• Billige Bahco Skruetrækker online [Se bedste tilbud]\nEn masse e-handler udlover nu til dags mange forskellige billige leveringsmidler til bahco skruetrækker. En der er meget anvendt er lige nu at få leveret til et afhentningssted, som giver dig mulighed for at hente dine nye produkter lige når det passer dig. Leveringstypen er nemlig virkelig bekvem, samt desuden desuden den billigste leveringsudgave.\nDu kunne ligeledes vælge at vælge at få udbragt til din privatbolig eller til dit arbejde. Løsningen er jævnligt et hak mere omkostningsfuld, men på den anden side ekstremt bekvem for bahco skruetrækker online. Den mest letkøbte fragtmulighed vil dog altid vise sig at være at hente varerne selv, som dog forudsætter at du har bopæl lige ved e-handlens butikker, fx Harald Nyborg, Jem og Fix, Bauhaus eller Silvan.\nLeveringstiden på bahco skruetrækker er jo ret aktuel forudsat man behøver produktet om et øjeblik, og derfor er det sandelig aktuelt at vi checker den estimerede leveringsdato på bahco skruetrækker. Temmelig mange internet outlets – herunder Harald Nyborg, Silvan, Bauhaus og Jem og Fix – garanterer billig 1 dags levering på de fleste af deres varer online, hvilket er underforstået at transaktionen gennemføres inden et fastslået tidspunkt, således at de har en chance for at nå at få ordren klargjort før logistikpersonalet tager hjem.\nEn hel del internet forhandlere lover levering uden gebyr på bahco skruetrækker online, men typisk er det så præmissen at man handler for en konkret pris. I øvrigt må man tage den billigste type af levering, som oftest vil blive at få kørt ordren til et udleveringssted.\nEn masse webshops tildeler click-and-collect hvor man handler billig bahco skruetrækker hjemmefra og afhenter i butikken. Eksempelvis Harald Nyborg, Bygma, Jem og Fix, 10-4, Stark, XL-Byg, Bauhaus, Silvan og Davidsen. Byggekæderne tilbyder blandt andet click-and-collect på bahco skruetrækker i følgende byer:\nHjørring, Frederiksberg, Skanderborg, Næstved, Vejle, Ishøj, Odense, Birkerød, Struer, Randers, Nyborg, Slagelse, Tårnby, Vallensbæk, Valby, Helsingør, Brøndby, Brabrand, Rudersdal, Gladsaxe, Herning, Jyllinge, Svendborg, Grenaa, Taastrup, Odder, Haderslev, Thisted, Ringsted, Gentofte, Kalundborg, Aabenraa, Allerød, Ballerup, Frederikshavn, Hedensted, Sønderborg, Frederiksværk, Højbjerg, Vordingborg, Værløse, Ikast, Kolding, Silkeborg, Korsør, Roskilde, Fredericia, Charlottenlund, Esbjerg, Solrød Strand, Horsens, Rønne, Aalborg, Middelfart, Nakskov, Stenløse, Hobro, Dragør, Hedehusene, Farum, Herlev, Lillerød, Nørresundby, Brønderslev, Aarhus, Hørsholm, Virum, Rødovre, Kokkedal, Haslev, Glostrup, Ølstykke, Brønshøj, Frederikssund, Viborg, Hillerød, Greve, Varde, København, Risskov, Albertslund, Køge, Skive, Nærum, Åbyhøj, Vanløse, Hvidovre, Holstebro, Lystrup, Tilst, Holbæk, Søborg, Nykøbing Falster, og Lyngby, .\nKlik-og-hent for bahco skruetrækker er tilgængeligt i samtlige regioner af Danmark: Sjælland (Vestsjælland, Bornholm, Falster, Østsjælland, Nordsjælland, Hovedstaden, Lolland, Midtsjælland, Amager, Sydsjælland), Fyn (Sydfyn, Vestfyn, Nordfyn, Østfyn, Midtfyn) og Jylland (Nordjylland, Midtjylland, Syddanmark, Østjylland, Vestjylland, Sønderjylland, Sydjylland).\nVed indkig i søgedata står det markant, at folk som regel søger efter bl.a. billig bahco skruetrækker og bahco skruetrækker priser. Derudover ser vi tit mennesker kigge efter bl.a. bahco skruetrækker online, bahco skruetrækker tilbud samt køb bahco skruetrækker, foruden de store byggemarkeder som Stark, Bauhaus, Harald Nyborg, Jem og Fix, XL-Byg, Davidsen, Silvan, 10-4 og Bygma.\nFå den bedste pris på bahco skruetrækker\nDet er jo ret gnidningsløst for almindelige mennesker at lave prissammenligning på billige bahco skruetrækker online i blandt diverse internet outlets, og derved har flertallet af internet virksomheder fundet det uundgåeligt at sænke prisen på bahco skruetrækker markant, og endda frembyde levering uden beregning.\nTrods dette kan det imidlertid vise sig tiden værd at sammenligne flere e-firmaer efter rabatter og tilbud på bahco skruetrækker online forinden du gennemfører din handel, således at du er tryg ved at indhente den skarpeste pris. Kig ikke bare hos de udbredte byggekæder som Davidsen, Bauhaus, XL-Byg, Silvan, Stark, 10-4, Jem og Fix og Bygma.\nDu må lige meget hvad være obs på, at i tilfælde af at en online butik forhandler billige bahco skruetrækker online for en salgspris der kan virke mystisk billig, er det mange gange være et faresignal om en bedragerisk webshop. Bestillinger med betalingskort er i hvert fald omsluttet af en forordning, som forsvarer dig som køber imod falske butikker på nettet.\nVi anbefaler generelt bestillinger med betalingskort eller mobilbetaling. Som et alternativ kunne du vælge et afdragstilbud fra eksempelvis ViaBill, når du vil godtgøre regningen på bahco skruetrækker over flere uger. Dette foreslåes typisk i nicheforhandlere, men sjældent de kendte byggemarkeder som for eksempel Harald Nyborg, Jem og Fix, Bygma, 10-4, Silvan, XL-Byg, Stark og Davidsen.\nSes der på tendenserne er det markant, at mennesker mange gange kigger efter for eksempel bahco skruetrækker online og bahco skruetrækker tilbud. Derudover oplever man typisk mennesker søge fx billig bahco skruetrækker, køb bahco skruetrækker og bahco skruetrækker priser.\nTrustpilot resulterer i regulære fine løsninger til at gennemrode mange aktuelle forbrugeres vurderinger og herved er det anbefalelsesværdigt, at du studerer online webshoppens kritik forud for at du shopper billige bahco skruetrækker online.\nFacebook frembringer også faktisk sikre metoder til at få en idé om internet forhandlerens troværdighed. Herinde er der en række internet butikker hvor du kan meddele en kritik af deres køb, hvilket også kan drages fordel af til afvejning af tidligere kunders oplevelser.\nForud for at folk handler billige bahco skruetrækker online på en e-forretning kunne man utvivlsomt se på e-shoppens forretningsbetingelser, dog er det typisk et omfattende projekt, i særdeleshed på de udbredte byggekæder som XL-Byg, Harald Nyborg, Davidsen, Bauhaus, 10-4, Bygma, Jem og Fix, Silvan og Stark.\nEt andet alternativ kunne derfor være at undersøge hvorvidt netshoppen er medlem af e-mærke ordningen, siden det almindeligvis er en antydning af at internet shoppen opretholder de danske regler, samt at butikken en gang i mellem evalueres af fagfolk som behersker vedtægterne på området.\nDet giver dig lejlighed til opbakning, når du bliver udsat for problemer i processen med dit køb af bahco skruetrækker. Foruden dette rekommanderer vi at du er vaks omkring de mest vedkommende retningslinjer der indvirker på købet af bahco skruetrækker online, f.eks. hvilken bytteret forretningen tilsikrer.\nI relation til det er det i øvrigt relevant, at man altid sikrer sin kvittering på e-mail, så man fremadrettet vil kunne eftervise bestillingen af bahco skruetrækker, ligegyldig om man bestiller ved 10-4, Silvan, Bygma, XL-Byg, Davidsen, Bauhaus, Harald Nyborg, Jem og Fix eller Stark.


