikke findes.\nEn klog mand sagde engang: "Prostituerede betaler en næsten ufattelig pris på det personlige plan, men de tager et stort tryk af verdens skuldre. Et tryk, der ellers ville afstedkomme katastrofer. Vi bør være dem (de prostituerede) evigt taknemmelige."\n16. december, 2012 - 15:54\nAlle er prostituerede i kapitalismens navn.\nPersonligt har tanken altid forulempet mig, som om jeg ikke selv var god nok. Jeg ville føle det ydmygende, og gad vide om det er den følelse de ligger med.\n16. december, 2012 - 16:54\nDet jeg læser af artiklen er, at det der er problematisk for Bonnie er hendes ret så traumatiske forhistorie, og den diskrimination hun og hendes børn møder, og ikke så meget prostitutionen som sådan.\nTænk hvis man ville bruge samme energi på at agitere for at prostituerede skal behandles som helt almindelige medmennesker i stedet for at blive udstødt, som man bruger på at at føre kampagne for et forbud. Hvad mon der ville forbedre sexarbejdernes vilkår mest muligt?\nI øvrigt forstår man godt hun holder sig fra sex når hun har fri; de mænd hun har været i forhold med lyder jo ikke som pragteksemplarer.\n16. december, 2012 - 17:23\nJa, jeg bliver så rasende, når jeg læser om den diskrimination, hun og hendes børn bliver mødt med. Så meget for det danske frisind. Og det gør det nok ikke lettere for hende, at så mange åh så velmenende kvinder gør hvad de kan for at fremstille prostitutierede som syge/uligevægtige/svage kvinder, der ikke kan tage vare om deres eget liv. Bonnie er en kvinde, der indgyder respekt for ikke at ville lyve om sit liv og sine valg i livet.\n16. december, 2012 - 19:08\nDet er tydeligt især fra billedteksterne, at hun er blevet skadet af prostitutionen (og er under en form for behandling for nogle af skaderne).\nEn tankevækkende historie, men endnu engang en, hvor hovedpersonen og den skyldige i misæren, nemlig køberen, er usynlig og i hvert fald anonym og ikke diskuteres.\nLokalsamfundets afsky og afstandtagen overfor prostitution er helt naturlig og sund og rigtig, men fejlfokuseret, når den rettes imod den prostituerede og ikke imod køberne (og da især når den går ud over den prostitueredes børn).\nDet er endnu en af grundene til at et sexkøbsforbud er så godt og vigtigt, det sætter nemlig fokus og mål for vores instinktive og sunde afsky det rigtige sted; hos kunden (der derudover sikkert også har brug for hjælp til at komme ud af sit misbrug af andre mennesker).\n"Lokalsamfundets afsky og afstandtagen overfor prostitution er helt naturlig og sund og rigtig, men fejlfokuseret, når den rettes imod den prostituerede og ikke imod køberne (og da især når den går ud over den prostitueredes børn)."\nHvor mange af dem, der nærer afsky mod Bonnie og hendes job, har selv job, hvor de på den ene eller anden måde prostituerer sig?Den butiksansatte, der smiler imødekommende til kunder for at sælge dem et overflødigt produkt, socialrådgiveren, der foragter sine klienter, journalisten der skriver, hvad redaktøren påbyder ham etc., etc. Og måske var der ikke så mange kunder til Bonnie, hvis ikke en del lvinder stadigt betragter sex som noget, de allernådigst tildeler mænd, når det passer dem og på deres helt egne betingelser? Vittighederne om "at så må han sove på sofaen" eller " konen, der får hovedpine ved sengetid" kommer ikke ud a den blå luft. Det gode, gamle ægteskab/parforhold har til alle tider indeholdt en god del prostitution.\n16. december, 2012 - 20:19\nNår du ud fra "billedteksterne" konkluderer, at "hun er blevet skadet af prostitutionen (og er under en form for behandling for nogle af skaderne)", ligner det bare, at du lufter din indre svinehund. Men det skal der da også være plads til.\nMen det "naturlige" landsbysamfund, der "nærer afsky og afstandtagen overfor prostitution". Hvor har du sådan noget fra?\n16. december, 2012 - 20:56\nTak for en god artikel, hvor den prostituerede svarer for sig selv.\nMin personlige holdning er egentlig meget i tråd med hendes: Gør det ulovligt at dyrke købesex med handlede kvinder (og ikke nogen elastiklov med at mændene ikke kunne vide bedre, handlet = ulovligt) og stofmisbrugere.\nLegalisér prostitution for alle andre, der ønsker det som erhverv. Gør det muligt for dem at stå i fagforening og a-kasse, omfat dem af loven om arbejdsmiljø og arbejdssikkerhed, gør det lovligt for dem at leje lokaler til deres erhverv og revisorer til deres regnskab (to faggrupper der idag risikerer fængselsstraffe for rufferi, hvilket er den åbenlyse årsag til de oftest er rockere der udlejer lejligheder og momsen/skatten ikke bliver betalt korrekt).\n16. december, 2012 - 22:22\n'at onanere i en fremmed krop.'\nDu synes det er et genialt statement. Men kan du definere på en meningsfuld måde hvornår man så ikke 'onanere i en fremmed krop'.\nHvis du med den bemærkning tænker på at den ene part ikke er med eller deltager - ja så vil det næsetn med sikkerhed vise sig at være numerisk et langt mere hyppigt fænomen blandt ægtefolk end det er i sexindustrien. Ja man behøver end ikke være gift. Jeg har aldrig betalt for sex i mit liv - mwen jeg kan komme på mange situationer hvor jeg bestemt ikke var med eller hvor min partner heller ikke synes at være med - nogen gange lod man så være andre gennemførte man så alligevel i håb om at det ville glæde partneren.\nNår nogen mænd køber sex er det ikke mindst fordi de oplever en sådan glædesløshed i deres forhold - og i nogen tuilfælde fordi deres partner helt afviser sex. Man har så valget mellem at lade sig skille, eller søge afløb. Lever man i et forhold hvor kærlighed men ikke sex eksistere - ja så er det en mulighed at købe. Et ægteskab er noget man har for kærlighed og kammeratskab - ikke nødvendigvis altid for sex. Men skulle jeg være i den sitiation ville jegh bestemt ikke afgvise at købe mig til sexuel udløsning - fremfor at risikere at sætte et ellers godt ægteskab over styr.\nNu skal der jo nok være nogen der mener at et godt ægteskab kun er godt hvis der er sex i det - men det ved jeg er nonsens - jeg kunne hvis ikke det ville være moralsk forkalstelig udhængnming af personer - nævne en masse ægteskaber og forhold som er helt uden sex og hvor den ene part af og tiul fine aflastning for denne - den eneste mangel i et i øvrigt godt forhold.\n16. december, 2012 - 22:36\nJeg vil endog gå så vidt som at sige at den bedste sex er onnani - det er noget man gør for at tilfredstille sine egne behov. I samme øjeblik man gør det udelukkende for at tilfredstille sine modparts behov - så er det ikke længere god sex. Sex er kun virkelig godt hvis det er tilfredstillese af egne behov - det allerbedste er et opleve sin partner totalt henført i egen behovstilfredstillelse - jeg vil ikke ha en kvinde som gør noget for - min skuld - så fortrækker jeg at betale for det - så ved vi da hvad vi taler om - og så er der ingen bindinger bagefter.\n16. december, 2012 - 22:43\nNår alt nonsens skæres så er goid sex egoistisk behovstilfredstillese.\nDet jeg for alt i verden ikke vol ha på mit lagen er en nøgen kvinde som vil tilfredstille mig. Det jeg vil ha er en nøgenkvinmde som henført bruge min krop til at tilfredsttille sine egne behov. Mao . hun må mere end gerne bruge min krop til onnani - det ville sgu i sandhed smage af fugl det!\nNic din og Billes bemærkning om onnani - er i mine ører komplet nonsens\n16. december, 2012 - 22:45\nÆgte begær er altid egoistisk i sin natur og tilfredstillelsen af det er det også!\n16. december, 2012 - 22:53\ndu bedes få styr på, hvem du skyder nonsens i skoene!\nJeg har ikke berørt emne overhovedet!\n16. december, 2012 - 22:59\nhe he Nic undskyld - det var Torbensen - den smuttede sorry\nVille hun have en mere harmonisk tilværelse hvis hun havde taget andre valg i sit liv? Muligvis - men før man forsøger at tage valg på hendes vegne, så tænk over de traumer hun har været udsat for - når man har været udsat for svigt af den type som barn, giver det mig tårer i øjnene at læse om den kærlighed der stråler ud af hende for at arbejde for at hendes børn får en bedre opvækst end hendes egen.\nNår man har gået igennem så meget lort kan jeg ikke forestille mig at man - uanset hvor meget man snakker med en psykolog, eller gransker sig selv på andre måder - kan have en tilværelse der handler om at have et lykkeligt og gensidigt anerkendende forhold til et andet voksent menneske; med dannebrog og velplejede blomster i baggrunden. Klø på Bonnie; det eneste gode der er at gøre i livet er at bevæge sig selv fra mørke mod lys.\n17. december, 2012 - 04:07\nHvis det nu blev "blandt" kvinder tænde på 50'årige, småfede førtidspensionister med skizoide karaktertræk, kan jeg garantere for at jeg ville oprette en escortservice med far her i centrum.\nDer er da pudsigt at visse mennesker tænker at det netop er utænkeligt at en ung kvinde m/k foretrækker at tilbyde sex på egne betingelser, egne arbejdstider med kunder han/hun selv vælger til en indtægt på 40.000-70.000 per måned før skat frem for det langt mere positive og lokkende alternativ som enlig på kontanthjælp med tvungne tilbud om aktivering eller et job som ufaglært med hårdt overvåget arbejde 8-9 timer dagligt med tissepauser og kaffepauser der reguleres strengt til 25.000 per måned før skat.\nJa, det kan kun være anti-feministiske lobbyister og køns-forræderre der påstår at det er sjovere at være luder.\n17. december, 2012 - 04:09\nundskyld for slåfejl og et par ord der mangler..\n"Hvis det nu blev “blandt” kvinder tænde "\nHvis det nu blev "Inn" blandt kvinder at tænde "\n17. december, 2012 - 09:42\nJeg har den dybeste respekt for dit valg og din omsorgs- og ansvarsfølelse. Ikke at jeg på nået tidspunkt selv har overvejet at gå den vej, men jeg synes det er fantastisk at du står frem og jeg og øvrige får muligheden for at se de sider man ikke altid ser i debatten.\nLivet giver teoretisk de samme muligheder for alle, men det holder kun i teorien og vi må alle gøre vores bedste for at bruge de muligheder vi nu har.\nJeg får til gengæld ondt i maven over at andre lader dine valg gå ud over dig og dine børn. Det er på ingen måde i orden. Berøringsangst måske, jeg ved det ikke.\nMen det er vist altid nemmere at kaste med sten.\nSå tak for at muligheden for at få et lille og måske unuanceret , men værdifuldt, indblik i livet som Bonnie/Patricia.\n17. december, 2012 - 12:51\nJeg har set alle billederne i serien. De efterlod mig med et indtryk af et godt menneske. Jeg synes du har grund til at være stolt af både dig selv, billederne og artiklen.\nOgså ros til fotografen.\nJeg har aldrig selv besøgt en prostitueret, og jeg kender heller ikke nogen prostituerede, så jeg er ikke kompetent til, at deltage i de diskussioner som er oppe i tiden.\nDerfor spidser jeg ører når prostituerede selv udtaler sig. Jeg synes det er totalt luxus, at du efterfølgende deltager i debatten. Tak for det.\n17. december, 2012 - 13:11\nper Holm Knudsen: Når man har lavt selvværd, smerter i underlivet (som altså er en arbejdsskade indenfor prostitution), spiseforstyrrelser, identitetsskift, problemer i parforhold,har sex med personer man ikke kan lide (hallo nu er vi ude i noget mere alvorligt - hvad kalder man sex med en person man ikke har lyst til at have sex med? - og hvad gør gentagne gange sex med personer, man i bund og grund ikke kan lide ved ens psyke?), så er man altså pr. definition ikke rask.\nHun siger selv : "Jeg tror aldrig, at jeg får et normalt forhold til sex Jeg tror simpelthen det er en arbejdskade.... Du bliver hård og kold – og især over for mænd. Hold kæft, hvor er der mange mænd, der er utro med alle de klinikker, der findes, og alle de mænd, der kommer. Jeg vil da ikke have nogen mand så.«"\nSynes du Per, at det lyder som et sundt og raskt menneske? Hun går jo også til psykiater og det gør man ikke, hvis man er rask.\nAt hendes holdning til de mænd, der køber sex hos hende er en ret normal holdning bandt prostituerede - læs enhver tidligere prostitueredes beretning - er blot en konstatering. jeg kan henvise til rigtig mange tidligere prostituerede, der kan bekræfte denne holdning.\nSå nej Per, min holdning er ikke nedladende eller matroniserende - den er konstaterende - for der er absolut intet odiøst i hendes historie - den er skræmmende normal.\n17. december, 2012 - 13:18\nHerdis Weins : "»Men så blev min mor forelsket i Jens, som arbejdede for min far, og min mor gik fra min far kort tid før, vi skulle ud at sejle. Min storesøster flyttede med min mor og Jens, og jeg blev hos min far. Jeg kom aldrig i skole, og der var nye damer og værtshuse hele tiden, så jeg røg på institution, og det gjorde min søster også. Jeg flyttede i min egen lejlighed som 15-årig, efter min søster døde af en overdosis inde i Abel Cathrines Gade på Vesterbro. "\nFortæl mig lige engang Herdis : Hvor er samfundet med en uddannelse eller bare noget støtte til hende henne i det stykke tekst - jeg kan fortælle dig, at i næste del af teksten starter hun i prostitution.\nJeg kan fortælle dig, at når først kvinder er startet i prostitution kommer de ikke ud af det igen uden massiv hjælp og støtte af andre, der har været i prostitution og som ved, hvilke problemer og skader de slås med.\nSå MAN tager ikke bare en uddannelse mens man er i prostitution.\n17. december, 2012 - 13:28\nDet skræmmende og nedladende er, at man ser helt bort fra de skader kvinden har og fra hvad hun selv siger, og siger at det da ikke er værre end de skader alle mulige andre får i andre erhverv.\n17. december, 2012 - 13:33\n"Så MAN tager ikke bare en uddannelse mens man er i prostitution."\nTja, nogle prostituerede læser på universitetet, så den udmelding du kommer med der, svarer ikke til virkeligheden.\n17. december, 2012 - 13:42\nRannveig Marie Jørgensdottor Spliid\nJeg er enig med dig - man kan ikke som retssamfund, om det samme forhold, anlægge to forskellige vinkler.\nHvis man ønsker at kriminalisere prostitution - fint nok - så må man ulovliggøre både udbud og efterspørgsel.\nMen hvis man ønsker at regulere forholdet for at begrænse skader mv., så er man nødt til at tillade prostitution, og lave en statslig kontrol med området.\nAlt det der er kriminelt, lader sig ikke regulere, det synker ned under horisonten og bliver usynligt, og straf regulerer ikke noget som helst.\n17. december, 2012 - 13:54\nJeg ved godt vi ikke er enige;-)\nMin far arbejdede 25 år i porcelænsindustrien, hvor risikoen for stenlunger er høj.\nDerefter var han trykkeriarbejder i en lang årrække, hvor han arbejdede med organiske opløsningsmidler, når trykkerimaskinerne skulle rengøres.\nHan bugspytkirtel var ødelagt da han døde, og lægerne spurgte om han "drak" - det gjorde han ikke - men hans ødelagte bugspytkirtel var givetvis forårsaget af arbejdet med organiske opløsningsmidler.\nMine 25 år i politiet medførte også en invaliderende arbejdsskade - PTSD.\nSå der er mange erhverv, hvor ens helbred bliver sat på spil - Bonnies erhverv medfører også nogle skader, men hendes timeløn er noget bedre end både den min far og jeg havde.\n17. december, 2012 - 14:08\nJeg gik i sin tid på reakursus (jeps, så gammel er jeg efterhånden) med folk, der tog realeksamen om aftenen ved siden af deres ordinære job for at skifte livsbane. Jeg gik på HF med folk, der havde opgivet deres hidtige arbejde eller arbejdede på nedsat tid for at læse HF og få en uddannelse. En del af dem havde også allerede børn. Jeg var 26,da jeg udskiftede en stor 4-værelses lejlighed med et lille, koldt tagværelse for at begynde på universitetet, et valg min far aldrig tilgav mig. I vores priviligerede del af verden, består livet af en række valg. Nogle har flere valgmuligheder end andre, men valgmuligheder er der. Du gør Bonnie til et ringe menneske ved at umyndiggøre hende og hendes valg i livet.Det har hun ikke fortjent.\n17. december, 2012 - 14:14\nflot indlæg og en interessant historie som rammer på afgørende punkter\n(Det var nemmere dengang du bare hed Marie Spliid ;-)\nBonnie's erhverv har altid været stigmatiseret og nogle gange kriminaliseret.\nDet har det været i hele den industrialiserede tidsalder, og i mange områder af landet, var alene det at piger havde en kønsdrift problematiseret - de var noget "forvovne" blev der sagt. Det er ikke mange år siden, at socialt utilpassede kvinder blev anbragt på Sprogø.\nSå vi har altså bevæget os som samfund, men afstandtagen fra prostitution og prostituerede, er fortsat en moralistisk tilgang til andres tilværelse.\nIndianerne har et ordsprog: "For at forstå en anden mand, skal man gå 10 mil i hans mokkasiner" - og det tror jeg faktisk prostitutionsmodstanderne skulle tænke over.\nDet har jo været debatteret en hel del her i Informations spalter, og der har hele tiden været en tendens til at tale hen over hovedet på de prostituerede - man gider ikke høre på dem, men gerne mere eller mindre dubiøse undersøgelser fra nabolandene.\n17. december, 2012 - 14:47\nMarie Spliid ;-)\nJeg kan ikke lige se at det skulle være "farligt eller forbudt" - prostitution er ikke ulovligt i Danmark - det er bare ikke reguleret.\nDen farlige eller forbudte del må i givet fald hidrøre fra, at det drejer sig om udenomsægteskabelig sex - det forhold ændrer sig jo ikke ved en statslig kontrol.\n17. december, 2012 - 15:08\nSkulle det blive bedre (både for helbred og selvrespekt) at prostitution blev så accepteret, at det bliver helt almindeligt at skolekammerater spørger hvor meget ens mor koster, fordi de da godt kunne tænke sig et knald?\nStoltheden over ”faget” kommer vist aldrig.\n17. december, 2012 - 15:48\nProfitmaksimering og stolthed - jeg kan huske de første år som faglært, der var en hvis stolthed, den blev udvandet ved licitationer der gjorde op med den forestilling. I dag er det lige til grænsen, og tit over-for hvad man kan byde folk. Det starter og ender med kapitalisme.\n17. december, 2012 - 15:53\ntja, der var da en klassekammerats mor som var så venlig at lære mig lidt om, "hvordan man gør" i sin tid.\nDet skulle der da også gås lidt stille med dørene omkring.\nMen jeg kan ikke se noget negativt i at bornertheden skulle foretage sig, tværtimod!\nSå må folk som har den i behold jo lære at leve med den, i stedet for at lade den gå ud over andre, som de gør nu.\n17. december, 2012 - 16:10\nJa, jeg har jo hørt at det skulle være feminister der stigmatiserer de prostituerede. De har jo også ord for at være så satans bornerte, hvis de ikke ligefrem er religiøse hattedamer.\n17. december, 2012 - 16:32\nAnne Knudsen fra weekend avisen har sat fingeren på det paradoksale i vores samfund, at det er ok at sælge følelser men ikke sex. Citat:\n"Uden for sexlivet må man fortsat tage penge for enhver tænkelig ydelse. Mest iøjnefaldende er det, at titusinder af kvinder i Danmark i øjeblikket er ansat i stillinger, hvor de eksplicit får penge for at give »kærlighed«. Det er veldokumenteret, at\nsagsbehandlere lige fra aktiveringen af arbejdsløse til pasningen af demente bruger ordet kærlighed om deres erhverv."\n"Følelser er åbenbart ikke for fine til at kunne sælges og købes på almindelige markedsvilkår, nærmest tværtimod. Det anses for at være særlig smukt og rosværdigt at have de krævende jobs med at elske folk, som ellers ikke ville blive elsket ret meget; de adfærdsvanskelige, de forstyrrede, de dovne, de grimme, de svagtbegavede og de senile. Det er faktisk gået hen og blevet selve velfærdsstatens kerneydelse: der skal være nogen til at elske os for vore skattekroner. Man må altså hjertens gerne sælge følelser uden sex. Men man må ikke sælge sex uden følelser."\nJa, af en eller anden grund anses det, vi har mellem benene for at være langt mere dyrebart og værdifuldt end både hjerte og hjerne, forstå det hvem der kan.\n17. december, 2012 - 16:45\nI forhold til ovenstående mener jeg naturligvis "dyrebart og værdifuldt" set som personlig klenodie.\n"Og dét laster jeg Information for. Der burde ikke have været åbent for kommentarer. Der er jo for fanden ikke noget at debattere -."\nSiger kvinden, der kommer med en masse kommentarer ...


