Fald fra højden ved arbejde på tage - PDF\nDownload "Fald fra højden ved arbejde på tage"\n1 De vigtigste regler om sikkerhedsforanstaltninger mod nedstyrtning og gennemstyrtning fra arbejde og færdsels på tage på byggepladser. Vejledningen handler om de sikkerhedsforanstaltninger, som arbejdsgiveren skal etablere på bygge- og anlægspladser for at sikre de ansatte mod nedstyrtning og gennemstyrtning ved arbejde og færdsel på tage. Reglerne gælder også for selvstændige og for arbejdsgiveren selv. Sikring mod nedstyrtning fra bygninger, arbejdsplatforme, konstruktioner, stilladser mv. er beskrevet i At-vejledning om fald fra højden på byggepladser. De vigtigste regler Arbejdsgiveren skal sikre, at der etableres effektive kollektive sikkerhedsforanstaltninger, hvis de ansatte arbejder eller færdes på tage, hvorfra der er risiko for tilskadekomst ved nedstyrtning eller gennemstyrtning. Ved tag forstås i denne vejledning tagbeklædning og underlag for tagbeklædning, herunder fx lægter, samt brædde- og pladeundertag. Konstruktioner, der bærer et tag som fx spær og bjælker, er ikke omfattet af vejledningen. De vigtigste regler om: g 1. Tage med hældning på under 15 grader 1.1. Arbejde ved tagkant 1.2. Arbejde ved pladser for op- og nedhejsning af materialer samt ved indhak i tage 1.3. Arbejde ved huller i tagfladen 1.4. Arbejde på ikke bæredygtigt underlag 1.5. Sikkerhedsforanstaltninger 1.6. Rækværk, der konstrueres på byggepladsen g 2. Tage med hældning på 15 til 34 grader 2.1. Arbejde ved tagfod og på tagfladen 2.2. Arbejde ved pladser for op- og nedhejsning af materialer samt ved indhak i tage 2.3. Arbejde ved huller i tagfladen 2.4. Arbejde på ikke bæredygtigt underlag 2.5. Arbejde ved gavle 2.6. Sikkerhedsforanstaltninger 2.7. Rækværk, der konstrueres på byggepladsen 1\n2 g 3. Tage med en hældning på grader 3.1. Arbejde ved tagfod og på tagflade 3.2. Arbejde ved pladser for op- og nedhejsning af materialer samt ved indhak i tage 3.3. Arbejde ved huller i tagfladen 3.4 Arbejde på ikke bæredygtigt underlag 3.5. Arbejde ved gavle 3.6. Sikkerhedsforanstaltninger 3.7. Rækværk, der konstrueres på byggepladsen g 4. Tage med en hældning på over 60 grader 4.1. Arbejde ved tagfod og på tagfladen 4.2. Arbejde ved pladser for op- og nedhejsning af materialer samt ved indhak i tage 4.3. Arbejde ved huller i tagfladen 4.4. Arbejde på ikke bæredygtigt underlag 4.5. Arbejde ved gavle 4.6. Sikkerhedsforanstaltninger 4.7. Rækværk, der konstrueres på byggepladsen Læs også g At-vejledning om fald fra højden på byggepladser Baggrund g At-vejledningen knytter sig til bekendtgørelse om bygge- og anlægsarbejde (bygge pladser) og bekendtgørelse om anvendelse af tekniske hjælpemidler g At-vejledning A.2.1 ophæves. Den erstattes af denne vejledning samt af At-vejledning om fald fra højden ved arbejde på tage. 2\n3 1. Tage med hældning på under 15 grader 1.1. Arbejde ved tagkant på tage med en hældning på under 15 grader Ansatte, der arbejder og færdes på tage med en hældning på under 15 grader, skal sikres mod nedstyrtning ved tagkanten, når der er mere end 3,5 meter fra tagkanten og ned til underlaget. Underlaget kan fx være det omgivende terræn eller et andet underlag som fx et fladt tag på en lavere bygning. Højden for, hvornår der skal træffes sikkerhedsforanstaltninger ved tagkanten, kan hæves til 5 meter, hvis tagarbejdet foregår på et skridsikkert underlag og under gode vind- og vejrforhold. Der skal sikres mod nedstyrtning ved tagkanten uanset højden, hvis der er særlig fare for nedstyrtning eller særlig fare for tilskadekomst ved nedstyrtning. Sikring mod nedstyrtning Risikoen for nedstyrtning ved tagkanten skal forebygges med effektive, kollektive sikkerhedsforanstaltninger som fx rækværk eller stillads. I situationer, hvor det ikke er nødvendigt at arbejde eller færdes nærmere end 2 meter fra tagkanten, er det tilstrækkelig sikring at