Holistisk kropsterapi Lymfedrænage Vores krop\nUdrensning og afgiftning, fjerlet lymfemassage Væskedrivende, immunforsvarsstyrkende, udrensende og afgiftende behandling. Lymfedrænage er en pulserende “fjerlet” massage.En lymfedrænage behandling har en afstressende effekt. Den rytmisk pulserende behandling har en afslappende virkning på det sympatiske nervesystem (vores stressnervesystem.) For at opnå en lymfedrænerende virkning udføres kreds- og spiralformede håndbevægelser, for at hente væsken op og pumpe…\nAf KarinaG\t8. oktober 2021\t0\nNeuro fod refleksterapi Vores krop\nNeoroligsk behandling med fokus på rygraden Genopretter balancen i kroppen både fysisk, kemisk, biologisk og mentalt. Med Neuro- Fod Refleksterapi udnyttes den kapacitet, som hjernen er udstyret med fra naturens side. Den tibetanske Fod refleksterapi er en neurologisk teknik som Lone Sørensen – Sorensensistem har udviklet. Ved behandling med neuro fod refleksterapi tages der udgangspunkt i posturologi.…\nAf KarinaG\t7. oktober 2021\t0\nBindevævsmassage Holistisk kropsterapi Vores krop\nVævet der holder sammen på det hele KROPPENS SKRALDESPAND/DEPOT Udover bindevævet i vores hud, har vi også bindevæv i muskler, led og indre organer. Bindevævet fungerer som depot/skraldespand for affaldsstoffer, væske og negative følelser. Holoshouse’s bindevævsmassage er en særlig og meget dybdevirkende massage, der renser din krop og dit væv for affaldsstoffer helt ud i…\nHolistisk kropsterapi Infrarød varmeterapi Vores krop\nDetox, udrensning, toning af krop, velvære i varme Vil du rense din krop for affaldsstoffer, øge dit stofskifte og revitalisere din hud, mangler du energi, ønsker du vægttab og en tonet krop, eller døjer du med smerter i kroppen ?? Så vil infrarød varme være en effektiv og afslappende behandling for dig. Infrarød varme er…\nHolistisk kropsterapi Tibetansk Nakke og skalp massage Vores krop\nAfspænding af skalp, nakke og skulder Tibetansk NakkeSkalp Refleksterapi, – der behandles på skalp, nakke og skulder. Tibetansk Refleksterapi er den ældst kendte helbredelsesteknik, hvor nakke og skuldre behandles for muskelsmerter og spændinger, samtidig med at behandlingen virker som smertelindring for hele kroppen. Ved behandling med denne metode er det muligt at forebygge og behandle sygdomme, afhjælpe…\nBipolar traume terapi Holistisk kropsterapi Vores krop\nForløsning af gammel trauma Bipolar trauma refleksterapi er en behandlingsteknik der er sammensat af micro-systemer i ansigt og fødder baseret i Tibetansk medicin. Kroppens og hjernens hormonelle niveau reguleres, samt den neurologiske balance i forhold til neurotransmitterne. Det betyder, at den store mængde stresshormoner som kortisol og adrenalin erstattes med opbyggelige og balancerende hormoner som serotonin,…\nAnsigtsrefleksterapi – Avanceret zoneterapi\nAnsigtsrefleksterapi Holistisk kropsterapi Vores krop\nSundhedsfremmende behandling Ansigtsrefleksterapi er en behandlingsteknik, hvor hele kroppen via reflekszoner og punkter i ansigtet behandles for symptomer & sygdomme. Med denne teknik behandles årsagen til kroppens organiske, fysiske, og psykiske ubalancer og dysfunktioner. Med Ansigtsrefleksterapi er det muligt at opnå forbedringer for alle symptomer & sygdomme,muskelsmerter, spændinger samt stressrelaterede problemer. Behandlingen kan også anvendes…\nCHAKRA Vores krop\nChakra er et sanskrit ord, der betyder hjul. Chakrasystemet er knyttet til den æteriske dimension og har til opgave at nære og vedligeholde kroppen. Der er syv primære chakraer i systemet, og de er bundet til kroppen gennem rygsøjlen; alle chakraer har lige stor betydning for helheden. De cirkulerer som tragtformede hvirvler, og i hvert…\nAf KarinaG\t5. oktober 2021\t0


2 hurtige spørgsmål - Off Topic - Festivalanlæg dk\n2 hurtige spørgsmål\nDecember 8, 2012 in Off Topic\nEr ved at bygge en fuld boominator med 4xHP10W samt 4x MPT-001 piezohorn, og skal til at sætte det hele sammen snart. Så i den forbindelse har jeg 2 hurtige spørgsmål: 1. Hvor skal man lave hul for at kunne få højtalerledningerne ind til forstærkeren? Er det en idé at anvende http://elektronik-lavpris.dk/p110848/BN ... rterminal/ ?? 2. Hvor vil det være nyttigt at have sikringer og hvilken type sikringer kan i anbefale? Undskyld for rookie spørgsmålene, håber i kan hjælpe mig ..\nRe: 2 hurtige spørgsmål Hey Anton - velkommen til 1. Du kan bare bore et hul ind til centerrummet fra kabinettet af og trække ledningerne ind til forstærkeren den vej. Bare husk at fylde hullet med noget lim, så kabinettet forbliver lufttæt. Jeg ville nok ikke bruge den terminal du linker til der. Tror ikke den gør noget godt for kabinet-strukturen. Jeg har bare boret hul i min og så samlet hver side en en samlemuffe. Ikke ligeså kønt, men det virker ligeså godt 2. Du smider bare en 2A sikring på plus-polen så tæt ved batteriet som det kan lade sig gøre ps. Smid rigtig gerne billeder af boominatoren op i gallariet, når du er færdig :)\nRe: 2 hurtige spørgsmål Vi får snart en ret smart sikringsholder (med tilhørende 2A sikring) på canopysound.dk . Kan jeg naturligvis anbefale -Og vi kan godt arrangere bedre fragtpris på små-varer end de normale 50 kr. hvis det er.\nRe: 2 hurtige spørgsmål Tak for det hurtige svar . Målet er at få kabinettet færdigt inden jul, men skal nok poste nogle billeder herinde når jeg begynder byggeriet, og det er nok ikke helt usandsynligt at jeg kommer til at spørge jer til råds igen ..\nRe: 2 hurtige spørgsmål Du skal være velkommen God arbejdslyst! :P\nRe: 2 hurtige spørgsmål En 2 ampere sikring er nok lige i underkanten.. Du skal hellere bruge en med en værdi på 10-15 stykker ellers risikerer du bare den sprænger da forstærkeren snildt momentvist kan trække mere end 2 ampere fra batteriet :)\nRe: 2 hurtige spørgsmål 5A skulle vel være rigeligt til en TA2020-forstærker?\nRe: 2 hurtige spørgsmål træge sikringer for the win;-)\nRe: 2 hurtige spørgsmål Lige endnu et rookie spørgsmål: Hvis man gerne ville koble sin TA-2020 til en stikkontakt, hvilken strømforsyning kan i anbefale. Har en liggende på 12V og 1,5A som passer (på TA-2020 står der 12V og 2A som input). Kan den yde mere, hvis jeg finder en strømforsyning med en højere strøm, eller hvordan funger det? og endnu én gang mange tak for hjælpen herinde ..\nRe: 2 hurtige spørgsmål Du kan godt bruge den på 1,5 A, men der risikerer du bare at den bliver varm eller slår fra, hvis du skruer helt op. Det bedste ville være en strømforsyning lave til 2A, men prøv med 1,5'eren og så slå den fra hvis den bliver meget varm :)\nRe: 2 hurtige spørgsmål Super, tak igen!\nRe: 2 hurtige spørgsmål Ved ikke hvordan du har planlagt dit setup, men du kan evt. inkludere en laderegulator.. så er du også klar til solceller hvis du en dag får brug for det :)\nRe: 2 hurtige spørgsmål\nVed ikke hvordan du har planlagt dit setup' date=' men du kan evt. inkludere en laderegulator.. så er du også klar til solceller hvis du en dag får brug for det [/quote'] Har faktisk planlagt laderegulator, solceller og batterier. Men skal på hyttetur i sverige mellem jul og nytår med gutterne, så skal bare lige have den til virke med en stikkontakt i første omgang ..\nRe: 2 hurtige spørgsmål Nok en meget god plan og det vigtigste er fandme også bare at der er musik! ;)\nRe: 2 hurtige spørgsmål Lige et hurtigt off-topic spørgsmål.. Jeg er begyndt på mit kabinet og har taget nogle billeder, men kan det er som om "show off" tråden er låst, og kan ikke helt finde ud af hvordan jeg tilføjer billeder til mit galleri ..???\nRe: 2 hurtige spørgsmål Ja, jeg har låst show-off for at få folk til at bruge galleriet. Nok en idé at få lavet en lille guide til hvordan man så bruger galleriet Jeg lægger lige noge steps til dig; Start med at gå ind på galleri i toppen Tryk her på dit navn under "your personal albums" http://www.festivalanlaeg.dk/uploads/monthly_06_2013/post-16-142536996438.jpgSkærmbillede 2012-12-26 kl. 21.51.03.jpg[/attachment:1n3zg38a] Herfra kan du oprette dit projekt som et "subalbum" og uploade billeder til dette img2.jpg[/attachment:1n3zg38a]\nRe: 2 hurtige spørgsmål Super! Tak for hjælpen ;)


Kyoto-protokollen blev vedtaget i 1997, men trådte først i kraft i 2005. Den handlede udelukkende om perioden indtil år 2012. Protokollens mål var, at industrilandene på det tidspunkt skal have skåret deres udledninger af drivhusgasser ned med mindst 5,2 %. Vi ved nu, at dette mål ikke blev nået. Det skyldtes især, at en række lande, deriblandt den allerstørste udleder af drivhusgasser, USA, har nægtet at deltage i Kyoto-processen.\nPå COP 13 i Bali i december 2007 vedtog man det såkaldte Bali Roadmap. Dette Roadmap indeholder den såkaldte Bali Action Plan, som bestod af fire dele: 1: den fælles vision. 2: udledningsreduktioner for Annex 1-landene herunder kvotehandel og de såkaldte fleksible mekanismer (offsetting). 3: tilpasning til klimaændringer. 4: teknologioverførsel og finansiering. Desuden er reduktion af udledninger fra fældning og ødelæggelse af skovene i udviklingslandene kommet ind som et selvstændigt forhandlingsemne.\nDen fælles vision omfatter alle lande, som har underskrevet FN’s Klimakonvention, og den bygger på Klimakonventionens overordnede paragraf om at holde klimaændringerne på et såkaldt ufarligt niveau. Den fælles vision skulle indeholde en mere præcis definition af, hvad dette er. Klimaforskerne siger rimeligt enstemmigt, at denne grænse ligger ved en global temperaturstigning på maksimalt 2 grader over det førindustrielle temperaturniveau.\nCOP 14 i Poznan viste ingen tegn på enighed om dette blandt de lande, der har underskrevet Klimakonventionen, og på COP 15 i København i 2009, hvor det var forventet, at man skulle nå til enighed om en aftale om tiden efter Kyoto-aftalen, gik forhandlingerne i hårdknude, delvist på grund af en meget dårlig ledelse af forhandlingerne fra dansk side.\nI sidste øjeblik blev en form for aftale indgået mellem kun fem lande, der derefter fremlagde den for hele FN-forsamlingen.\nAftalen kom til at hedde Copenhagen Accord.