Altanlivet er det søde liv – Fredes Farm\nBy fredesadmin On 23/04/2020 28/04/2020 In Gør det selv, Livsstil\nAltaner hører ofte lejligheder i byen til, men de kan også fås til hustage. Find din tagaltan hos byg100.dk.\nDrømmer du om altan, selvom du ikke har en lejlighed? Altaner forbindes med forår og sommer, glade dage, frisk luft og et godt udsyn. Og du kan faktisk sagtens få altaner til hustage. Byg100.dk er dit online byggemarked, der sælger deres produkter til meget favorable priser og altid tilstræber at have varerne på lager. På den måde kan du nemt, sikkert og hurtigt bestille de produkter, du leder efter, hjem til døren, uden at skulle i byggemarkedet først for at se på udvalget.\nByg100.dk har eksempelvis et udvalg af tagaltaner fra Velux CABRIO. Her kan du eksempelvis få en lille altan ud at dit skråvindue i overetagen, hvor du kan stikke hovedet ud og nyde den friske luft. Du kan også finde andet slags tilbehør til din tagaltan hos byg100.dk. Er du i tvivl om noget, kan du altid ringe til kundeservice, som vil guide dig videre.\nByg100.dk adskiller sig fra andre detailkæder ved altid at kunne tilbyde dig en fast lavpris på alle deres mange mærkevarer. De importerer nemlig deres varer fra udenlandske distributører i andre EU-lande, hvilket gør, at de får varerne meget billigere, end de sælges i Danmark. På den måde kan de også sælge varer meget billigere videre til dig, og du kan altså spare mellem 20 og 60 procent på dine varer, når du køber hos Byg100.dk.