opstille en tydelig og holdbar afspærring mindst 2 meter fra tagkanten. Individuelt faldsikringsudstyr kan bruges i stedet for kollektive sikkerhedsforanstaltninger, når arbejdet er kortvarigt. Det vil sige, at arbejdsopgaven kan udføres på ca. 4 mandetimer. Måling af højden Højden på 3,5 og 5 meter måles fra den øverste del af tagkanten og ned til underlaget. Hvis der er niveauforskelle på underlaget, måles højden på det sted, hvor der er den største afstand mellem tagkanten og underlaget. Hvis det underlag, som den ansatte kan falde ned på, hælder, er der risiko for, at faldet kan fortsætte til et lavere niveau. Højden skal derfor måles fra den øverste tagkant og ned til det laveste underlag, som den ansatte kan falde ned på. Særlig fare for nedstyrtning eller tilskadekomst Hvis arbejdet indebærer en særlig fare for nedstyrtning, der fx kan være forårsaget af et glat underlag, kraftig blæst, dårlig sigtbarhed, brug af maskiner eller opmærksomhedskrævende arbejde, der udføres tæt på det sted, hvor man kan falde ned, skal der etableres sikkerhedsforanstaltninger uanset faldhøjden. Det samme gælder, hvis risikoen for at komme til skade forøges, fordi de ansatte kan falde ned på fx opstablede materialer, skarpe kanter, armeringsjern, trapper eller kælderskakte eller fordi de kan styrte gennem underlaget. 3\n4 Kravet om, at der skal sikres mod nedstyrtning uanset faldhøjden, når der er særlig fare for nedstyrtning eller særlig fare for tilskadekomst, gælder i alle tilfælde og ved alle arbejdsprocesser på tage Arbejde ved pladser for op- og nedhejsning af materialer samt ved indhak i tage med en hældning på under 15 grader Pladser langs tagkant, hvor der er etableret mulighed for op- og nedhejsning af materialer mv., skal forsynes med fx rækværk, når den lodrette afstand fra tagets kant til underlaget det pågældende sted er større end 2 meter. Det samme gælder omkring rør til nedstyrtning af affald. Ved indhak i taget skal der foretages en lignende sikring mod nedstyrtning, når afstanden ned til underlaget er større end 2 meter. Hvis arbejdet på taget kan udføres, så det ikke er nødvendigt at komme tættere end 2 meter til indhak i taget, kan sikring mod nedstyrtning ske med afspærring mindst 2 meter fra indhakket. Pladser for op- og nedhejsning af materialer, områder omkring rør til nedstyrtning af affald samt indhak i taget skal sikres mod nedstyrtning uanset afstanden ned til underlaget, hvis der er særlig fare for nedstyrtning eller særlig fare for tilskadekomst ved nedstyrtning Arbejde ved huller i tagfladen på tage med en hældning på under 15 grader Ansatte, der arbejder og færdes på tage, skal sikres mod at styrte ned i bygningen gennem åbninger og huller i tagfladen som fx huller til ovenlys. Det skal ske med effektive, kollektive sikkerhedsforanstaltninger som fx rækværk eller overdækning. Det kan yderligere være nødvendigt at bruge sikkerhedsnet. Huller på omkring 30 x 30 cm og derover anses for at udgøre en risiko for nedstyrtning for personer. Også mindre huller, der på anden måde udgør en sikkerhedsrisiko, skal sikres med fx overdækning. Hvis arbejdet på taget kan udføres, så det ikke er nødvendigt at komme tættere end 2 meter til huller i tagfladen, kan sikring mod nedstyrtning ske med afspærring mindst 2 meter fra hullerne. Sikkerhedsforanstaltningerne skal etableres uanset faldhøjden Arbejde på ikke bæredygtigt underlag på tage med en hældning på under 15 grader Ansatte, der arbejder og færdes på tage fx med montering af underlag, der ikke er bæredygtigt skal sikres mod at styrte ned i bygningen. Det skal ske med effektive, kollektive sikkerhedsforanstaltninger som fx rækværk, afspærring eller overdækning. Det er vigtigt at være opmærksom på underlagets bæredygtighed og at følge leverandørens anvisninger ved underlag af fx glas og PVC. 4\n5 Ved renovering og reparation er det særligt vigtigt at være opmærksom på