Tagrensning i Otting ⇒ Få 3 tilbud og spar tid og penge! |\nFind en tagrensning i Otting, hurtigt og nemt!\n3-tilbudnu.dk er 100% gratis og uforpligtende. Det eneste du skal gøre er, at trykke på indhent-tilbuds knappen, vil du blive ført direkte videre til vores side, hvor du har muligheden for beskrive din opgave. Det tager dig kun 2 minutter, og når du er færdig, kan du blot læne dig tilbage samtidig med vores hold af professionelle rådgivere, forsøger at finde de helt perfekte til netop din service. Vi ved du vil kunne lide vores unikke service. Så hvad venter du på? Tryk nu og indhent dine tilbud på tagrensning Otting allerede i dag! Husk at vi har adgang til det største netværk af tagrensninger i hele Danmark, og derfor er du nærmest 100% garanteret, at vi kan finde minimum en tagrensning i Otting til dig og dit tagrensning projekt!\nKan alle indhente tilbud på tagrensning Otting?\nAlle kan indhente tilbud på tagrensninger i Otting. Det kræver blot, at du har en anelse om dit projekt. Du skal for eksempel vide, hvilket tidspunkt du tror, at projektet kommer til at foregå. Derudover skal du også vide, hvor og hvornår det skal foregå. I de fleste tilfælde giver dette dog sig selv. Derudover skal du vide, at du kan indhente 3 tilbud på tagrensninger i Otting, ligegyldigt om du er privat eller virksomhed. Det har intet at sige, og derfor bør du altid benytte dette til din fordel. Du kan nemlig spare tonsvis af penge, men du kan også spare tonsvis af tid. Derfor er det ekstremt vigtigt, at du husker at indhente dine tilbud allerede i dag. På den måde kan vi nemlig hurtigere komme i gang med at finde de rigtige tagrensninger Otting, som skal hjælpe dig med din opgave.\nTagrensning Holløse Gribskov\nTagrensning Stensby Vordingborg\nTagrensning Torslunde Ishøj\nTagrensning Blæsenborg Lolland\n← Tagrensning Gierslev\nTømrermester Løvel →


Derfor besøgte Brøndby-træneren Chelsea - MX.dk\nAf Jesper Kirkbak - 12/03-14 10:24; Opdateret: 12/03-14 15:10\nDerfor besøgte Brøndby-træneren Chelsea\nThomas Frank har sammen med en delegation fra Brøndby besøgt den engelske storklub Chelsea for at ‘hente inspiration’.\nStudieture er ikke kun forbeholdt grinende gymnasieklasser. Thomas Frank holder også meget af dem, og i sidste uge var cheftræneren sammen med en ordentlig delegation Brøndby-folk i London for at besøge topklubben Chelsea FC.\nProgrammet for studieturen\n• Mandag: Startede eftermiddagen med rundvisning på akademiet og halvanden times foredrag\n• Tirsdag: Overværede førsteholdets træning, så U/18-holdets, møder med forskellige klubtyper.\n• Onsdag: Individuel erfaringsudveksling: Brøndbys scouts mødte Chelseas scouts, fysioterapeuter mødte fysioterapeuter, etcetera. Landskamp på Wembley (England-Danmark).\nBrøndby bider til: Kannibalen er færdig til sommer\n- Vi var ovre for at få ekstra inspiration til det, vi er i gang med at bygge op – fra en engelsk top-5-klub. Det kunne lige så godt have været Arsenal eller United, men nu blev det Chelsea. Det skulle bare være fra øverste hylde, siger Thomas Frank til metroxpress.\nDagen efter Brøndby hentede en smal 1-0-sejr i Randers, sad Frank i et Easy Jet-fly på vej mod Gatwick og udvekslede et par avisers sportsektioner med målmandstræner Jan Hoffmann. Sportschef Per Rud var også med, og det samme var en bunke scouts, ungdomstrænere, fysiske trænere og flere andre klubfolk.\nFCN taber (næsten) altid ude - Hjulmand fatter det ikke\n- Det giver denne her enorme samhørighed, den røde tråd ... siger den DBU-befængte Thomas Frank og afbryder sig selv.\n- ...den gule tråd eller hvad vi skal kalde det. Det er vigtigt med sådan en tur for at udveksle tanker og ideer, men også sociale relationer er vigtige. Det er vigtigt med diskussion.\nThomas Frank udpeger fejl hos dobbeltmålscorer\nI tre dage lyttede Brøndby-folkene til Chelsea-kollegaernes tanker. Specielt den engelske klubs arbejde med sit ungdomsakademi var interessant.\nHvad har du taget med hjem derovrefra?\n- Jeg har beskæftiget mig med fodbold de sidste 20 år, men hvis man er openminded, er der altid små ting i træningen, man lige kan nuppe. Alt fra fysisk træning til selve træningen.\nChelsea har flere spillere udlejet, end de har i førsteholdstruppen.\nBrøndby sætter FCK under pres med sejr over vicemestre\nHvordan synes, de klarer arbejdet med ungdommen?\n- Det er der, hvor Chelsea ikke har lykkedes med det. Man siger, det tager 10 år at bygge ting op, 10 minutter at rive det ned, og det er vel ved at være 10 år siden, (Frank, red.) Arnesen startede projektet derovre. Så det kan være, at det kommer nu. Men de har ikke en filosofi, og det kan blive en udfordring.


Garanti "Ja" RSVP'er til jeres forårsparti med dette invitere - da.inspirationclassic.com\nDenne Valentinsdag Love Brunch vil smelte dit hjerte\n15 Smukke buketter til dit vinterbrud\nAt være en professionel værtinde kan være din ting, men prep-arbejdet (altså at sende alle partiindbyderne) er ofte en frygtet og tidskrævende opgave. Og hvem har ekstra ledig tid til at producere snesevis af håndskrevne invitationer, når dine dage består i at opbygge dit imperium?!\nFor at hjælpe dig med at sammensætte en festlig forårsbro, gala, uformel sammen, etc. (alt ovenfor?) Vælg simpelthen fra en af vores ni levende (og meget tropiske) invitationskabeloner (overfyldt med drikkevarer og palmeblade, naturligvis), ligesom dette bananbladdesign, og tilpass det med alle dine egne festdetaljer. Du ved, hvornår, hvor, og vigtigst af alt, temaet. Åh, og hvilke alkoholholdige drikkevarer og / eller søde og salte eftergivelser dine gæster skal medbringe. Den bedste del er, at du kan sende dine smukke invitationer direkte fra Evite for effektiv levering og responstid.\n18 Hjemmeforretninger til alle, der elsker IKEA Hjem\nIggy Azalea blev engageret og hendes forlovede ring er smuk Levevis\n10 Overraskende produktivitetshacker, der vil blæse dig (og hjælpe dig) Penge\nAlle kartoffelopskrifter: De 23 mest søgte kartoffelopskrifter Mad\n5 Ting, du vil lære om din S.O. på ferie Livsstil\n5 Måder at gendanne fra at lave en fejl på arbejdspladsen\n8 Straw tasker, der virker, selv når det er koldt\n16 Håndbrevne designere med færdigheder Vi misundner


Kiss the Girls (1997) - Philm.dk\nEn politimand trækkes ind i en gal massemorders univers, da hans niece er forsvundet. Han får hjælp af et af morderens undslupne ofre.\nEn gal morder er løs. Han er vild med kvinder. Han kidnapper dem, udnytter dem og slår dem ihjel på en bestialsk måde.\nI kulissen kan den erfarne politimand, Alex Cross, kun se til, mens morderen myrder et ukendt sted i en mørk skov. Hans chancer for at finde sin savnede niece i levende live i morderens klør, forbedres dog, da et undsluppet offer er i stand til at komme med oplysninger, der kan føre Cross til morderens gemmested.\n"Kiss the Girls" er en effektivt dyster thriller, der skaber en rigtigt uhyggelig stemning, der godt kan gå hen og true aftenfreden i de små stuer.\nKælderkoldt klamme billeder\nSkildringen af den gale morders indespærring af sagesløse kvinder er kold og kynisk, og instruktøren Gary Fleder har ramt noget af det helt rigtige med de kælderkoldt klamme billeder fra en fjern underjordisk "katedral". Morgan Freeman spiller med sædvanlig autoritet, men rollen er forholdsvis substansløs: en politimand jagter en morder, og det har vi set før.\nDet er de veliscenesatte øjeblikke i "selskab" med morderen, der for alvor sætter gang i filmen, selvom klichéerne effektivt begynder at afsløre, hvad vej filmen vil. Morgan Freeman gentog i 2001 rollen som Dr. Alex Cross i Lee Tamahoris miserable, Along Came a Spider.\n1997, USA, Thriller, Krimi, Mystik, Seriemordere, 109 min.\nDansk titel: Samleren - Kiss the Girls\nInstr: Gary Fleder Prod: David Brown, Joe Wizan Manus: David Klass Baseret på: roman af James Patterson Foto: Aaron Schneider Klip: Armen Minasian, Harvey Rosenstock, William Steinkamp Mus: Mark Isham\nCary Elwes (Det. Nick Ruskin)\nAlex McArthur (Det. Davey Sikes)\nTony Goldwin (Dr. William 'Will' Rudolph)\nJay O. Sanders (FBI Agent Kyle Craig)\nBill Nunn (Det. John Sampson)\nBrian Cox (Chief Hatfield, Durham P.D.)\nJeremy Piven (Henry Castillo, LAPD)\nTracey Walter (Clerk in Bookstore)\nW. Earl Brown (Locksmith)\nRoma Maffia (Claire)