Presse - Kortere vej til en centralstøvsuger\nFrithiof tilbyder nu en gratis tegningsservice til alle boligejere, der påtænker at installere en centralstøvsuger\nVejen fra tanke til handling er nu blevet meget kortere for de mange boligejere, der drømmer om at få installeret en centralstøvsuger i hjemmet.\nDet er firmaet Frithiof i Birkerød, der nu har gjort beslutningsprocessen meget lettere ved at tilbyde boligejerne et langt bedre og mere realistisk beslutningsgrundlag. Nyheden er en gratis tegningsservice, der i korthed går ud på, at den interesserede boligejer kan indsende en tegning af boligen til Frithiof. Få dage efter vil de så modtage et forslag til placering af sugekontakter, rør og sugeenhed - samt naturligvis et prisoverslag for hele anlægget.\nEn centralstøvsuger kan installereres i både nye og eksisterende boliger og giver brugerne en række fordele og lettelser i dagligdagen. Når der skal støvsuges, skal der blot sættes en slange i vægudtaget. Der er ingen motorlarm, ingen returluft, ingen lugtgener, og ingen tung støvsuger, som man skal trække efter sig, og som laver skrammer på vægge, paneler og møbler.


Fartkontrol: 15 bøder og to klip - sn.dk - Sorø\nArtiklen: Fartkontrol: 15 bøder og to klip\nFartkontrol: 15 bøder og to klip\nSorø - 28. oktober 2020 kl. 15:49\n15 fartbilister overtrådte hastighedsbegrænsningen på Holbergsvej i Dianalund så meget, at de kan se frem til en bøde, da politiet tirsdag mellem klokken 13.55 og 19.30 gennemførte en hastighedskontrol.\n468 blev målt på strækningen, hvor det er tilladt at køre 50 kilometer i timen. 15 kan nu forvente et bødeforlæg. Til to af dem var der oven i et klip i kørekortet. Højest målte hastighed var 74 kilometer i timen.


Pectus excavatum – Ojyn\nPectus excavatum er en tilstand, hvor en persons brystben er sunket ind i hans eller hendes bryst. Brystet buer indad i stedet for udad. I svære tilfælde kan pectus excavatum se ud som om midten af brystet er blevet vundet ud, efterlader en dyb bule.\nMens den sunkne brystben er ofte mærkbar kort efter fødslen, sværhedsgraden af pectus excavatum typisk forværres under den unge vækstspurt.\nOgså kaldet tragt bryst, pectus excavatum er mere almindelig hos drenge end hos piger. Svære tilfælde af pectus excavatum kan i sidste ende påvirke funktionen af hjerte og lunger. Men selv milde tilfælde af pectus excavatum kan gøre børn føler selvbevidst om deres udseende. Kirurgi kan rette deformitet.\nFor mange mennesker med pectus excavatum, er deres eneste tegn eller symptom en lille fordybning i deres kister. I nogle mennesker, kan dybden af indrykning forværres i den tidlige ungdom, og fortsætte med at forværres ind i voksenalderen.\nI svære tilfælde af pectus excavatum kan brystbenet komprimere lungerne og hjertet. Tegn og symptomer kan omfatte:\nNedsat motion tolerance\nHurtig hjertebanken eller hjertebanken\nHvæsende vejrtrækning eller hoste\nMens den præcise årsag til pectus excavatum er ukendt, kan det være en arvelig tilstand, fordi det undertiden kører i familier.\nPectus excavatum kan forekomme i forbindelse med andre medicinske tilstande, såsom:\nMarfan syndrom. Denne arvelig tilstand påvirker bindevæv, hvilket ofte resulterer i lemmer og fingre, som er særlig lang og tynd.\nSkoliose. En unormal krumning af rygsøjlen, skoliose forekommer normalt i præ-teenagepiger.\nMitralklapprolaps. Mitralklappen adskiller de to kamre i den venstre side af hjertet. Fejl i mitralklappen kan reducere hjertets effektivitet pumpe blod.\nPectus excavatum er mere almindelig hos drenge end hos piger.\nSvære tilfælde af pectus excavatum kan komprimere lungerne og skub hjerte over til den ene side. Selv milde tilfælde af pectus excavatum kan resultere i selvopfattelse problemer.\nHvis dybden af brystbenet indrykning er alvorlig, kan det reducere mængden af plads lungerne nødt til at udvide. Denne kompression kan også klemme hjerte, skubbe den ind i den venstre side af brystet og reducere dens evne til at pumpe effektivt.\nBørn, der har pectus excavatum også tendens til at have en krum-forward kropsholdning, med tragtformet ribben og skulderblade. Mange er så selvbevidst om deres udseende, at de undgår aktiviteter, såsom svømning, hvor indrykningen i deres kister er sværere at camouflere med tøj.\nHvis du eller dit barn har pectus excavatum, kan du først drøfte sagen med din familie læge. Han eller hun kan henvise dig til en læge, der har specialiseret sig i ortopædkirurgi.\nDetaljerede beskrivelser af de tegn og symptomer\nInformation om medicinske problemer almindelige i din familie\nAlle medicin og kosttilskud, du eller dit barn tager\nSpørgsmål, du ønsker at spørge lægen, herunder hvilke behandlinger er tilgængelige\nHvornår har disse tegn og symptomer begynde?\nHar de forværret for nylig?\nHar nogen andre i din familie havde et lignende problem?\nPectus excavatum kan normalt diagnosticeres ved blot at undersøge brystet. Men din læge kan foreslå flere forskellige typer af tests for at kontrollere associerede problemer med hjerte og lunger. Disse tests kan omfatte:\nBryst x-ray. Denne test kan visualisere dukkert i brystbenet og ofte viser hjertet forskydes ind i venstre side af brystet. X-stråler er smertefri og tager kun et par minutter at fuldføre.\nEdb-tomografi (CT). En CT-scanning kan anvendes til at hjælpe med at bestemme alvoren af pectus excavatum og hvorvidt hjerte eller lunger bliver komprimeret. CT-scanninger tage mange røntgenbilleder fra forskellige vinkler til at producere tværgående billeder af kroppens indre struktur.\nElektrokardiogram. Et elektrokardiogram kan vise, om hjertets rytme er normal eller uregelmæssig, og hvis de elektriske signaler, der styrer hjerteslag er timet korrekt. Denne test er smertefri og indebærer placeringen af mere end et dusin elektriske ledninger, som er knyttet til kroppen med en klæbrig lim.\nEkkokardiografi. Ekkokardiografi er en sonagram af hjertet. Det kan vise real-time billeder af hvor godt hjertet og dets klapper arbejder. Billederne fremstilles ved at sende lydbølger via en stav presset mod brystet.\nLungefunktionsundersøgelse. Disse typer af tests måle mængden af luft dine lunger kan holde og hvor hurtigt du kan tømme dine lunger. I nogle tilfælde er disse tests udføres, mens personen udøver på et løbebånd.\nExercise test. Denne test overvåger, hvor godt dit hjerte og lunger fungerer, mens du træner, som regel på et løbebånd.\nPectus excavatum kan være kirurgisk repareret, men kirurgi er normalt forbeholdt folk, der har moderate til svære symptomer. Folk, der har milde tegn og symptomer kan blive hjulpet af fysioterapi. Visse øvelser kan forbedre kropsholdning og øge graden til hvilken brystet kan ekspandere.\nHvis du har mild pectus excavatum, kan din læge ønsker at revurdere dig hver seks til 24 måneder, for at sikre dine symptomer ikke har forværret.\nHvis De har moderat til svær pectus excavatum, kan lægen foreslå kirurgi. De to mest almindelige typer af operationer, der anvendes til at korrigere pectus excavatum adskiller sig ved størrelsen af de anvendte indsnit:\nStørre indsnit. Den større og centrum-of-the-bryst indsnit anvendes i Ravitch teknik tillader kirurgen at se brystbenet direkte. De unormale brusk fastgørelse ribbenene til den lavere brystbenet fjernes og brystbenet er fastgjort i en mere normal position med kirurgisk hardware, såsom et metal stiver eller mesh understøtninger. Disse bærere er fjernet i ni til 12 måneder.\nMindre incisioner. I minimalt invasiv Nuss procedure, er små snit placeret på hver side af brystet, under hver arm. Langskaftede redskaber og en smal fiberoptisk kamera er indsat gennem indsnit. En buet metalstang er skruet under deprimeret brystben, at hæve den til en mere normal position. I nogle tilfælde er mere end én bar anvendes. Søjlerne fjernes efter to år.\nSammenlignelige risici og resultater\nBåde Ravitch og Nuss procedurer er blevet revideret og forbedret gennem årene. Mens Ravitch teknikken tager længere tid at fuldføre, det Nuss procedure typisk resulterer i en længere hospitalsophold. Succes er højere på hospitaler, der udfører flere af disse typer af operationer.\nDe fleste mennesker, der gennemgår operation for at korrigere pectus excavatum er tilfreds med den ændring i, hvordan deres kister ser, uanset hvilken procedure der anvendes. Enten procedure forbedrer også hjertefunktionen. De bedste resultater opnås, når operationen er udført efter det fyldte 8 og inden udgangen af puberteten, men voksne har også nydt godt af disse typer af operationer.\nPectus excavatum. Mitralklapprolaps.\nDe fleste unge vil bare passe ind og ligne deres jævnaldrende. Dette kan være overordentligt vanskeligt for unge, der har pectus excavatum. I nogle tilfælde kan rådgivning være nødvendig for at hjælpe mester mestringsstrategier. Online støttegrupper og fora også er til rådighed, hvor du kan tale med folk, der står over for de samme typer af problemer.