tagets alder og tilstand, da påvirkninger fra vind og vejr gennem mange år kan have ødelagt materialernes bæredygtighed. Sikkerhedsforanstaltningerne skal etableres uanset faldhøjden Sikkerhedsforanstaltninger ved arbejde på tage med en hældning på under 15 grader Det er ofte nødvendigt at kombinere flere kollektive sikkerhedsforanstaltninger for at sikre de ansatte effektivt mod nedstyrtning og gennemstyrtning. Kollektive sikkerhedsforanstaltninger som fx rækværk, stillads, afspærring, overdækning og sikkerhedsnet går forud for foranstaltninger til individuel beskyttelse, men det kan i visse situationer være nødvendigt at supplere de kollektive sikkerhedsforanstaltninger med egnet individuelt faldsikringsudstyr. Sikkerhedsforanstaltninger skal vælges under hensyn til arbejdets art, højden der arbejdes i og de forhold, hvorunder arbejdet udføres. Sikkerhedsforanstaltningerne skal samtidig vælges, så faren ved at etablere og fjerne dem, er mindre end den fare, de skal afværge. Sikkerhedsforanstaltningerne skal etableres, inden de ansatte begynder at arbejde på taget. Sikkerhedsforanstaltninger skal monteres og bruges i overensstemmelse med leverandørens anvisninger. Undertag, tagplader og andre byggematerialer, der forudsættes at kunne sikre de ansatte mod gennemstyrtning, skal være dokumenteret bæredygtige og monteret efter leverandørens anvisninger. De ansatte skal være tilstrækkeligt oplærte og instruerede, så de kan bruge sikkerhedsforanstaltningerne korrekt. Ansatte, der skal opstille stilladser, der er mere end 3 meter høje, skal have gennemgået en lovpligtig stilladsuddannelse. Rækværk Rækværk, der bruges som sikring mod nedstyrtning ved tagkanten, skal uanset om det er et systemrækværk eller et rækværk, der konstrueres på stedet være tilstrækkeligt højt, have den fornødne styrke og være forsvarligt udført, så det effektivt kan forhindre, at en person falder ned. Både systemrækværk og rækværk, der konstrueres på stedet, skal leve op til kravene i EN/DS standard om midlertidige rækværk eller mindst have et tilsvarende sikkerhedsniveau. Systemrækværk af klasse A, der er produceret efter EN/DS standard 13374, vil i henhold til standarden i de fleste tilfælde være egnet som sikring mod nedstyrtning fra tage med en hældning på op til 10 grader, mens systemskærme af klasse B i de fleste tilfælde vil være egnet som sikring mod nedstyrtning fra tage med en hældning på op til 15 grader. 5\n6 Et klasse A-rækværk skal i henhold til standarden have en håndliste i 1 meters højde, en knæliste i 0,5 meters højde og en 15 cm høj fodliste. Åbningerne mellem hånd-, knæ og fodliste må ikke overstige 47 cm. En klasse B-skærm skal som minimum have en hånd-, knæ- og fodliste på samme måde som et klasse A-rækværk, men åbningerne i en B-skærm må ikke overstige 25 cm. Figur Rækværk/skærm placeret som sikring på tagkant. Murkroner og sternkanter Murkroner og sternkanter mv. kan kun fungere som sikring mod nedstyrtning, hvis de har en højde, styrke og udformning, der mindst svarer til et rækværk. Det indebærer bl.a., at de mindst skal være 1 meter høje. Stillads Stilladsdækket på et stillads, der bruges som sikring mod nedstyrtning ved tagkant, må højest være placeret 0,5 meter under den øverste del af tagkanten. Stilladset skal effektivt og forsvarligt sikre mod nedstyrtningsfare. Det indebærer bl.a., at stilladset skal have et forsvarligt rækværk, som både er højt nok til at sikre mod nedstyrtning fra tagfladen og ved adgangen mellem tag og stillads. Selve stilladset skal leve op til sikkerhedsniveauet i EN/DS-standarderne for facadestilladser og midlertidige konstruktioner til bygningsværk (stillads) eller tilsvarende. Stilladset skal opstilles på en sådan måde, at faren for tilskadekomst ved fald fra taget og ned på stilladset begrænses mest muligt. Det betyder, at stilladsdækket normalt skal placeres, så det slutter tæt til tagkanten