1 Bilag A VVM Myndighed Solcelleanlæg Skovgårdvej 5, del af matr. 13a, Styding, Hammelev Skema til brug for screening (VVM-pligt) Basis oplysninger fra ansøger Ansøgers oplysninger Haderslev Kommune Projekt beskrivelse jf. anmeldelsen: Anmeldelse om VVM-screening. Solcelle anlæg opført på jord. Haderslev Kommune: Konfliktsøgning: Ændret anmeldelse om VVM-screening: Hermed fremsendes supplerende oplysninger til solcelle anlægs projekt, beliggende Styding Skovvej. Der planlægges opførsel af: 1 stk. 400kwp solcelle anlæg fritstående med en maksimal højde på 3 mtr. Med et samlet areal behov på ca. 1,2 ha. Se vedhæftede oversigtsplan af arealet. Netto areal for solceller er 2800m2 Der skal ikke terræn reguleres på området.\n2 Areal iflg. anmeldelse : Navn og adresse på bygherre Mads Skau, Skovgårdvej 15, Hammelev, 6500 Vojens Bygherres kontaktperson og telefonnr. VE Energy, Kent Bisgaard,\n3 Projektets placering Matrikel 13a, ejerlaug: Styding,Hammelev Del af matr. 13a, Styding, Hammelev Projektet berører følgende kommuner Oversigtskort i målestok Haderslev Vedlagt Luftfoto 1,2 ha Kortbilag i målestok Vedlagt matr.kort Forholdet til VVM reglerne Ja Er anlægget opført på bilag 1 til bekendtgørelse nr af 15/12/2010 Er anlægget opført på bilag 2 til bekendtgørelse nr af 15/12/2010 Bilag 2, pkt. a: Industrianlæg til fremstilling af elektricitet Hvis ja, skal der gennemføres en screening, hvis nej, er anlægget Hvis ja, er der obligatorisk VVMpligtigt ikke omfattet af VVM-reglerne og skal derfor ikke screenes\n4 Anlæggets karakteristika: Pkt Oplysninger fra ansøger 1. Arealbehovet i ha: 1,2 ha (oplyst ) 2. Er der andre ejere end Bygherre?: 3. Det bebyggede areal í m2 og bygningsmasse i m3 4. Anlæggets maksimale bygningshøjde i m: 2800 m2 Netto areal for solceller er 2800m2 3 m 5. Anlæggets kapacitet for så vidt angår flow og opbevaring af: Råstoffer type og mængde: Mellemprodukter type og mængde: Færdigvarer type og mængde: 6. Anlæggets kapacitet for strækningsanlæg: 7. Anlæggets længde for strækningsanlæg: 8. Anlægget behov for råstoffer type og mængde: I anlægsfasen: I driftsfasen: 9. Behov for vand kvalitet og mængde: I anlægsfasen: I driftsfasen:\n5 10. Forudsætter anlægget etablering af yderligere vandforsyningskapacitet: 11. Affaldstype og mængder, som følge af anlægget: Farligt affald: Andet affald: Spildevand: 12. Kræver bortskaffelse af affald og spildevand ændringer af bestående ordninger: 13. Overskrides de vejledende grænseværdier for støj: 14. Overskrides de vejledende grænseværdier for luftforurening: 15. Vil anlægget give anledning til vibrationsgener:: 16. Vil anlægget give anledning til støvgener: 17. Vil anlægget give anledning til lugtgener: 18. Vil anlægget give anledning til - lysgener: - refleksion: 19. Må anlægget forventes at udgøre en særlig risiko for Solcelle paneler er genskinsbehandlet, og har en faktor på ca. 60, hvori mod glaseret tagsten ligger på ca. 120 Netto areal for solceller er 2800m2 Som oplyst telefonisk har forsvaret afprøvet lignende solcelleanlæg for at teste om hvorvidt genskin/refleksioner kunne have indflydelse på piloternes udsyn ved flyvning hen over dette. Forsøgene viste, at der ingen problemer var med solcelleanlæg. Forsvaret har derfor ingen bemærkninger til det anførte omkring opførelse af et solcelleanlæg matr. 13a, Styding, Hammelev.\n6 uheld: Anlæggets placering 20. Forudsætter anlægget ændring af den eksisterende arealanvendelse: Der forudsættes tilladelse via landzonetilladelse eller lokalplanlægning. Det forudsættes, at der l i landzonetilladelse eller lokalplan stilles vilkår/lokalplanbestemmelser om, at eksisterende levende hegn mod øst og vest bevares og vedligeholdes, og at der etableres et 3 rk levende hegn af buske og mindre træer mod syd, såledest at anlægget kan placeres på marken uden at der vil blive indsigt til anlægget. (jf. pkt. 33) Landbrugsjord. Natur- og Erhvervsstyrelsen har ikke haft bemærkninger. 21. Forudsætter anlægget ændring af en eksisterende lokalplan for området: 22. Forudsætter anlægget ændring af kommuneplanen: 23. Indebærer anlægget behov for at begrænse anvendelsen af naboarealer ud over hvad der fremgår af gældende kommune- og lokalplaner: 24. Vil anlægget udgøre en hindring for fremtidig anvendelse af områdets råstoffer og grundvand: 25. Indebærer anlægget en mulig påvirkning af sårbare vådområder: Eksisterende landbrugsjord. Er ikke lokalplanlagt. 26. Er anlægget tænkt placeret\n7 indenfor kystnærhedszonen: 27. Forudsætter anlægget rydning af skov: 28. Vil anlægget være i strid med eller til hinder for etableringen af reservater eller naturparker: 29. Tænkes anlægget placeret i Vadehavsområdet: 30. Kan anlægget påvirke registrerede, beskyttede eller fredede områder Nationalt: Internationalt (Natura 2000): Forventes området at rumme beskyttede arter efter bilag IV Forventes området at rumme danske rødlistearter: 31. Kan anlægget påvirke områder, hvor fastsatte miljøkvalitetsnormer allerede er overskredet: Overfladevandt: Grundvand: Naturområder: Boligområder (støj/lys og Luft): Arealet er landbrugsarealer. Det forventes ikke at finde beskyttede arter. Nærmeste Natura 2000 område ligger ca. 2,3 km syd for anlægget. Vandløb: Der er ingen vandløb på det anmeldte areal:\n8 Grundvand: Arealet er landbrugsarealer. Ved solcelleanlæg holder man op med at gøde (nitrat), og det er kun en fordel for grundvandet. 32. Tænkes anlægget etableret i et tæt befolket område: 33. Kan anlægget påvirke: Historiske landskabstræk: Kulturelle landskabstræk: Naturområder: Beskyttet sten og jorddige: Arkæologiske værdier/landskabstræk: Æstetiske landskabstræk: Geologiske landskabstræk: Beskyttet sten og jorddige ca. 50 meter er vist på kort (gul).. Her må der ikke ske ændringer af tilstanden. Landskab: Anlæggget søges placeret på let skrånende terræn fra nord og ned mod syd. Omkring anlægget mod øst og vest er der eksisterende levende hegn. Hvis det forudsættes at disse hegn bevares og vedligeholdes og at der etableres et 3 rk levende hegn af buske og mindre træer mod syd vurderes det at anlægget kan\n9 placeres på marken uden at der vil blive indsigt til anlægget. Anlægget ligger derudover i nærhedene af Erhversområde Hammelev og direkte op til eksisterende vindmølle. En ændret anvendelse af arealet med forholdsvis lave solpaneler vurderes derfor ikke at påvirke områdets overordnede landskabelige værdier og de kulturhistoriske landskabstræk væsentlig. Arkæologiske værdier: Arkæologi Haderslev. Arkæologisk udtalelse i henhold til Museumslovens 25: Omkring området er der registreret flere gravhøje, enkelte bopladser og gravpladser. Af erfaring vides, at der på højtliggende terræn tæt ved vand kan findes spor efter forhistoriske bopladser. Det er museets vurdering, at der vil være risiko for at træffe på væsentlige jordfaste fortidsminder ved jordarbejde under normal pløjedybde. Museet anbefaler derfor en frivillig forundersøgelse af det berørte område, i det omfang der skal foretages terrænregulering eller andre jordarbejder under normal pløjedybde. Hvis der findes væsentlige fortidsminder på området, skal disse udgraves. Udtalelsen er af Arkæologi Haderslev sendt til Mads Skau, Skovgårdsvej 15. Se vedhæftede pdf s. 13_3991-8_1_7-13_3991-8_1_7 - Matr. 13a Styding - Arkæologisk Matr. vurdering.pdf 13a Styding - Kortbilag.pdf\n10 Kendetegn ved den potentielle miljøpåvirkning 34. Er området, hvor anlægget tænkes placeret, sårbar overfor den forventede miljøpåvirkning: 35. Er der andre anlæg eller aktiviteter i område, der sammen med det ansøgte medfører en påvirkning af miljøet (Kumulative forhold): Der står en vindmølle lige nord for anlægget. 36. Er der andre kumulative forhold? 38. Den forventede miljøpåvirknings geografiske udstrækning i areal: Hvis det forudsættes at hegn bevares og vedligeholdes og at der etableres et 3 rk levende hegn af buske og mindre træer mod syd vurderes det at anlægget kan placeres på marken uden at der vil blive indsigt til anlægget. 39. Omfanget af personer der forventes berørt af\n11 miljøpåvirkningen: 40. Vil den forventede miljøpåvirkning række ud over kommunen/mc s område: 41. Vil den forventede miljøpåvirkning berøre nabolande: 42. Forventes miljøpåvirkningerne at kunne være væsentlige Enkeltvis: Eller samlet: 43. Må den samlede miljøpåvirkning betegnes som kompleks: 44. Er der stor sandsynlighed for miljøpåvirkningen: 45. Er påvirkningen af miljøet Varig: Hyppig: Reversibel: Reversibel\n12 Konklusion Giver resultatet af screeningen anledning til at antage, at det anmeldte projekt vil kunne påvirke miljøet væsentligt, således at der er VVM-pligtigt: Anlægget vurderes til ikke at ville påvirke det omgivende miljø væsentligt jf. ovenstående, og anlægsprojektet kræver ikke udarbejdelse af VVM-redegørelse. Det forudsættes, at eksisterende hegn mod øst og vest bevares og vedligeholdes, og at der etableres et 3 rk levende hegn af buske og mindre træer mod syd. Dato: Sagsbehandler: Natur- og landbrug, Haderslev Kommune J.nr.: 13/12901