Vær med til at sætte en verdensrekord i livreddende førstehjælp i Herning\n12. maj 2017 - 11:10 Skriv kommentar \nI Herning kan man deltage i forsøget ved at møde op på Torvet mandag 22. maj\nHERNING Alle kan redde liv, og i Danmark er vi blandt de førende lande, når det kommer til at træde til med livreddende førstehjælp, når en person falder om med hjertestop. Det vil fire medicinstuderende Philip Weber, Nikolaj Stark, Theo Walther Jensen og Anne Mielke sætte fokus på, og derfor har de taget initiativ til at sætte en verdensrekord i livreddende førstehjælp.\nRekordforsøget hedder TrygFondens Rekord, der redder liv og bliver til i samarbejde med TrygFonden. Målet er, at så mange som muligt giver hjertemassage på en genoplivningsdukke mandag 22. maj på rekordstande over hele landet - den lokale del af rekordforsøget finder sted på Torvet i Herning mellem klokken 9 og klokken 21.\nGennem rekordforsøget vil de fire medicinstuderende vise, hvor let det er at yde en indsats, der kan redde liv og dermed motivere endnu flere danskere til at træde til, hvis de bliver vidne til et hjertestop.\nAlle kan deltage i forsøget, og det tager kun ét minut at bidrage til verdensrekorden. På rekordstandene får man desuden en kort introduktion til hjertemassage, og en sensor vil vise, hvornår man trykker hårdt og hurtigt nok til at redde liv.


Trodser butiksdød i Hinnerup: Fire par har åbnet en moderne kaffebar | Favrskov | stiften.dk\nPubliceret 18. september 2018 kl. 09:00\nJon Ahrensbach og Signe Bisgaard er et af de fire par bag Kaffebaren i Hinnerup. I forvejen driver de nabobutikken Skafferiet med takeaway og catering. Foto: Kim Haugaard\nHinnerup har ikke bare undgået et tomt butikslokale, men har fået sig en moderne kaffebar og ifølge ejerne et nyt slags forsamlingshus.\nHINNERUP: Der er et utal af dem i Aarhus. Kaffebarer med blandt andet flat white, cortado og americano. For få år siden var der ikke mange, der anede, hvad navnene dækkede over, men i dag er de mange forskellige kaffemuligheder og kaffebarer en fast bestanddel af alle større byer.\nNu ser det ud til, at kaffebarerne også er på vej uden for de større byer, i hvert fald er der netop åbnet en af slagsen i Hinnerup lige nord for Aarhus. Og uden at ville fornærme nogen, er det noget atypisk at se en moderne og bæredygtig kaffebar, ovenikøbet med eget risteri, i en by af Hinnerups forholdsvis lille størrelse med små 8000 indbyggere.\nFire lokale par, der i forvejen alle har andre fuldtidsjobs, har slået pjalterne sammen for ikke blot at prøve kræfter med Kaffebaren Hinnerup, som den helt enkelt er døbt, men også for at undgå et tomt butikslokale og for at give byen et nyt mødested.\n- Vi håber, det kan blive et samlingssted, ja nærmest en form for moderne forsamlingshus, siger en af indehaverne, Signe Bisgaard.\nVi er på mange måder en gruppe nørder, der slår vores faglighed sammen i et lige ejerskab.\nSigne Bisgaard, medejer af Kaffebaren Hinnerup\nDe fire par bag Kaffebaren\nJesper Hother, lærer, medindehaver af Absurt Tonic\nAnne Lykke Flinker, afdelingsleder i en speditionsvirksomhed\nSigne Bisgaard, komponist\nJon Ahrensbach, kok, indehaver af Skafferiet\nJan Bitsch D'Souza, specialskolelærer, indehaver af gårdbutikken Ølstalden\nMette Marie Bitsch D'Souza, dramaturg, indehaver af gårdbutikken Ølstalden\nKim Madsen, account manager i firma med software til biologisk forskning, indehaver af MadsenMokka\nMette Abildgaard Høi, sygeplejerske\nSigne Bisgård er en af de i alt otte medejere fordelt på fire par fra lokalområdet. Hun håber, at kaffebaren kan blive andet og mere end blot en kaffebar. Foto: Kim Haugaard\nOtte på lige fod\nSigne Bisgaards kæreste ejer madstedet Skafferiet i det centrale Hinnerup, og det var da nabobutikken, en guldsmed, valgte at lukke ned, at der for alvor kom gang i ideen om en kaffebar.\n- En af medejerne har sit eget mikroristeri og havde luftet ideen for os om en kaffebar, og da lokalet så blev ledigt, fik vi hurtigt talt os varme, men fandt også hurtigt ud af, at det skulle være en noget speciel konstruktion for at det kunne fungere. Derfor spurgte vi to par mere, og efter et møde var alle med på ideen, fortæller Signe Bisgaard.\nSammensætningen af den store ejergruppe var ikke en tilfældighed, for udover madstedet og mikroristeriet fik de to par følgeskab af en tonic-producent og en specialøl-forhandler.\n- Vi er på mange måder en gruppe nørder, der slår vores faglighed sammen i et lige ejerskab. Vi benytter os meget af forskellige udvalg, der bestemmer i den enkelte kategori, så vi ikke alle skal være med i alle beslutninger. Det fungerer vildt godt, at vi bruger vores forskellige kompetencer på den måde, mener Signe Bisgaard.\nDer lå før en guldsmed i lokalerne, som nu er blevet moderniseret og ombygget blandt andet ved hjælp af frivillige kræfter fra byens borgere. Foto: Kim Haugaard\nI sidste uge holdt Kaffebaren åbningsfest, hvor torvet foran den lille butik var fyldt med interesserede Hinnerup-borgere.\n- Opbakningen har været enorm, og nu skal vi se, om den også kan veksles til kunder i butikken. Vi starter lidt forsigtigt, så vi ikke brænder nallerne, med åbent fire gange om ugen og håber, at vi senere kan udvide åbningstiden, også om morgenen, så de togrejsende kan få sig en kop kaffe med i toget. Vi vil også gerne lave arrangementer som fællesspisning eller søndagsbrunch, ligesom vi håber, borgerne vil bruge os til deres egne arrangementer, siger Signe Bisgaard.\nI det hele taget håber hun og hendes syv kollegaer, at borgerne vil tage stedet til sig og gøre det til en del af byens puls og identitet.\n- Et sted hvor vi satser på lokale og bæredygtige varer, på kvalitet og på at være rammen om livet i byen, slutter Signe Bisgaard.\nDe fire medejende par kommer med hver deres kompetencer. Til venstre er det Jon Ahrensbach, kok og indehaver af Skafferiet, til højre Jesper Hother, medejer af Absurt Tonic. Foto: Kim Haugaard\nJulie Sørensen Winther har meldt sig som frivillig og passer kaffebaren en dag om ugen. Foto: Kim Haugaard