eller facaden, og så der ikke er opragende stilladsdele, som de ansatte kan komme til skade på. Taghældning på mellem 10 og 15 grader Ved taghældninger på mellem 10 og 15 grader kan det være nødvendigt at opgradere stilladsets standardrækværk, så åbningerne mellem hånd-, knæ- og fodliste ikke er 6\n7 større end 25 cm svarende til en klasse B-skærm efter EN/DS-standard Det kan man fx opnå ved at montere en ekstra knæliste. Figur Stillads med rækværk/skærm opstillet som sikring ved tagkant. Afspærring Afspærringer kan bestå af træbukke, kegler eller andre stabile sceptre, der er sikret mod at vælte, og som er forsynet med brædder, lægter, plastkæder e.l. Afspærringer placeres mindst 2 meter fra det sted, hvor der er risiko for at falde ned. De ansatte må ikke arbejde eller færdes uden for afspærringen. Plastbånd og minestrimler er ikke tilstrækkeligt holdbare og kan derfor ikke bruges som afspærring. Figur Tydelig og holdbar afspærring placeret to meter fra tagkant. 7\n8 Overdækning Overdækning over huller i tagfladen skal laves af materialer, der er tilstrækkeligt stærke til at modstå de belastninger, som de kan blive udsat for. Overdækninger skal sikres mod forskydning og må ikke være glatte, hvis de ansatte skal færdes på dem. Sikkerhedsnet Sikkerhedsnet der ikke sikrer mod nedstyrtning, men alene afbøder et fald kan bruges som sikring i situationer, hvor det ikke er muligt at bruge mere sikre metoder. Sikkerhedsnet skal monteres så tæt som muligt op under det sted, der skal sikres, og udfylde hele hullet. Sikkerhedsnet skal monteres på en sådan måde, at en person, der falder ned i nettet, ikke kan ramme bygningsdele mv. Individuelt faldsikringsudstyr Individuelt faldsikringsudstyr kan bruges som eneste sikkerhedsforanstaltning, når arbejdet er kortvarigt, og når udstyret bruges sikkerheds- og sundhedsmæssigt fuldt forsvarligt. Kortvarigt arbejde er en arbejdsopgave, der normalt kan udføres på ca. 4 mandetimer. Vurderingen af, om arbejdet er kortvarigt, og kan udføres med faldsikringsudstyr, beror på, hvor lang tid den enkelte og naturligt sammenhængende arbejdsopgave tager. Det betyder, at der godt kan bruges faldsikringsudstyr ved flere forskellige arbejdsopgaver på en stor byggeplads, men ikke, at man kan dele en naturligt sammenhængende arbejdsopgave op i små enkeltstående arbejdsprocesser. Individuelt faldsikringsudstyr må kun bruges til arbejdsopgaver, hvor det er egnet. De ansatte skal være oplært og instrueret i at bruge faldsikringsudstyret, inden det tages i brug. Man skal så vidt muligt vælge faldhindrende udstyr frem for faldstoppende udstyr. Faldsikringsudstyr, som er faldstoppende, skal indeholde en falddæmper. Samtidig skal fastgørelsespunktet kunne optage et træk på 12 kn (det svarer til ca kg). Januar 2013 Der skal, når der bruges faldstoppende udstyr, udarbejdes en plan for redning efter et fald, herunder brug af redningsudstyr, da der hurtigt kan opstå skader på en hængende person Rækværk, der konstrueres på byggepladsen Rækværk, der laves på byggepladsen, skal konstrueres efter EN/DS-standard om midlertidige rækværk eller mindst på et tilsvarende sikkerhedsniveau. Træ, der bruges til rækværk, skal være af god handelskvalitet og uden større, gennemgående knaster eller andet, der kan nedsætte træets styrke. Det vil i henhold til standarden sige, at man mindst skal bruge klasse C16-træ. 8\n9 Taghældning på op til 10 grader Et klasse A-rækværk hvor åbningerne mellem hånd-, knæ- og fodliste ikke er større end 47 cm vil i de fleste tilfælde være tilstrækkelig sikring mod nedstyrtning fra tage med en hældning på op til 10 grader. Et rækværk med en scepterafstand på højst 2,25 meter kan som alternativ til standardens krav om beregning eller test med statisk belastning konstrueres under disse forudsætninger: g Rækværket skal kunne holde til, at en person læner sig op ad det eller falder ind i det, og skal kunne