Generaliserbarhed ved kvalitativ metode? - Sociologiskforum.dk\nSkrevet d. 10.06.2007 af Anne3\nJeg er så småt ved at være færdig med min opgave, men mangler at kommentere på generaliserbarhed i et casestudie. Altså, meget pædagogisk sagt, kan man overhovedet bruge sine kvalitative resultater i en større sammenhæng?\nEr der nogen, der kan hjælpe lidt med det, evt. hægte noget teori på?\nKort sagt skal jeg forsvare min kvalitative tilgang og redegøre for det ikke er `spildt` og subjektiv viden.\nPå forhånd mange tak for evt. hjælp.\nSkrevet d. 11.06.2007 af Mads_Jaeger\nDet korte svar er vel for det første, at din kvalitative tilgang med ét casestudie ikke har nogen generaliserbar i traditionel forstand (dvs. man kan ikke generalisere dine resultater til en større population), men, for det andet, at man naturligvis sagtens kan bruge den viden du har skabt (den er ikke spildt!). Du skal i så fald argumentere for, hvordan din case muligvis kaster nyt lys på en "større" problemstilling. Fx: måske har du lavet et casestudie af organisationskultur på en folkeskole, og resultaterne fra din undersøgelse kan tale til den eksisterende litteratur om organisationskultur. Casetilgangen betyder på den anden side, at du ikke kan sige, at de organisationsforhold du har fundet på den skole du har undersøgt gælder andre steder end lige præcis på din skole.\nSkrevet d. 12.06.2007 af CHellersgaard\nDet kan anbefales at læse om case studiet hos Bent Flyvbjerg (Rationalitet og magt 1991). Her redegør for en række strategiske casevalg, som kan udvide generaliseringsmulighederne for dit studie. Et eksempel kunne være den kritiske case, hvor man siger "hvis det gælder her,gælder det alle steder", det kunne fx være den folkeskole med det største fokus på organisationskultur. Hvis man stadig ikke får løst de problemmer her, som fokusset sigter på at løse, så kunne det være et tegn på, at det ikke kan lykkes nogen steder (eller at deres metode stinker, så at det ikke kan lykkes nogen steder med den metode).\nAltså kan kvalitative (og kvantitative) studier have meget stor generaliserbarhed, alene hvis casen er udvalgt rigtigt!\nSkrevet d. 13.06.2007 af Mads_Jaeger\nSelv om jeg også synes at Flyvbjergs bog er udemærket, mener jeg at du tager fundamentalt fejl ved at sige at kvalitative (case) studier kan have stor generaliserbarhed hvis casen er valgt "rigtigt" eller strategisk. Med generaliserbarhed mener jeg, at resultaterne fra ens analyse meningsfuldt kan generaliseres til en større population.\nEt casestudie er, uanset hvordan man vender og drejer det, en kvalitativ undersøgelse af én idiosynkratisk enhed. Af samme årsag er ideen om at en "kritisk case" kan være repræsentativ eller sige noget om forekomsten af et generelt fænomen nærmest per definition forkert. Hvis casen er "kritisk" er den vel netop ikke-repræsentativ men anderledes end de mest almindeligt forkommende cases? I så fald hænger argumentet om at casen kan generaliseres kun på en a priorisk teoretisk antagelse om at man har truffet det "rigtige" valg af case og IKKE på den empiriske case selv. Vi godkender jo heller ikke medicin efter test på én testperson uanset hvor meget vi tror på at denne person er en velvalgt "extreme case" for den befolkning der skal have medicinen ("hvis han overlever overlever alle")? No way\nGenerelt er der ingen grund til at forgøgle at kvalitative studier har generaliserbarhed i traditionel forstand. Det har de ikke og det kommer de aldrig til. Det betyder ikke, at de ikke kan bruges eller genererer vigtig ny viden - det kan de sagtens.\nSkrevet d. 13.06.2007 af Agl\nEn kort pointe: Generaliserbarheden af casen afhænger også af styrken af den struktur/natur, der har skabt karakteristika ved casen. Lovgivning, natur eller ideologi kan skabe entydige rammer for en social kontekst, så den enkelte kontekst antager karakteristika der får dem til at ligne andre.\nDer er en meget stram politisk styring af politiuniformer, så det er ikke nødvendigt at besøge mange politistationer for at afgøre hvordan de ser ud. Hvis man har udvalgt ekstremer indenfor politistationer, som en lille landsby i jylland og på nørrebro, så kan man med god rimelighed afgøre farven på politiskjorten. (Nogle ville vove bare at slå det op.)Eksemplet er selvfølgelig ekstremt, men pointen den samme. Undersøger man en bestemt type pædagogik eller forretningsmodel, er det nok med få undersøgelser, for at lave et (dog begrænset, men ikke destomindre) generaliserbart studie - i det omfang man har forsøgt at efterleve pædagogikken/modellen.\nMads - mener du helt seriøst at kvalitative studier ikke kan generaliseres? Så kan man jo skyde en hvid pind efter eksperimenter... ak og jeg som havde en fastgroet tro på psykologi, økonomi og naturvidenskab... Du er i gang med en seriøs videnskabelig beef!\n(Interessant nok er mange medicinske forsøg baseret på færre mennesker end der indgår i mange kvalitative studier - og langt de fleste forsøg laves på unge hvide mænd, der læser medicin...)\nMener du ikke snarere at man skal være varsom med at generalisere ud fra kvalitative studier og at deres i udgangspunktet begrænsede generaliserbarhed er stærkt påvirket af mange faktorer, der kan være svære at rapportere og ikke kan aflæses i en tabel.\nSkrevet d. 13.06.2007 af CHellersgaard\nFørst en lille afklaringen- jeg mener ikke, at generaliseringsmulighederne i kvantitativ og kvalitativ metode er ens. Metoderne er forskellige! Flyvbjerg nævner i øvrigt selv, at kvantitative undersøgelser (naturligvis) er de bedste til at afgøre, hvorvidt et fænomen findes i en stor gruppe.\nMen hvis de forsøger på at dekontekstualisere viden kan de altså miste nogle af de generaliseringsmuligheder, der er i at tænke sig om og vælge (d)en rigtig(e) case.\nLad os tage et eksempel på en strategisk valgt kvantitativ undersøglse: hvis vi vil undersøge diskriminationen af musmlimer kunne man jo kontakte de mest troende (og hermed de som tydeligst markerer sig som musmlimer) og underøsge dem, hvis de ikke diskrimineres er der grund til at antage, at det heller ikke gælder resten af gruppen.\nPointen er altså, at simpelt tilfældigt udvalgte stikprøven af den danske størrelse man som studerende ser oftest (N 1000-3000) ikke får mulighed for at udvælge disse cases. Det er jo ikke et problem ved kvantitativ metode, ved kun ved det design, der oftest anvendes...\nHej Anton og Christoph\nEt par svar tilbage\n1) I forhold til eksemplet med politiuniformen er min pointe omkring casestudiet (og kvalitative undersøgelser i almindelighed), at det IKKE er den empiriske case men din forhåndsviden (du ved at Politiet bruger de samme uniformer over hele landet), der motiverer den generalisering du drager. Med andre ord: Den empiriske case hvor du observerer at polituniformen er blå kan IKKE bruges til at konkludere at politiuniformer generelt er blå (generaliseringen). MEN, hvis du havde lavet en kvantitativ undersøgelse med et repræsentativt udsnit af politietaten og konstateret, at de fleste pansere går i blå uniformer, er det grundlag du generaliserer ud fra dine empiriske data og ikke din forhåndsviden.\n2) Ja, jeg mener helt seriøst at kvalitative studier ikke kan generaliseres. Men jeg kan ikke, som du (Anton) nævner, se at det har noget med eksperimenter eller eksperimentelle analyser at gøre. Medicinske eksperimenter er da typisk ikke kvalitative? De medicinere og mere hardcore orienterede psykologer jeg kender har i hvert fald mindre tiltro til kvalitative analyser end jeg har ... Men naturligvis kan man generalisere lige så lidt fra "kvalitative eksperimenter" som fra andre kvalitative undersøgelser. Kvantitative eksperimenter (og dem er der efterhånden en del af i arbejdsmarkedsøkonomien) er derimod en helt anden boldgade.\n3) Christoph, du antyder at kvantitative undersøgelser "dekontektualiserer" viden. Mener du virkelig det? Det mener jeg - pardon my French - er noget fordomsfuldt sludder. Der er ingen principiel forskel på kvalitative og kvantitatve undersøgelser i den henseende, uanset hvad Henning Bech og andre siger ...