Et af virkemidlerne, som kan bruges til at nedsætte udledningen af klimagasser fra landbruget, er udtagning af kulstofrige lavbundsjorde. Foto: Janne Hansen\nLandbruget bidrager med cirka 20 procent af de samlede danske udledninger af drivhusgasser målt på klimapåvirkning. Der er dog mulighed for at reducere udledningerne, hvilket fremgår af en ny rapport fra DCA – Nationalt Center for Fødevarer og Jordbrug ved Aarhus Universitet.\nRapporten giver en oversigt over potentiale, effekter og barrierer for en række tiltag til reduktion af landbrugets udledninger af drivhusser frem til 2030. Tiltagene omtalt i rapporten varierer betydeligt i deres effekter, sideeffekter og omkostningseffektivitet, men der er især fem virkemidler, som rapportens forfattere peger på som værende lovende. De er:\nUdtagning af kulstofrige lavbundsjorde (organogene jorde) med eller uden ophør af dræning\n- De nævnte virkemidler og deres effekt på drivhusgasemissionen afspejler et realistisk muligt, men konservativt bud på udbredelsen af de valgte virkemidler, ligesom vurderingerne er baseret på de nuværende rammevilkår omkring landbrugsproduktionen, siger en af forfatterne til rapporten, sektionsleder og professor Jørgen E. Olesen fra Institut for Agroøkologi ved Aarhus Universitet.\nI forbindelse med projektet har Institut for Fødevare- og Ressourceøkonomi ved Københavns Universitet i en selvstændig rapport vurderet omkostningerne ved de udvalgte virkemidler.\nVirkemidler skal være effektive og økonomiske\nUdpegning af de lovende virkemidler sker med udgangspunkt i adskillige kriterier, blandt andet effekt og økonomi. For at et virkemiddel er relevant skal det således opfylde følgende kriterier:\nhave en betydende effekt på de samlede udledninger\nvære veldokumenteret, så det kan indgå i det nationale opgørelse\nvære økonomisk konkurrencedygtigt\nkunne implementeres i praksis uden væsentlige negative sideeffekter\nkunne indgå i den nationale emissionsopgørelse\nEffekterne af tiltagene er beregnet for hvert enkelt tiltag alene, uden hensyntagen til eventuelle samspil med andre effekter. Rapportens angivne værdier for drivhusgasreduktion kan derfor ikke umiddelbart summeres. For opgørelse af tiltag til behandling af husdyrgødning (gylle) er der dog taget hensyn til, at tiltagene ikke må skygge for hinanden.\nNogle af tiltagene vil kunne summeres, mens andre vil skygge for hinanden. For de øvrige tiltag er effekterne opgjort med og uden kulstoflagring i jord og vegetation. For en række af tiltagene er energiforbrug og substitution af fossil energi (fra biogas) inden for transportsektoren også indregnet.\n- Nogle af virkemidlerne vil umiddelbart kunne indgå i den nationale emissionsopgørelse. Det drejer sig om ændret fodring, biogas og udtagning af organogene jorde. Hvad angår virkemidlerne forsuring og tilsætning af nitrifikationshæmmere, er der behov for yderligere dokumentation af effekten under praksisnære forhold, før de kan indgå i emissionsopgørelsen. For nitrifikationshæmmere er der også hensyn til sideeffekter på f.eks. udvaskning til grundvand, der bør afklares inden anvendelse på større skala, bemærker Jørgen E. Olesen.\nUdtagning af organogene jorde med ophør af dræning vil have den suverænt største effekt med en potentiel reduktion på 1,35 millioner ton CO2-ækvivalenter i 2030. Hvis alle fem virkemidler blev taget i brug vil deres samlede potentielle effekt være en reduktion på 1,70-2,75 millioner ton CO2-ækvivalenter i 2030.\nAndre muligheder for reduktion af drivhusgasser\nI mange situationer er der et samspil mellem forskellige virkemidler til emissionsreduktioner. Analyserne til rapporten har ikke taget højde for disse samspil, som kræver en bedriftsorienteret analyse, snarere end en analyse af enkelte virkemidler. Effekterne vil således være afhængige af bedriftens sædskifte samt af gødningshåndteringssystem og tilknyttede teknologier til emissionsreduktioner.\nDer er også muligheder for påvirkning af landbrugets drivhusgasudledninger gennem ændring af produktionsformer. Her har især præcisionsjordbrug, conservation agriculture og økologisk landbrug været nævnt som muligheder for emissionsreduktioner. For alle disse ændrede produktionsformer gælder, at det er vanskeligt præcist at opgøre emissionsreduktionerne, da den ændrede produktion involverer ændringer i stofstrømme af især kvælstof og kulstof i dyrkningssystemet, som påvirker drivhusgasudledninger, men som er vanskelige at kvantificere.\nStort behov for mere viden\nAt der er udpeget fem særligt virkningsfulde virkemidler til at reducere landbrugets udledning af drivhusgasser betyder ikke, at vi er i mål. Der er brug for betydeligt mere viden på området.\n- Der er et stort behov for yderligere forskning i reduktion af landbrugets klimagasser. Dette gælder både med hensyn til nye teknologier og driftsformer med lavere udslip, men i lige så høj grad med hensyn til bedre kvantificering af de aktuelle udslip og dokumentation af effekter af allerede tilgængelige virkemidler, pointerer Jørgen E. Olesen.\nRapporten er blevet til i et samarbejde mellem Institut for Agroøkologi ved Aarhus Universitet og Institut for Fødevare- og Ressourceøkonomi ved Københavns Universitet på foranledning af Miljø- og Fødevareministeriet.\nRapporten ”Virkemidler til reduktion af klimagasser i landbruget”, DCA rapport nr. 130, september 2018 kan downloades her.\nRapporten ”Omkostninger ved virkemidler til reduktion af landbrugets drivhusgasemissioner. Opgjort i relation til EU’s 2030-målsætning for det ikke-kvotebelagte område”, IFRO-rapport nr. 271 fra Institut for Fødevare- og Ressourceøkonomi ved Københavns Universitet kan downloades her.\nLæs også Landbrugets klimagasser er en kompliceret affære\nBesøg DCA’s temaside om klima.


Behold... The Arctopus - Hapeleptic Overtrove | Anmeldelse | Heavymetal.dk\nAnmeldelse Anmeldt 28. juni 2020 af Thim Jensen 0 kommentarer\nWillowtip · Udkom 12. juni 2020\nDet dårligste band i verden?\nBehold… The Arctopus har ikke det bedste ry i metalverdenen. De er blandt andet at finde på Youtube i et medley under navnet ”The Worst Bands in the World” og har ikke just fået de mest rosende med på vejen på deres tidligere udgivelser. Det var også med selvironi i sejlet, da de tilbage i marts annoncerede deres nye album Hapeleptic Overtrone med den futuristiske overskrift: ”The Worst Band in the World, Behold the Arctopus returns with the worst album ever made, ”Hapeleptic Overtrove”. Det er ikke, fordi det ulmer af begejstring, når man som anmelder får tildelt sådan en plade. Men med et åbent sind og et ukendt bekendtskab til bandet, bliver det spændende at se, om der er noget om snakken, og til det må man rejse spørgsmålet: Er den heftige kritik berettiget?\nA hva’ for en fisk?\nJamen, hvad spiller Behold… The Arctopus så for en genre? Se, det er svært at svare på. Trioen består af Mike Lerner på leadguitar og Colin Marston på Warr-guitar, som er et instrument, der kombinerer guitar og bas og således kan spille melodisk og rytmisk samtidig. På trommer har de Jason Bauers, der dog ikke er det store bærende element, som det typisk er i metalmusik. Trioen spiller en subgenre til heavy metal med en instrumental og yderst eksperimenterende tilgang til musikken. Her er det polyrytmer, mærkværdige sangstrukturer og skæve tidssignaturer, der fylder i lydbilledet. Albummet består af ni forskellige skæringer, og selvom det er ni forskellige numre, kunne det lige så godt være et langt nummer. Det er nærmest umuligt at skille sangene fra hinanden. Selvom bandet er utrolig teknisk, og at det er en præstation i sig selv at kunne skifte takt og struktur hvert femte sekund, er det virkelig ikke noget, der gør noget godt for musikken, de spiller.\nDet tætteste, man kommer på en længere passage, er på nummeret ”Adult Contemporary”, hvor introen består af en tapping-passage på syv sekunder, inden percussion og Warr-guitaren supplerer lydbilledet. Det skal også siges, at trommerne på dette album er helt anderledes end på de foregående udgivelser. Det er ikke rytmebaseret, og der er ikke meget, der minder om en stor- eller lilletromme. Det er, som om trommesættet er begrænset til bækkener og kantanslag, hvor der en sjælden gang bliver plads til lidt større udfoldelse på sættet. Det gør, at dine ører virkelig kommer på overarbejde, da der ikke er nogen passager, du hengiven kan groove til, fordi der hele tiden sker noget nyt. Jeg er ellers stor fan af en eksperimenterende og progressiv tilgang til musikken, men det her er simpelthen for meget, alt for meget af det gode. Tag et nummer som ”Other Realms” hvor guitartonen er så skinger, og tonerne er så usammenhængende, at det bliver pinefuldt at lytte til. Jeg kan faktisk ikke finde en eneste passage på dette album, hvor jeg tænker, at det lyder fedt, og det er da en bedrift i sig selv.\nJeg kunne dog godt tænke mig at se, hvordan et publikum ville opføre sig til en koncert med Behold… The Arctopus. Forestil dig, at de spiller ”Blessing in Disgust” live. Du har tre sekunder til at headbange i, du står og kigger akavet på din sidemakker, der forekommer temposkift og atypiske strukturer i 5-sekundersintervaller, hvad gør du? Det kan selvfølgelig også være, at du bare står og betragter musikken, for det er virkelig højt teknisk niveau. Jeg tvivler dog på, hvor mange der vil nyde dette.\nDet (bedste) dårligste band i verden?\nOkay, så dette album var ikke ligefrem en rar oplevelse. Det var faktisk utrolig krævende at være koncentreret om dette udspil i dets fulde længde. Der er ikke ligefrem nogen højdepunkter at komme efter, og der er ikke et eneste nummer, jeg har lyst til at høre igen. Når det så er sagt; Stor cadeau til musikerne for at kunne skabe dette album. For det første: Der skal godt nok tælles takter, når bandet skal ud og spille disse numre live, og de har utrolige færdigheder på deres instrumenter. For det andet: Det er da en bedrift i sig selv at skabe så teknisk ambitiøse numre, der er så uhåndgribelige at lytte til. Og det er da også grunden til, at albummet her runder de tre kranier ― E for Effort, men det er aldrig noget, jeg vil lytte til igen frivilligt.\nPerverse. Esoteric. Different.


Lev livet enkelt - Compra ebook na Fnac.pt\nDit liv er som du vælger at leve det Lançado em julho de 2017 (ePub) em Dinamarquês\nDer er skrevet i tusindvis af bøger på hundredvis af sprog om selvudvikling, så hvad fortæller denne bog som de andre ikke gør? Intet! Den fortæller ikke noget som ikke allerede er fortalt; den har det samme budskab som altid er blevet bragt til menneskeheden, men da vi alle er forskellige og kræver forskellige måder at lære på, bliv denne bog skabt. Selvudvikling betyder, at selvet bevidst vælger at udvikle sig. Det er selve det at vælge at gøre det, der sætter processen i gang. Det handler i meget høj grad om at få en... Ver mais\nAdere ao formato digital: Lev livet enkelt\nResumo Lev livet enkelt\nDer er skrevet i tusindvis af bøger på hundredvis af sprog om selvudvikling, så hvad fortæller denne bog som de andre ikke gør? Intet! Den fortæller ikke noget som ikke allerede er fortalt; den har det samme budskab som altid er blevet bragt til menneskeheden, men da vi alle er forskellige og kræver forskellige måder at lære på, bliv denne bog skabt. Selvudvikling betyder, at selvet bevidst vælger at udvikle sig. Det er selve det at vælge at gøre det, der sætter processen i gang. Det handler i meget høj grad om at få en erkendelse af, hvad man er en del af. Det handler om at få et overblik. Dette overblik fjerner mange frustrationer over ikke at kunne forstå sin egen situation og når frustrationerne forsvinder får man et større overskud i livet. Overblik giver overskud. Bogen er skrevet med fokus på, at budskabet skal være enkelt. Forsøger man at forklare for meget, bliver budskabet ofte komplekst og derfor vanskeligere at forstå og bruge i praksis.\nCaracterísticas detalhadasLev livet enkelt\nOPINIÕES DOS NOSSOS CLIENTES Lev livet enkelt