give støtte ved gang langs rækværket. g Sceptrene skal kunne modstå en punktbelastning på 1,25 kn (det svarer til ca. 125 kg) på det sted, hvor håndlisten er fastgjort, uden, at de forskydes mere end 25 mm fra den oprindelige placering. g Hånd- og knælister skal mindst udføres i 32 x 125 mm brædder og fodlisten i 32 x 150 mm brædder. g Håndlisten placeres i 1 meters højde, knælisten i 0,5 meters højde og fodlisten skal slutte tæt til underlaget. Taghældning på mellem 10 og 15 grader En klasse B-skærm med en højde på mindst 1 meter hvor åbningerne mellem hånd-, knæ- og fodlister ikke er større end 25 cm vil i de fleste tilfælde være tilstrækkelig sikring mod nedstyrtning fra tage med en hældning på op til 15 grader. Kravet om, at åbningerne i skærmen ikke må overstige 25 cm kan fx opnås ved, at rækværket dækkes med en plade, ved at montere to knælister, eller ved at anvende bredere brædder som hånd-, knæ-, eller fodlister. Skærmen skal udover de krav, der gælder for et klasse A-rækværk, effektivt kunne stoppe en person, der glider eller falder ned ad tagfladen. Rækværk på tage med en hældning på mellem 10 og 15 grader skal også kunne absorbere dynamisk belastning og stadig sikre mod nedstyrtning. Det kan efterprøves ved at lade en kuglepose svinge i et kontrolleret fald under påvirkning af tyngdekraften med en drophøjde på 2,25 meter, så den rammer skærmen på denne måde: g Sceptrene påføres en energi på J på den lavest mulige position og 500 J øverst på sceptrene. g Midt mellem sceptrene rammes skærmen i bunden med J og i toppen med 500 J. 9\n10 2. Tage med en hældning på 15 til 34 grader 2.1. Arbejde ved tagfod og på tagfladen på tage med en hældning på 15 til 34 grader Ansatte, der arbejder og færdes på tage med en hældning på 15 til 34 grader, skal sikres mod nedstyrtning ved tagfoden, når der er mere end 2 meter fra tagfoden og ned til underlaget, og der samtidig under arbejdets udførelse vil forekomme arbejde eller færdsel i en højde af mere end 5 meter over underlaget. Underlaget kan fx være omgivende terræn eller et andet underlag som fx et fladt tag på en lavere bygning. Der skal også sikres mod nedstyrtning ved tagfoden uanset højden, hvis der er særlig fare for nedstyrtning eller særlig fare for tilskadekomst ved nedstyrtning. Sikring mod nedstyrtning Risikoen for nedstyrtning ved tagfoden skal forebygges med effektive, kollektive sikkerhedsforanstaltninger som fx skærm eller stillads, der med sikkerhed kan standse fald af personer. Individuelt faldsikringsudstyr kan bruges i stedet for kollektive sikkerhedsforanstaltninger, når arbejdet er kortvarigt. Det vil sige, at arbejdsopgaven kan udføres på ca. 4 mandetimer. Måling af højden Højden på 2 meter til tagfoden måles lodret fra overkanten af tagfoden (overkanten af tagbeklædningen) til underlaget. Højden på 5 meter til arbejdet på taget måles ligeledes lodret fra underlaget. Hvis der er niveauforskelle på underlaget, måles højden på det sted, hvor der er den største faldhøjde. Hvis det underlag, som den ansatte kan falde ned på, hælder, er der risiko for, at faldet kan fortsætte. Højden på henholdsvis 2 meter til tagfoden og 5 meter til arbejdet på taget skal derfor måles til det laveste underlag, som den ansatte kan falde ned på. Særlig fare for nedstyrtning eller tilskadekomst Hvis arbejdet indebærer en særlig fare for nedstyrtning, der fx kan være forårsaget af et glat underlag, kraftig blæst, dårlig sigtbarhed, brug af maskiner eller opmærksomhedskrævende arbejde, skal der etableres sikkerhedsforanstaltninger uanset faldhøjden. Det samme gælder, hvis risikoen for at komme til skade forøges, fordi de ansatte kan falde ned på fx opstablede materialer, skarpe kanter, armeringsjern, trapper eller kælderskakte eller fordi de kan styrte gennem underlaget. Kravet om, at der skal sikres mod nedstyrtning uanset faldhøjden, når der er særlig fare for nedstyrtning