\n4) At man udvælger sine enkelte cases "strategisk" har intet med generaliserbarhed at gøre fordi én case per definition aldrig kan generaliseres til en større population. Men igen, jf. 1, implicerer en "strategisk" udvælgelse af din case at den generalisering du ønsker ikke tager udgangspunkt i empiriske case men udelukkende i den forhåndsviden (eller -fordom) du bruger til at udvælge casen. Hvordan kan du vide om én strategisk udvalgt muslim er "meget troende" hvis ikke du har et sammenligningsgrundlag (fx datamateriale med 1000 muslimer der indeholder information om oplevet grad af religiøsitet). Short answer: Det kan du ikke :-)\nad 3) Nej, jeg antyder bare, at [u]nogle[/u] kvntitaive (og kvalitative) studier dekontekstualiserer viden i en grad, så data ikke længere er generaliserbart\nad1) Det samme gælder vel kvantitative stuider, igen kræver det forhåndsviden, hvis du vil generalisere (med mindre den perfekte stikprøve (kodet perfekt) skulle lande i din hånd (den må meget gerne lande i min)\nad4) Jeg synes dit generaliserbarhedsbegreb bliver for snævert. Selvfølgelig giver kvantitative underøsgelser en anden type generaliserbarhed, men fx ville en maximum variation case med muslimer (fx den meget velintegrerede vs. den komplet uintegrede) være bedre til at belyse diskrimination (hvis begge gør det, gør alle andre integrationsniveauer det formentlig også). Forskellen til den kvantitative metode er naturligvis, at vi ikke kan bedømme sikkerheden af vores generalisering, den må bero på et argument.\nJeg synes, det er ærgeligt, hvis vi får en alt for voldsom science-war - lad os da udnytte den kvantitative og kvalitative metode...\nSkrevet d. 14.06.2007 af Mads_Jaeger\nJeg er overhovedet ikke fortaler for science-war men for en lødig anvendelse af sociologiske metoder og erkendelse af deres muligheder og begræsninger. Det er min holdning, at dansk sociologi (for) længe har været underlagt et hegemonisk, kvalitativt paradigme, hvor man mestendels har fremhævet fordelene ved kvalitative metoder og glemt bagsiderne. Derfor er diskussionen om generaliserbarhed, som en af den kvantitative tilgangs trumfkort, utrolig vigtig (og som jeg er glad for at vi kan diskutere her). I de senere år har jeg fx igen og igen hørt begrebet "kvalitativ generaliserbarhed", som vistnok betyder, at fordi kvalitative analyser indfanger så meget af verdens kompleksitet må resultaterne kunne generalises. Det er naturligvis noget sludder.\nad 1) Kvantitative studier kræver naturligvis også forhåndsviden - ikke mindst om den population du sampler fra (Danskerne, panserne, etc.). Men, hvis du kan sample repræsentativt i forhold til en veldefineret population, giver en stikprøve dig mulighed for at generalisere og udtale om generelle forhold ved populationen. Tænk fx. på Værdiundersøgelserne, som er repræsentative for den danske befolkning hvad gælder demografiske og socioøkonomiske forhold. Med udgangspunkt heri kan du udtale dig om "danskernes værdier" generelt. Den form for generalisering kan ingen kvalitativ undersøgelse give.\nad 4) Men du har ret i at generalisering ikke er et "alt eller intet" fænomen. Det er derfor jeg hele tiden skriver generalisering "i traditionel forstand". Når det er sagt mener jeg stadig, at det er forkert at påstå at casestudier (fx den velintegrerede vs. den komplet uintegrerede muslim) kan tilvejebringe nogen form for generaliserbar viden. Det kan de ikke fordi du kun har to observationer, simple as that. Det kan sagtens være rigtigt, at casestudier er bedre til at "belyse" samfundsmæssige fænomener, men det er ikke det samme som at du baggrund af to cases kan udtale dig om deres generelle (endsige regionale eller lokale) forekomst. Det giver for mig at se ingen mening, og at "sikkerheden af vores generalisering må bero på et argument" er i sidste ende et arbitrært udsagn, som betyder, at din generalisering ikke hænger på dine empiriske data men af din forhåndsviden. Hvorfor så overhovedet lave empiriske undersøgeler?\nSkrevet d. 14.06.2007 af Anders holm\nHør nu her. Når man har en case kan man bare ikke sige ret meget om fænomener og slet ikke om årsagssammenhænge. Med to observationer hjælper det hvis man lever i en deterministisk verden uden målefejl.\nNår man aligevel bruger small N analyser er det fordi man er baysianer, dvs at man udover sine data bruger en masse apriori viden. Hvis man ser en politimand med blå uniform kan man kun udelede at alle politimænner går i blåt fordi man i hvirkeligheden ved noget mere end den information der er i ens enlige case, i dette tilfælde at politifolk alimdeligvis går ens klædt, faktisk næsten uden undtagelse, dvs vi er tæt på et determinstisk fænomæn. Men det er KUN pga vores apriori viden at vi kan udlede noget om alle politimænd på baggrund af én observation. Hvis vi kom fra Mars ville vi bare se en sjov mand i blåt tøj med en dum kasket.\nHvis sammenhængene virkelig er determistiske og uden målefejl skal der ikke ret mange observationer til for at fastslå en sådan sammenhæng, men jo mere slør der er i sammenhængen (støj, ikke andre forklaringer) jo sværer bliver det at se den og jo flere observationer kræves ELLER mere apriori viden.\nDet er fx. ret nemt at forudsige hvor hurtigt en bold er om at komme fra ens hånd og ned på jorden (når man altså står på moder jord, på månen går det anderledes) men meget svært at sige hvor en elektron er om et par sekunder. Der er mindre støj i det første end i det sidste fænomen, selv om vi har lige præcise teorier om begge fænomener.\nGevinsten ved kvalitative metoder er at de er enormt effektive. Med meget lidt ekstra data kan man udlede en hel masse. Problemet er bare at vi ved utrolig lidt om den mekaisme der bringer data og vores apriori viden sammen og bearbejdingen inde i forskerens hjerme OG at det derfor også er enormt svært at formidle så andre kan se hvad der er sket. Hvad er resultat af data og hvad er resultat af forskerens apriori viden og holdninger. Men hvis vi har tillid til forskeren (samme politiske opfattelse etc.) så er vi glade for hans/hendes budskab. Ellers afviser vi findings fordi vi ser bange for at blive fanget ind i uklarheder om hvad der er apriori viden mv. og hvad der er data. Så når professer bent hansen på syddansk universitet laver koldkrigsforksning, så kan vi ikke li` det, ikke pga hans data men hans holdninger og vi føler os overbevist om at hans holdninger fylder for meget og hans data fylder for lidt i hans forsknignsresultater.\nEller når liberale politikkere og forskere påstår at danskerne gerne vil have skattelettelser fordi de har talt med en masse danskere der gerne vil betale mindre i skat (dem er der jo hundrede tusinder af). Så er det rart med en kvantiativ analyse der slår fast at et klart flertal af danskerene fortrækker mere offentlig service fremfor skattelettelser og vi forstår at de kvalitative borgerlige forskere/politikkere har ladet holdninger præge deres data mere end de kunne bære. Ja, der er endog borgerlige politikkere der går så langt som at fornægte den empiriske undersøgelse. Der er så markante bayeianere at de helt fortænger data og kun ser på deres holdninger. tsk tsk.\nSkrevet d. 14.06.2007 af CHellersgaard\nHej Anders og Mads\njeg tror ikke vi er så uenige, som at vi taler forbi hinanden. Kun den mest snævertsynede kvalitative fundamentalist vil vel afvise, at ønsker man beskrivelse af, hvor udbredt et fænomen er, så er kvantitativ metode vejen at gå (om repræsentanter fra et sådant hegemonisk kvalitativt regime har kapret dansk sociologi er et andet spørgsmål).\nMen jeg synes, at jeres beskrivelser kommer til at fremstå som, at blot man har kvantitative data, så kan man generalisere. Dette er simpelthen forkert. Her kræves ligeledes argumenter, hvis man vil gå fra et deskriptivt til et kausalt niveau (disse argumenter skulle så gerne være mere end arbitrære udsagn). Pointen herfra er således, at man for at kunne generalisere faktisk er nødt til at trække på begge typer af data, fordi de kvalitative styrker apriori viden.\nKort sagt: strategisk udvalgte cases kan sætte et fundament for at kunne generalisere. Og hvis kvalitative forskere ikke diskuterer generaliserbarhed af deres undersøgelse (fordi denne, ifølge jer, er lig 0), så har denne metode et alvorligt problem...