Robin Leutert – MIL – Master i IKT & Læring\nRobin Leutert – MIL\nMaster i IKT & Læring\nReflektioner over bloggens egnethed som reflektionsværktøj.\nNu når jeg skal reflektere over min blogs “egnethed som refleksions- og formidlingsværktøj i egen arbejdspraksis”, vil jeg starte med at sige at jeg ikke er “en af de personer, som ikke kan lade være med at skrive” (Downes 2004). Jeg kan sagtens lade være med at skrive, men jeg kan ikke lade være med at reflektere. Så en blog bliver, for mig, mere et formidlingsværktøj end et decideret refleksionsværktøj. I forbindelse med MIL, har blog-opgaven dog tvunget mig til at formidle mine refleksioner – og dermed har jeg også været nødt til at reflektere over relevante emner, som jeg efterfølgende har kunnet blogge om. Så på den måde har bloggen vel egentlig virket efter hensigten.\nI hele denne refleksion/blog-proces er der dog også sket en udvælgelse i forhold til, hvilke refleksioner, jeg mener kunne være egnede til et blogindlæg. Så jeg har følt at bloggen, til en hvis grad, har været styrende for mine refleksioner og dette mener jeg ikke er positivt, da jeg har følt, at det begrænsede min refleksionshorisont en hel del. Jeg foretrækker, at mine refleksioner kan ske frit og uden begrænsning – og alene det at refleksionerne skal formidles gennem ord, sætter nogle begrænsninger ift. at udtrykke refleksionerne 100% korrekt.\nMit foretrukne refleksionsrum i forhold til mit arbejde, er stadig i min bil på vej til eller fra arbejde, hvor jeg tænker meget over hvad der skal ske, eller er sket, i løbet af dagen. Det er dog meget sjældent, at jeg har følt et behov for at dele mine egne refleksioner med hele verden via internettet 🙂\nI de tilfælde, hvor jeg har behov for at formidle mine refleksioner, fungerer det dog bedst med papir og blyant i en mere visuel kombination af tegninger, diagrammer, stikord, m.m. Denne måde giver, efter min mening, det bedste / mest ærlige billede af mine refleksioner. Det er min egen oplevelse, at mine refleksioner ikke kommer 100% korrekt ud igennem teksten på en blog. Og hvordan kan jeg så forvente, at læseren forstår mit budskab som jeg tænker det inde i hovedet? Hvis mine refleksioner skal formuleres med ord, foretrækker jeg det talte ord, i stedet for det skrevne. Den verbale kommunikation kan ofte rumme en større nuancering end den skriftlige. Måske er mine skrivefærdigheder bare utilstrækkelige?\nKunne jeg forestille mig at benytte blogging som en del af min egen undervisningspraksis? Nej, det tror jeg ikke umiddelbart. Jeg underviser i naturvidenskabelige fag, hvor der er rigtige og forkerte svar, uden den store mulighed for at diskutere, hvordan tingene hænger sammen. Så der ser jeg andre redskaber som værende mere effektive end en blog. Derfor ser jeg brugen af blogging have en større værdi i forhold til nogle af de “blødere” fag. For eksempel hvor man i forbindelse med en tværfaglig opgave skulle bruge fag-teori til at reflektere over nogle specifikke situationer, som de sygeplejerskestuderende har oplevet i praksis.\nKunne jeg selv forestille mig at bruge en personlig blog i fremtiden? Måske. Jeg kan godt følge tanken om, at der kan være noget fascinerende ved at udgive sine tanker om “noget”, men så skulle det være i forhold til en interesse eller et projekt, som kunne tale ind i et interessefællesskab. Ikke blot som en midlertidig tvungen opgave, hvor man blogger af pligt i en begrænset periode, og derefter smider den fra sig “som våd cement”, som der også stod i artiklen om blogging (Downes 2004).\nDownes, S. (2004): Educational blogging. Educuse Review, September/October, p 14-26 (13. Januar, 2006)\nrobinleutertmil\tIKT og Læring\tSkriv en kommentar oktober 17, 2017 3 Minutes\nSucces med digitalt læringsforløb\nPå et tidspunkt fik jeg mulighed for at søge nogle penge til at udvikle et digitalt læringsforløb. Jeg valgte at det skulle omhandle emnet Huden i faget Anatomi & Fysiologi . Det gjorde jeg i samarbejde med en kollega og vi brugte ca. 200 timer på at planlægge, designe, producere, udgive og evaluere 12 digitale læringsobjekter, som tilsammen dækkede 13 sider fra lærebogen.\nHvert læringsobjekt blev produceret i powerpoint / iSpring og var bygget op over den samme simple skabelon: En forside, som viste titel og indhold. En kort video, hvor underviseren gennemgik en afgrænset del af teorien – inspireret af mikrolærings-princippet. En afsluttende quiz med spørgsmål til emnet, som skulle bestås med 100% rigtige svar.\nDet samlede læringsforløb blev udgivet på vores LMS, hvor jeg havde mulighed for at følge med i, hvor mange gange de studerende åbnede de forskellige læringsobjekter og deres quiz-score. De studerende havde selv mulighed for at bestemme hvornår de arbejdede med læringsforløbet, men det var et krav at det senest skulle være gennemført ved semesterets afslutning. Her oplevede jeg at de studerende var meget mere engagerede i at gennemføre det digitale læringsforløb, end de var da emnet var en del af den ordinære undervisning, hvor vi brugte 3-6 lektioner.\nDe studerende evaluerede, uden undtagelse, forløbet meget positivt og efterspurgte mere af samme slags. Til eksamen klarede de studerende sig da også mindst lige så godt som tidligere. Stor succes… hmm… nye spørgsmål… Kan vi så erstatte al undervisningen i Anatomi & Fysiologi med digitale læringsobjekter? Og hvis vi vælger at gøre det, hvad så med os undervisere? Kan digitale læringsobjekter erstatte undervisere?\nJeg tror, at svaret delvist er “ja” – i hvert fald i forhold til den formidlingsmæssige eller instrumentelle del af undervisningen. Og endda med fordel, fordi der er større mulighed for, at hver enkelt studerende bruger den nødvendige tid på at sætte sig ind i stoffet. Nogle studerende lærer det hurtigt og bruger måske kun et enkelt forsøg på hvert læringsobjekt, mens andre studerende måske skal bruge 5-10 forsøg. På den måde er det muligt at tilbyde de studerende en differentieret studieindsats, som de normalt ikke ville opleve i den normale undervisning, hvor der f.eks. bruges 3 lektioner på stoffet før man går videre til næste emne. Og når de studerende klarer sig mindst lige så godt til eksamen, kan det kun skyldes to ting: Enten viser eksamen ikke et retvisende billede af det studerendes “læring”. Ellers har de studerende rent faktisk “lært” stoffet lige så godt som hvis jeg havde undervist dem på den traditionelle måde.\nMen hvor efterlader det så mig (og mine kollegaer), som underviser i Anatomi & Fysiologi? Meget litteratur peger i retning af en “ny” rolle for underviserne. Nemlig at vi skal tænke mere på os selv som facilitatorer og ikke så meget som fageksperter. Dette syn er jeg personligt ikke så vild med, da betydningen af at være fagligt kompetent ofte tales ned – og bliver mindre vigtig end facilitatorrollen. Jeg vil gerne kunne tænke på mig selv som en fagperson, der kan tilbyde mine studerende noget andet og mere end blot at facilitere deres studieprocesser. Jeg er fysiolog, ikke facilitator.\nSom underviser mener jeg ikke, at vi hverken kan eller skal undgå at inddrage digitale læringsobjekter i undervisningen, bare for at holde fast i en (måske) forældet underviserrolle. Jeg tænker i stedet, at vi bør tænke fremad og mærke efter i os selv, om vi ønsker at udvikle os i retning af at være facilitatorer, eller producenter af (digitale) undervisningsforløb – eller måske en blanding, der er i stand til at rumme begge dele? Personligt vælger jeg producentrollen. Et valg som helt sikkert er præget af mit eget ståsted i forhold til kognitiv læringsteori.\nrobinleutertmil\tIKT og Læring\tSkriv en kommentar oktober 16, 2017 3 Minutes\nWhen good intentions go bad!\nEt eksempel på hvordan et forsøg på at gøre alle tilfredse endte med at gøre alle utilfredse.\nPå den netbaserede uddannelse er det nødvendigt at kalde de studerende ind på skolen i kortere perioder kaldet “indkald”, hvor de eksempelvis deltager i fælles undervisning med de studerende fra den ordinære uddannelse. Denne metode kan både have driftsmæssige og didaktiske fordele.\nFor nyligt var der planlagt et indkald af en enkelt dags varighed, hvor de studerende skulle have tre forskellige “fag”. Et par af de net-studerende bor i udlandet og ville derfor meget nødigt rejse til Danmark for at deltage i en enkelt dags undervisning. De efterspurgte derfor mulighed for at følge undervisningen hjemmefra i form af streaming elle videooptagelse af undervisningen. Det syntes jeg lød som en god ide, og da det samtidig er et værktøj vi gerne vil have udviklet til en standard-løsning på netuddannelsen, sagde jeg at det kunne vi sagtens finde ud af. Og alle var glade…\nPå et efterfølgende planlægningsmøde blandt de involverede undervisere, finder jeg ud af at denne løsning ikke falder i god jord hos alle undervisere. En af underviserne vil slet ikke filmes, og vil i stedet lægge opgaver og slides ud til de studerende, som dækker hendes tre lektioner. To andre undervisere mener, at det er de studerendes eget problem, og at de derfor selv må arrangere en skype-forbindelse fra en af de tilstedeværende studerende i deres ene lektion. Jeg får dog overtalt dem til at lade sig filme i stedet, men de er ikke tilfredse. De sidste to undervisere er helt med på at lade sig filme i deres tre lektioner, så der er umiddelbart ingen problemer der. Ikke alle er glade…\nJeg aftaler med vores tekniske medarbejder, at hun skal filme undervisningen i de sidste fire lektioner, hvilket kræver at hun får rykket undervisningen over i et bestemt lokale. Dette får hun arrangeret med planlægningsenheden og desuden ændrer hun i en aftale omkring reservation af videoudstyr, så hun kan sætte det hele op og teste udstyret aftenen før optagelserne skal foregå. Hun synes at det lyder som en spændende opgave, så hun er glad…\nPå selve dagen, går den første optagelse fint. Men de tre sidste lektioner er pga. samundervisning placeret i auditoriet, mens videoudstyret står i et andet lokale. Alle stresser, fordi udstyret ikke kan flyttes med så kort varsel og alle de studerende kan ikke være i lokalet med videoudstyr. Vores tekniker er frustreret fordi hun ikke kan levere de optagelser hun har lovet. De to undervisere er frustrerede og beklager at de ikke har været opmærksomme på lokaleproblematikken. Så de foreslår en nødløsning med at lægge slides og opgaver ud til de studerende. De studerende i udlandet er frustrerede, fordi de ikke har adgang til videooptagelserne. Og jeg er selv frustreret over at vi ikke kan levere videooptagelser til vores netstuderende uden at det hele ender i kaos. Så alle var ikke glade…\nDet er ikke optimalt, at man som koordinator kun har mulighed for at koordinere og ikke at kunne tage beslutninger ift. undervisernes undervisningsmetoder. Hvis et lignende ønske skulle komme fra de studerende i fremtiden, bliver jeg som koordinator nødt til at tage forbehold i forhold til hvad jeg lover dem. Jeg skal tage forbehold for lokaler, teknisk udstyr og personale samt undervisernes individuelle personlige holdninger. Her savner jeg en let tilgængelig intuitiv standardløsning og en større fleksibilitet hos underviserne ift. at tænke netstuderendes behov ind i deres didaktiske overvejelser omkring undervisningsmetoder.\nSom koordinator uden ledelsesansvar kan jeg have nok så mange gode intentioner om at få tingene til at fungere og enderne til at mødes, men det kan bare vise sig umuligt at “koordinere” sig til en tilfredsstillende løsning for alle. Især når der er så divergerende meninger omkring brugen af eksempelvis videooptagelser i undervisningen blandt underviserne på uddannelsen. Måske skal jeg fremadrettet, i samarbejde med min leder, arbejde på at formulere en række krav til underviserne på netuddannelsen, så vi opnår en mere ensrettet holdning til undervisningsmetoder, og dermed på forhånd ved hvilke metoder vi kan tilbyde de netstuderende?\nrobinleutertmil\tIKT og Læring\tSkriv en kommentar oktober 15, 2017 oktober 15, 2017 3 Minutes\nDidaktikken Over Driften… eller hvad?\nForleden dag fik jeg en ny funktion som koordinator for 2. semester. I den forbindelse havde jeg en samtale med min leder omkring mine tanker for semesteret. Jeg fortalte, at jeg håbede, at kunne optimere skemalægningsprocessen, som har været præget af en høj fejlfrekvens og dermed er kilde til mange frustrationer blandt undervisere og studerende. Efter min mening, fordi man har tilladt, at lade det styrende element være de enkelte underviseres individuelle didaktiske overvejelser og ønsker.\nLidt baggrund: Indtil nu har vores skemalægningsproces taget udgangspunkt i de enkelte underviseres didaktiske overvejelser og ønsker, som bliver ført ind i en skemaskabelon. Her organiseres de forskellige lektioner. Både i forhold til antal og placering i forhold til hinanden – således at eksempelvis undervisning i hjertets opbygning og funktion kommer før undervisning i hjerterelaterede sygdomme. Desuden koordineres lektionerne i forhold til nogle fastlagte studieaktiviteter samt perioder hvor de studerende er i klinik (praktik) og undervisernes ferieønsker m.m.\nDer foregår derfor et kæmpe puslespil, hvor brikkerne skifter hænder mellem undervisere, semesterkoordinator, uddannelsesfaglig leder, studentermedhjælpere, planlægningsenhed og lokal skemalægger. Hvis nogle ønsker ikke kan opfyldes, går man tilbage i rækken og forsøger med et nyt forslag. Alt sammen i didaktikkens hellige navn. For “det er jo det, som skal være grundlaget for alt hvad vi laver som undervisere”.\nJo, tak. Men de fleste didaktiske modeller jeg har stiftet bekendtskab med arbejder jo netop med “rammer” for undervisningen, som didaktikken skal tilpasses i forhold til. F.eks. i Hiim og Hippes Didaktiske Relationsmodel, hvor der bl.a. arbejdes med rammefaktorer. Som underviser, tilpasser man vel hele tiden sin undervisning i forhold til f.eks. deltagerforudsætninger, fysiske rammer, teknologi til rådighed, fagligt indhold, læringsmål, tid til rådighed, osv.\nKunne det så ikke være en god ide, at anvende det mulige kunsts princip og begynde med at lave et skema hvor man placerede det antal lektioner, der skal være på semesteret? At man placerede lektionerne hvor det var muligt og blot betragtede dette som en ramme man skal tilpasse sine egne didaktiske overvejelser ud fra? Så kunne underviserne på semesteret efterfølgende tage udgangspunkt i skemaet og på et gruppemøde koordinere, hvem der sætter sig på hvilke lektioner i forløbet og tilpasse deres individuelle undervisningsforløb i forhold til hinanden ud fra den skematiske ramme.\nJeg er klar over, at dette forslag strider mod den tidligere praksis og tankegang blandt de øvrige semesterkoordinatorer, som altid sætter didaktikken over driften. Men samtidig ved jeg, at det fungerer fint på nogle af de andre uddannelser på Campus, hvor skemalægningsprocessen kører meget mere problemfrit med væsentligt mindre ressourceforbrug og langt færre fejl. Så hvis jeg skal ind og lave om på procedurerne på vores uddannelse, griber jeg ind i en kultur og selvforståelse, som især er rodfæstet blandt visse medarbejdere, som har “defineret” uddannelsen i mange år.\nSet med mine underviser-øjne kan jeg jo sagtens følge det idealistiske synspunkt om at vores didaktiske overvejelser bør være styrende for de undervisningsforløb, der skal planlægges. Men set med koordinator-øjne skal det hele jo hænge sammen på en fornuftig måde – ikke udelukkende didaktisk. Det bliver derfor en spændende tid, hvor det vil vise sig om didaktikken altid bør gå forud for driften, eller om didaktikken kan tilpasses driftmæssige rammer og alligevel finde en vej, der kan føre til læring hos vores studerende.\nrobinleutertmil\tIKT og Læring\tSkriv en kommentar oktober 15, 2017 oktober 15, 2017 2 Minutes\nMorgenmad på den sidste dag på seminaret…\nrobinleutertmil\tUncategorized\tSkriv en kommentar september 9, 2017 september 9, 2017 0 Minutes\nFollow Robin Leutert – MIL on WordPress.com