\nSkrevet d. 15.06.2007 af Sørland\nDer er noget begrebsforvirring i gang. Bayes` decisionsteori er ikke knyttet til kvalitative analyser med få cases. Bayes beslutningsmodel gælder et sæt af konkurrerende hypoteser, hvor man både aprioriske vurderinger samt empiriske data kan estimere aposterioriske sandsynligheder for hypoteserne.\nKvalitative analyser er ikke af natur mere effektive. De kan have en styrke ved at betragte samspillet mellem mange faktorer i få cases, hvor de kvantitatve analyser rummer mange cases men få variable og få interaktioner.\nDer er desuden tale om to former for generaliseringer: Kvantitative undersøgelser tilstræber at resultatet fra stikprøven er repræsentativt for en specificerbar population. Kvalitative casestudier tilstræber (som regel) at resultaterne kan overføres til en specificerbar mængde af parallelle cases.\nSkrevet d. 15.06.2007 af Mads_Jaeger\nJeg mener bestemt ikke, at kvantitative analyser automatisk indebærer muligheden for generaliserbarhed. Jeg mener bare, at kvantitative data er en[i] nødvendig[/i], men ikke en [i]tilstrækkelig[/i] forudsætning for at kunne generalisere. Naturligvis skal man tænke sig om og argumentere for hvorfor man generaliserer. Jeg kan godt lide din formulering om at kvalitative (men sandelig også kvantitative!) data giver "et fundament for at kunne generalisere". Det er meget præcist.\nSkrevet d. 18.06.2007 af Anders holm\nHvis man har én case og INGEN apriori viden kan man alstå ikke sige noget som helst. Man kan selvfølige vælge at stole blindt på informanten, men kritisk stillingtagen kræver apriori viden - og det er alstå svært at forstå hvordan den bliver brugt sammen med data (den ene informant). Kvantitativ baysiansk metode består i at gange forhåndsviden (prior) på data og struktur (likelihoodfunktionen) og det er i den sammen meget tydeligt at se hvordan forhåndsviden har betydning for resultaterne. Det er meget mindre klart i kvalitatitve analyser, men ikke desto mindre mener jeg at det er hvad der sker, altså en uklar kombination forhåndsviden og data.\nSkrevet d. 17.01.2010 af CHellersgaard\nApropos Burka-kommisionens optælling vil jeg lige sparke gang i debatten her igen:\nUden at kende til kommisionen datagrundlag (eller mangel på samme) slår det mig, at spørgsmålet om antallet af burkaer bedst kan måles ved et reflekteret casevalg, altså at se i visse muslimske miljøer, fremfor at begive sig ud i stikprøver eller lignende.\nVi er selvfølgelig også nede i en så lille totalpopulation (muligvis slet ingen), så vi ikke behøver at kunne udtrække en stikprøve for at kunne generalisere til populationen.\nI tråd med Flyvbjergs argument kunne man også undersøge om disse kvinder (i fald de eksisterer) undertrykkes/udgør-en-terrortrussel/provokerer-pia-kjærsgaard/(indsæt Naser Khaders nyeste argument her) og hermed generalisere ud fra en mest sandsynlig case - altså hvis de (evt. suppleret af kvinderne i niqab) ikke undertrykkes til deres tøjvalg er det ligeledes usandsynligt at andre muslisme kvinder undertrykkes til deres tøjvalg.\nOmvendt udgør de burkaklædte så en meget dårlig case for at undersøge, hvorvidt noget bærer religiøs klædedragt (i det de bærer den mest markante/stigmatiserede/frygtede/grimme/voldelige/festlige/(indsæt selv eget tillægsord, hvis ovenstående ikke er dækkende)\nSkrevet d. 02.02.2010 af Sørland\nVi er nok enige i det meste, men der gemmer sig nogle forudsætninger i dine formuleringer. Vi er især helt enige om nødvenigheden af komparationer for at udlede generelle kausalhypoteser. Videnskabsfilosofisk er det klart, at observations-data altid vil være præget af det teoretiske sprog og forventninger (aprioriske). Har vi kun et case uden apriorisk viden om sandsynlige forklaringer kan vi selvfølgelig udtale os deskriptivt om caset selv, men ikke generalisere ud fra det. Det er ikke helt klart, hvilke `resultater` du henviser til - men vi er enige om, at ike så få generaliserende kvalitative analyser kombinerer (teoretisk) forhåndsviden med empiriske data på måder, der ikke er eksplicitte og reflekterede.\nSorry det var kommentar til Anders. Rod i redaktionen.\nLige et par bemærkninger mere:\nEt kvalitativt case studie bygger sjældent på en enkelt informant. (Se f.eks. Yin: Case Study Research). Det kunne også ved kvalitative case studier være en ide at anlægge en bayesiansk tilgang, og specificere den `aprioriske viden` som sandsynligheder eller `degrees of belief`. Det ligger så vidt vi kan gennemskue det bag Ragins small n-analyse med fuzzy-set logic.\nSkrevet d. 02.02.2010 af KristianKarlson\nSpændende tråd. Apropos Yins bog, så har jeg følgende citat fra bogen, som jeg ganske enkelt ikke kan gøre mig selv klog på. På side 15 i 2009-udgaven skriver han, at case studier\n[i]"are generalizable to theoretical propositions and not to populations or universes."[/i]\nJeg forstår det ganske enkelt ikke. Det er mig sort.\nMan kunne hævde, at man finder lignende udsagn i Kvales kendte indføring i kvalitativ metode (InterView), når Kvale snakker om [i]analytisk generalisering[/i], og i Flyvbjergs Magt og Rationalitet, bind 1, finder man i de sidste kapitler også en form for modstand mod et for strengt fokus på generalisering. Casen [i]i sig selv[/i] er altså noget særligt, ikke fordi den siger noget alment, men fordi den er noget helt specielt.\nPersonligt kan jeg ikke se, hvorfor vi ikke skulle ønske at kunne generalisere vores resultater ud over den udvalgte gruppe, vi har studeret. Inden for kvantitative metoder findes der nogle formaliserede og logiske regler, og hvis man følger dem, så kan man generalisere. Følger man dem ikke, kan man ikke generalisere. Der er intet mystisk ved reglerne (de er næste amystiske, fordi de kan skrives entydigt op matematisk). Og det er måske der, jeg går kold med Yins citat, fordi det altid vil være til veldefineret population, at man "slutter" til på baggrund af sit udvalg af observationer. Generalisering er meningsløs, hvis man ikke ved, hvad man generaliserer til. Der findes ikke fikse løsninger på det problem, fordi problemet har en indbygget selvmodsigende karakter. Det kan være, at der findes andre regler, men dem kender jeg ikke til.\nEn sidste interessant pointe er vel, når jeg lige tænker over det, at problemet med sample selection bias kendt fra økonometri (typisk associeret med James Heckman) i virkeligheden fører til en endnu vigtigere diskussion om kvalitative studiers validitet, fordi det fører fokus væk fra den eksterne validitet (generalisering) over i den interne validitet (korrekte "findings"). Men den diskussion må vi gemme. En anbefalelsesværdig reference er i den sammenhæng King, Verba, og Keohane`s [i]Designing social inquiry: Scientific inference in qualitative research[/i]. De diskuterer bl.a. sample selection problemet, men går i virkeligheden ind og prøver at anskue kvalitative metode ud fra en mere "videnskabelig" vinkel, hvor den videnskabelige metode tænkes ud fra "one logic of inference" (som minder meget om Poppers pointe om "the unity of method"). Det er en interessant bog - måske især hvis man lader den supplere af Beckers og Ragins [i]What is a case?: exploring the foundations of social inquiry[/i]. Så må der blive fyret op for diskussionen ;)\nNå, det blev et diffust indlæg. Håber nogen kan hjælpe mig med Yin-citat ovenfor.\nSkrevet d. 03.02.2010 af Sørland\n`Kvalitative` metoder omfatter intensive analyser af agenternes fortolkninger af og intentioner i givne sociale kontekster. De er dermed kontekst-bestemte, men ikke kontekst-bundne. I en kvalitativ analyse indgår et dobbelt hermeneutisk moment, som præges af fortolkerens historisk-biografisk bestemte forforståelse. Gennem historiske fællesbetingelser er der muligheder for en vis horisontsammensmeltning mellem forskerens fortolkning og agenternes opfattelse. Både som agenter og forskere overfører vi rutinemæssigt for-opfattelser fra en situation til en anden. I mødet med en situation sætter vi den ind i en fortolkningsramme, og forventer at den har lighedstræk med en bestemt type af situationer, vi har tidligere erfaring om. Denne for-forståelse vil komme på prøve og modificeres i mødet med en ny situation. Kvalitative casestudier har samme karakter. Forskeren KAN ikke møde et case uden en forforståelse; denne form for empirisk induktion er meningsløs. Ethvert case er unikt, men det rummer også visse lighedstræk med andre cases. Et hermeneutisk baseret case-studie vil dermed rumme en im- eller eksplicit sammenligning. Det tilslører analysen, hvis forskeren undlader at klargøre konstellationen mellem for-forståelsen og den modnede fortolkning af caset. I forbindelse med `eksotiske` cases gemmer der sig ofte en skjult komparation med forskerens forestilling om normalsamfundet. Ofte overlades det til læseren at foretage denne komparation. Et vilbagevendende problem ved mange kvalitative case studier er, at konklusionen er uklar og omgivet af en dyne af forbehold. Det er muligt at kvalitative metoder potentielt tillader sociologen at komme mere i dybden og involvere en større mængde af dimensioner – men det fremtræder sjældent af konklusionen. Meget ofte afgrænses konklusionen til at identificere enkelt dimension ved selve caset som ledemotiv. Dette burde åbne for at overveje, hvor vidt dette motiv kunne genfindes i andre cases. Det er denne form for teoretisk generalisering, som Yin peger på. Yin spørger: «How can you generalize from a single case?» (s 11, 2003-udg). Et case skal ikke betragtes som en stikprøveenhed, der skal lede til en statistisk generalisering, men et case kan bidrage til at udvikle teoretiske generaliseringer – lige som et eksperiment, ifølge Yin. Dette er for øvrigt i pagt med Max Webers syn på sociologi som det generaliserende studie af historiske begivenheder.\nBayes` beslutningsteori kunne bruges i forbindelse med kvalitativ analyse. Hans udgangspunktet teologiske overvejelser om, hvordan man kunne spore Guds forsyn i vores menneskelige skæbne. Den bygger på en temmelig banal statistisk sammenhæng: P(A/B)= P(A)*P(B/A):P(B). Oversat til klart sprog: Vi samler først viden om andelen i befolkningen med et bestemt kendetegn (A), for eksempel andelen der overlever kræft: P(A). Derpå betragter vi, om en bestemt betingelse (B) har indflydelse på denne andel, for eksempel om en bestemt behandling hjælper. Det geniale greb hos Bayes var, at han betragtede P(A) som en apriori-sandsynlighed, og P(A/B) som en aposteriori-sandsynlighed – nemlig efter at vi observerer om patienten har modtaget denne behandling. Bayes` teorem viser, at aposteriori-observationen, P(A/B) er afhænging af apriori-forventningen samt af P(B/A), altså andelen af cases, hvor betingelsen (B) gælder givet at hændelsen (A) forekommer. Dette kan betragtes som en enkel `likelihood-funktion`. Det sidste led, andelen af alle cases, hvor betingelsen forekommer, skal sikre at andelen holder sig mellem 0 og 1, og dermed kan betragtes som en sandsynlighed. Man kan udvide denne betragtning og opfatte P(A) som en forventning under nulhypotesen om at behandlingen ikke har særlig effekt; og denne andel kan konfronteres med P(A/B), ved et statistisk test.\nDette forsøg på at forenkle pædagogisk kan selvfølgelig kritiseres. Pointen er imidlertid, at denne argumentation er parallel med Gadamers hermeneutik og Yins teoretiske generalisering fra case-studier. Vi møder et case med forhåndforventinger, som kan specificeres som P(A), men undervejs modificeres observationerne unde bestemte betingelser P(A/B). Disse observationer kan vi benytte som nye fordomme, når vi studerer tilsvarende cases. Men der hæftes nu nye betingelser på (C), som modificerer forventningerne: PA/B&C). Men der er en væsentlig forskel: Kvalitative case-studier interesserer sig ikke så meget for proportioner med fænomener (A), men mere for den sociale fortolkning af fænomenet og betingelserne.\nSkrevet d. 07.02.2010 af CHellersgaard\nFlyvbjerg nævner - i forlængelse af Yin-citatet - William Foote Whytes klassiske studie "Street Corner Society" som netop en fremragende case, fordi det her vises, at der selvhvor man hidtil har antaget anarkiet herskede (bander-ghettoer), er der ligeldes social organisering - enddog en hel del af det...\nSåledes referes der selvfølgelig til den konkrete case, men ligeledes til en teorisk antagelse om fravær af organisering. Om det for det første ikke kan siges måske at være det samme som at referere til hele "ghettopopulationen" og om det i sig selv er et fedt vidensbidrag er jeg ikke sikker på. Men jeg tror faktisk det sidste var tilfældet, omend det er en anden diskussion.\nJf. Sample selection må du lige komme nogle eksempler på, hvilke konkrete emplicationer det kan have for den interne validitet i kvalitative studier.


Gør både højtider og gaver mere personlige med julepynt med navn og et tapasbræt med tryk fra name2you.dk | Afventer.dk\nDer er virkelig mange fine typer af produkter, du kan vælge imellem, når du besøger den hyggelige webbutik Name2you disse dage. Her kan du f.eks. købe hyggeligt julepynt med navn, tapasbræt med tryk samt en masse andre fine ting til dig selv, eller måske som gave til én du holder af. Butikken er nydeligt indrettet, så man finder med lethed frem til de produkter, som har interesse. Læs mere herunder.\nJulepynt med navn i mange flotte design\nEr julen en helt særlig tid for dig, og vil du gerne gøre lidt ekstra ud af jeres julepynt derhjemme ved at gøre det personligt? Så prøv at kigge forbi www.name2you.dk. Her tilbyder de nemlig gratis indgravering på en masse flot julepynt. Udvalget tæller både julehjerter, træfigurer i forskellige design og selvfølgelig flotte glaskugler. Alle tre vil egne sig perfekt til juletræet og pynte gevaldigt, men kan selvfølgelig også bruges som pynt resten af december, f.eks. i vindueskarme, på døre eller lignende. Kvalitetsmæssigt sørger de for at holde et højt niveau, også når det gælder julepynt med navn. Der er samtidig flere gode kundefordele ved at handle julepynt med navn hos dem, blandt andet gratis gravering, gratis fragt ved køb over 499,- og hurtig levering.\nGiv et tapasbræt med tryk som en personlig gave\nUdover julepynt med navn er der selvfølgelig også andre fine produkter at kigge nærmere på i butikken. F.eks. et tapasbræt med tryk. Holder du af at lave tapas til dine gæster, eller kender du måske én, som gør det, som du gerne vil glæde med en ekstra personlig gave? Så vil et tapasbræt med tryk da på alle måder være et godt valg. Udover det personlige touch ved graveringen, er tapasbræt fra butikken generelt også bare vældig flotte i designet, og de vil pynte fint på ethvert veldækket bord.\nBesøg forhandleren, når du har tid, og få et kig på udvalget inden for både tapasbræt med tryk, julepynt med indgravering og meget mere.


MÆLKEBØTTEN – Medicinhaverne Tranekær\nMÆLKEBØTTEN – EN VEN I NØDEN DEN 1. JANUAR\nNytårsdag kan Mælkebøtten ligefrem være til stor nytte, for den kan hjælpe med til at gøre tømmermændene mindre efter en fugtig nytårsaften. Tømmermænd er i virkeligheden en forgiftning, og netop roden fra mælkebøtten (Taraxacum officinale) er en af de bedste afgiftende plantedele. Den hjælper lever og galdeblære med at fjerne affaldsstoffer, og den stimulerer nyrerne til at fjerne giftstoffer via urinen.\n120 FOLKELIGE NAVNE\nMælkebøtter kaldes ofte for Fandens mælkebøtter eller Løvetand, og den har endda godt 120 andre folkelige navne. Mælkebøttens rod skal helst høstes om efteråret, og den indeholder bitterstoffer, triterpener, steroler og inulin. For 100 år siden blev roden brugt i den folkelige medicin mod ”tarmgæring” og diarré samt mod nyrelidelser. Den blev også brugt mod tuberkulose og hoste. Mælkebøtten har i det hele taget været en meget anvendt medicinsk plante. Om foråret har bladene et højt indhold af mineraler, helt specielt kalium.\nOgså i dag bruges mælkebøtten medicinsk, og her er det især bladene, der bruges, når man ønsker en høj produktion af urin, for eksempel ved gigt eller nyresten. I en klinisk undersøgelse har det vist sig, at et ekstrakt af bladene giver øget urinudskillelse i op til fem timer.\nMælkebøttens rødder blev i 1800-tallet tørret, knust og brugt som kaffeerstatning, og det samme gjorde man også kortvarig under de to verdenskrige. Det var nu ikke nogen succes, for kaffen fik en meget bitter smag.\nMælkebøtter har også været brugt som en form for trolddom, og havde man den tørre rod på sig, var man beskyttet mod alle onde magter og smitsomme sygdomme. Og på Svendborg-egnen sagde man endda, at trolde brugte saften til at koge en tryllesalve af.\nEndelig skal man ikke glemme, at mælkebøttens blade kan spises. De er meget bitre, men sættes der en spand over planten, så den ikke får lys, er de blegede blade gode i en salat; de smager nogenlunde som julesalat.\nI Medicinhaverne i Tranekær dyrkes der enkelte mælkebøtteplanter i haverne, og om foråret er det omgivende ”græs” fuldstændig gult af mælkebøtter – et betagende syn (se øverst).