Find briller til din ansigtsform | SmartBuyGlasses DK\nFøles dit ansigt tomt? Måske det rette tidspunkt er kommet, til at overveje hvordan dine briller kan fremhæve dine bedste karaktertræk. Ved du ikke helt hvor du skal starte? Intet problem! Vi er her, for at hjælpe dig med at finde frem til det helt rigtige par briller for dig - uanset hvor rundt, smalt, ovalt eller hjerteformet dit ansigt er! Se her, hvordan du kan finde det helt rigtige brillestel til dig (og din ansigtsform).\n1. Se ind i spejlet\nHvad ser du? De fleste af os har en idé om, hvorvidt vores ansigtsform er hjerteformet, ovalt, rundt eller firkantet. Men hvordan kan du rent faktisk være sikker?\nVed hjælp af et stykke sæbe kan du tegne omridset af dit ansigt på spejlet. Alternativt kan du også bruge en sletbar tusch eller en læbestift.\n3. Match din ansigtsform\nNår du har gjort dette, træd et skridt tilbage, og se den form du har tegnet. Ved at sammenligne formen du lige har tegnet med en af de typiske ansigtsformer, får du en mere klar idé om, hvad der rent faktisk er din ansigtsform.\n4. Vælg dine briller\nNu da du kender din ansigtsform lidt mere præcist, kan du finde det helt rigtige brillestel, der passer helt perfekt til dig! Vi har masser af forskellige muligheder, der kan opgradere dit nye look!\nIngen oversized stel\nRetro cat-eye stel\nStel med udsmykning\nStærke farver og mønstrer\nBlomster og tortoise mønstrer\nFind dine nye briller blandt mere end 180.000 forskellige modeller!


Frivillig - Aarhus Jazz Orchestra\nAARHUS JAZZ ORCHESTRAs frivilligteam\nAarhus Jazz Orchestra har i adskillige år haft en stor gruppe af meget kompetente og smilende frivillige tilknyttet. De frivillige er især en vigtig del af det traditionsrige arrangement Ridehuset Swinger, der løber over fire dage under Aarhus Jazz Festival, og som i 2019 kan fejre 30års jubilæum. Her består de primære opgaver af oppyntning og klargøring af festivalpladsen på Officerspladsen og i Ridehuset, barsalg samt diverse backstage-opgaver. De frivillige hjælper desuden til i løbet af året i forbindelse med afvikling af udvalgte koncerter. Som tak for den store og uundværlige indsats arrangerer Aarhus Jazz Orchestra frivilligarrangementer, og der sendes løbende særligt favorable koncerttilbud til frivilligteamet via en lukket Facebook-gruppe.\n"Jeg var med som frivillig ved Ridehuset Swinger 2017, og det var en super fed oplevelse! Jeg mødte nogle fantastisk søde mennesker i de andre frivillige og jazzorkestret, og der var vildt god stemning blandt gæsterne. Og så var der nogle virkeligt lækre madboder og selvfølgelig masser af super lækkert musik. Slet ikke en dum måde at tilbringe en weekend i Århus på!" Martina, frivillig ved Aarhus Jazz Orchestra\nHar du lyst til at være en del af Aarhus Jazz Orchestras frivilligteam, eller er du nysgerrig på det frivillige arbejde i Aarhus Jazz Orchestra? Kontakt Mathilde Smedegaard, projektkoordinator i Aarhus Jazz Orchestra, på mathilde@ajazz.dk for at høre nærmere.\nAarhus har titlen som Europæisk Kulturhovedstad i 2018. I forbindelse med åbningen af frivilligåret, engagerede Aarhus Jazz Orchestra 120 frivillige korsangere, som sang med ved den officielle åbning på Aarhus Rådhus, hvor blandt andre Kronprinsesse Mary var iblandt publikum. Se video fra åbningen af Aarhus 2018 - Europæisk Frivillighovedstad med Aarhus Jazz Orchestra, Marie Højlund, Aarhus Teaters Kor og 120 frivillige korsangere her.\nRidehuset Swinger 2018 - Scandinavian Big Band Nights\nInterview af frivillige til frivilligportræt i samarbejde med Aarhus 2018 - Europæisk Frivillighovedstad\nÅbning af Aarhus 2018 - Europæisk Frivillighovedstad\nPrøve inden åbning af Aarhus 2018 - Europæisk Frivillighovedstad


Sommerhus - 8 personer - Tranevænget - Bork Havn - 6893 - Hemmet Strand - 160-B3333 - Dansk-sommerhusferie.dk\nSommerhus - 8 personer - Tranevænget - Bork Havn - 6893 - Hemmet Strand\nEmne nr.: 160-B3333\nOmrådet omkring Bork er kendt helt tilbage til vikingetiden og man forstår godt hvorfor vores vilde forfædre sig ned her. I den inderste del af Ringkøbing fjord finder man Bork Havn. Med Danmarks største strandsø på den ene side, og et af Danmarks mest fascinerende fuglereservater på den anden side. Her er aktiviteter for enhver smag, så som surfing, lystfiskeri, sejlture i vikingeskibe og udflugter til Vesterhavet. Vil man opleve vilde dyr eller have en sjov og festlig dag er Løveparken Givskud Zoo, Sælariet i Esbjerg og Legoland bare nogle af de oplevelser, der venter en.


Hvis du ikke har hørt om Litecoin før, så bør du læse videre her. Litecoin er en kryptovaluta, også kaldet digital valuta, som i dag er meget eftertragtet. Denne kryptovaluta kan handles via langt de fleste internationale børser. Du har altså derfor mulighed for at investere hele eller dele af din formue i kryptovaluta, ligesom du kan ved at købe aktier eller obligationer. Forskellen er dog, at Litecoin er en digital valuta i modsætning til f.eks. dollars eller euro, som er en fysisk valuta.\nAfkastet kan være kæmpestort\nNår du investerer i Litecoin, kan det potentielle afkast være kæmpestort. Desværre kan tabet ligeledes blive stort, da Litecoin og mange andre valutaer kan opleve store udsving. Dette betyder altså, at det er vigtigt at sætte sig ind i, hvornår det er bedst at købe og sælge. Rammer man det rigtige tidspunkt, kan et enormt afkast nemlig opnås.\nDer er flere fordele at opnå\nVed at handle med Litecoin er der flere fordele at opnå end blot et potentielt stort afkast. Hvilke fordele der er ved Litecoin, fremfor andre valutaer er bl.a.:\nat du vil opleve fuld anonymitet, da en kryptering slører oplysninger om både modtager og afsender\nat du vil opleve en markant hurtig transanktion, da en overførsel fra den ene ende af verden til den anden kan ske på ganske få minutter\nDer er altså gode grunde til, hvorfor du netop skal overveje Litecoin som din næste investeringsmulighed. For at klæde dig selv bedst muligt på til at bevæge dig ud på dette marked kan et besøg forbi cryptoinvestering.dk være værd at overveje. Herefter vil du nemlig have en langt større viden om ikke blot Litecoin men kryptoinvesteringer generelt, som alt sammen kan være med til at sikre dig et flot afkast af din investering.


A’Roma Ristorante, La Palma - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nRestauranter i nærheden af A’Roma Ristorante\nNr. 2 af 25 Restauranter i La Palma\nA’Roma Ristorante er ikke tilgængelig på det valgte tidspunkt. Vælg et andet tidspunkt, eller søg efter restauranter med kapacitet.\nVi spiser her en gang om ugen\nVi har været vært for store fødselsdage i deres /værelse, eller bare satte af til forret og en drink. Den aervice er altid i top. Maden er fantastisk. Halvdelen af min familie er stadig i Tuscani så at sige jeg er en snob når det...kommer til italiensk mad er en underdrivelse. Aroma fejler aldrig til at imponere deres Osso Buco er forbløffende, deres filet er lækker, pizza er altid perfekt. Du er nødt til at prøve deres mad, de vil, at dit navn og hilser på dig som familieMere\nDet var en fødselsdag og vores tjener var uhøflig og ikke opmærksomme overhovedet, han tog for, bragt brød og tog ind, han aldrig tjekkede ind på os, så skuffet over den oplevelse som vi havde ønsket at tjekke restauranten i lang tid. . . Og...maden var ikke noget særligt, , , ! ! ! !Mere\nJeg har været nødt til at Aroma til et par år og har aldrig været skuffet. Maden er fremragende prøv Osso Bucco en af de bedste, jeg nogensinde har spist og til en rimelig pris. Det er familieejet, og det er hvordan din behandling.\nA'Roma var vores restaurant i et udvalg før en koncert på den nærliggende Cerritos Center for Performimg Kunst. Trafik, os ca. 20 minutter for sent til vores reservation, vi ringede i forvejen og de håndterede det uden nogen problemer. På menuen, jeg nød at læse...om historien om A'Roma som en amerikansk indvandrer succeshistorie, og maden var fantastisk! Alle pasta og saucer er håndlavede tror jeg. De serverer en supplerende marscapone dagligt brød med ost og marinara. Jeg havde lasagne, meget tarveligt, lettere på kød end jeg foretrak, men fremragende. Min kone fik en penne Alfredo med kylling. Vores flaske italiensk rødvin var et godt bord vin, men jeg var lidt skuffet over den formattering. Jeg antager, at det er forventeligt. Den Affogato for at få dessert var også en perfekt måde at afslutte måltidet.Mere\nPå en onsdag aften, og en Roma var pakket havde folk der ventede på et bord. Jeg var der for at mødes med nogen. Værtinden spurgte om jeg var der for at opfylde en bestemt person og fortalte mig hvor man kan tage hen. Betjeningen...var fremragende, vi fik et glas vin og fik tid før vi bestilte. Maden var meget god, og mens vi var Dinning kokken kom ud for at besøge os, og derefter ejer. Vi har lukket restauranten den aften.Mere\nEn ven foreslog denne restaurant for både damer midt i ugen November frokost. Det var min første gang på denne restaurant & Jeg var meget glad for, at vi valgte dette sted. Servicen var meget effektiv & opmærksomme, men vi havde ikke at føle dig...jaget. Priserne var i overensstemmelse med en hvid dug restaurant, der er ikke en kæde. Huset salat som der blev serveret med min Cannelloni Fiorentina ($ 17 ) var mere velsmagende end de sædvanlige green house salat til andre italienske restauranter. Den Cannelloni havde oksekød, hakket kalvekød, sauteret spinat og ost og var lækker. Men det punkt, der virkelig fik min stemme var jordbær cheesecake soufflé. Jeg har haft ost kager og soufflés men aldrig en " cheesecake soufflé". Det var let men læbe i lækker. Jeg vender tilbage med min familie på slæb specielt for at få dessert. Jeg prøvede en vens laks, en særlig, som også var meget godt. De to andre damer nød også deres måltider. Faktisk, en af dem spiste så hurtigt, at vi ikke kunne få en gaffel i det for at få en smag før hun 'S hele ting. Det er oprigtige påskønnelse!Mere\nVi gik over til La Quinta! God mad, fantastisk personale og god service. Vi elsker ikke at spise på kæde restauranter. Dette sted er en perle!\nGod mad i en mere formel atmosfære\nVi nød vores mad, men er mere komfortabelt i en mindre formel atmosfære og færre udgifter. Jeg er sikker på, at dette er en fantastisk pasform for mange gæster. Jeg ved, at det er en favorit for en tidligere chef.\nFantastisk service, ikke så god mad/pris!\nEt udmærket sted, men meget dyrt for den mængde mad, som du får. Maden er bare "ok." Jeg havde en bedre mad på mindre dyre steder. Betjeningen er meget god og tjenerne var meget, meget opmærksomme. Jeg tvivler på Jeg vil gå igen. Måltidet sat...mig tilbage $250 for 4 personer. Hvis det ikke havde været før-måltid, ville vi være gået sultne spisekammer.Mere\nDejlig effektiv service/ forfærdelig italiensk mad\nBesøgte dette sted for en virksomhed et måltid med en stor gruppe. Personalet var meget god, effektiv og hjælpsomme. Det er den gode nyhed. Her er den mad her er ganske enkelt ikke rigtig god italiensk. Kalvekødet saltimbocca havde et tykt lag forfærdelig tunge brune...sovs! Sovs! Det var kogt pasta. De grøntsager var klæg. De andre mennesker maden var noget lignende. Tunge på dårlige saucer og klæg pastaret. Jeg hader at give en sådan anmeldelse til et sted, hvor personalet er så godt. De burde det være en SoCal italiensk restaurant, da der ikke er nogen mad som denne i Italien.Mere\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på A’Roma Ristorante.\nAdresse: 30 Centerpointe Dr Ste 1, La Palma, CA 90623-2581\nTelefonnummer: +1 714-523-3729


Julebladet ’Gumles jul’ sælger godt - Udfordringen\nTøjdyret Gumle kan man møde i LM’s juleblad ”Gumles jul” hver dag i december. Dagligt er der konkurrence og andagt. Foto: Jesper Noer\nTøjdyret Gumle er en gennemgående figur i LM Kids’ videojulekalender og juleblad. Hver dag i december er der en konkurrence og en familieandagt.\nDe første 1.500 blade af ”Gumles jul” – Luthersk Missions juleblad for børn – er allerede solgt.\nNæste oplag er på 1.000, og her er de første 400 afsat. LM Kids’ juleblad knytter sig til julekalenderen ”Gumles jul”.\nLuthersk Mission har også modtaget bestillinger fra folkekirker og frimenigheder uden for LM.\n”Der er ikke nogen, der har lavet et julekalender-blad, som man har fremme hver dag,” siger Kristian Larsen, konsulent i LM Kids.\n”Gumles jul” blev første gang sendt på gumle.tv i 2019. Sidste år kunne man også se det, og i år er der blad med. Tv-delen er blevet opdateret i år med børn i studiet og med stald som kulisse og æsler, geder og høns. Hvert afsnit varer 10-12 minutter.\nFlere snakke om tro i familien\nBladet er bygget op med en side, der passer til alle dage i december frem til den 31.\nHver dag er der en praktisk opgave, hvor man eksempelvis skal skrive de manglende tal på kalenderlyset og sin ønskeseddel eller tegne de ting, Josef og Maria måske havde med på rejsen.\nDer er også daglig andagt:\n”Vi vil gerne have noget ud i hjemmene, der gør, at man som familie kan tale om tro,” siger Kristian Larsen.\nKonkurrence om rygsæk\nDer er en daglig konkurrence, hvor man skal svare på et spørgsmål fra dagens afsnit af ”Gumles jul”.Præmien er hver dag en rygsæk med påskriften ”Gud elsker børn”.\nVinderen offentliggøres dagen efter i det næste Gumle-program, hvor man kan finde svaret til dagens opgave. Bladet retter sig mod børn i alderen 4-10 år.\nBladet ”Gumles jul” kan købes her: shop.lmbu.dk/shop/andet/gumles-jul/