eller særlig fare for tilskadekomst, gælder i alle tilfælde og ved alle arbejdsprocesser på tage. 10\n11 Arbejde på glat tagflade Der skal anvendes tagstiger, hvis tagfladen er glat, medmindre lægterne på taget kan fungere forsvarligt som erstatning for tagstiger. Det gælder også, hvis højden fra tag-foden til underlaget er mindre end 2 meter, og arbejdet foregår i en lavere højde end 5 meter. Lægter kan erstatte tagstiger, når der bruges nye C18-mærkede lægter (3,8 X 7,3 cm), og afstanden mellem lægterne ikke er større end 46 cm målt fra overkanten af den ene lægte til overkanten af den næste lægte. Det er en forudsætning, at spærafstanden ikke er større end 1 meter Arbejde ved pladser for op- og nedhejsning af materialer samt ved inhak i tage med en hældning på 15 til 34 grader Pladser langs tagfod, hvor der er etableret mulighed for op- og nedhejsning af materialer mv., skal forsynes med fx skærme, når den lodrette afstand fra tagets kant til underlaget det pågældende sted er større end 2 meter. Det samme gælder omkring rør til nedstyrtning af affald. Ved indhak i taget skal der foretages en lignende sikring mod nedstyrtning, når afstanden ned til underlaget et større end 2 meter. Pladser for op- og nedhejsning af materialer, områder omkring rør til nedstyrtning af affald samt indhak i taget skal sikres mod nedstyrtning uanset afstanden ned til underlaget, hvis der er særlig fare for nedstyrtning eller særlig fare for tilskadekomst ved nedstyrtning Arbejde ved huller i tagfladen på tage med en hældning på 15 til 34 grader Ansatte, der arbejder og færdes på tage, skal sikres mod at styrte ned i bygningen gennem åbninger og huller i tagfladen som fx huller til ovenlys. Det skal ske med effektive, kollektive sikkerhedsforanstaltninger som fx skærm, overdækning, tagstiger og gangbroer eller sikkerhedsnet. Huller på omkring 30 x 30 cm og derover anses for at udgøre en risiko for nedstyrtning for personer. Også mindre huller, der på anden måde udgør en sikkerhedsrisiko, skal sikres med fx overdækning. Sikkerhedsforanstaltningerne skal etableres uanset faldhøjden Arbejde på ikke bæredygtigt underlag på tage med en hældning på 15 til 34 grader Ansatte, der arbejder og færdes på tage fx med montage af materialer, der ikke er bæredygtige skal sikres mod at styrte ned i bygningen. Det skal ske med effektive, kollektive sikkerhedsforanstaltninger som fx skærm, overdækning, tagstiger og gangbroer eller sikkerhedsnet. 11\n12 Det er vigtigt at være opmærksom på underlagets bæredygtighed og at følge leverandørens anvisninger ved arbejde og færdsel på fx cementbaserede bølgeplader, klare bølgeplader, glasplader og PVC-plader. Ved renovering og reparation er det særligt vigtigt at være opmærksom på tagets alder og tilstand, da påvirkninger fra vind og vejr gennem mange år kan have ødelagt materialernes bæredygtighed. Sikkerhedsforanstaltningerne skal etableres uanset faldhøjden Arbejde ved gavle o.l. på tage med en hældning på 15 til 34 grader Ved arbejde og færdsel på tage ved gavle, hvor afstanden ned til underlaget er større end 2 meter, skal der, når de ansatte skal arbejde eller færdes mindre end 2 meter fra gavlkanten, opsættes rækværk eller anden lige så effektiv kollektiv sikkerhedsforanstaltning som fx stillads. Det samme gælder, hvis der skal udføres arbejde på frontspidser, kviste o.l. Individuelt faldsikringsudstyr kan bruges i stedet for kollektive sikkerhedsforanstaltninger, når arbejdet er kortvarigt. Det vil sige, at arbejdsopgaven kan udføres på ca. 4 mandetimer. Er der særlig fare for nedstyrtning eller særlig fare for tilskadekomst ved nedstyrtning skal faren for nedstyrtning ved gavlen imødegås uanset faldhøjden Sikkerhedsforanstaltninger vedarbejde på tage med en hældning på 15 til 34 grader Det er ofte nødvendigt at kombinere flere kollektive sikkerhedsforanstaltninger for at sikre de ansatte effektivt mod nedstyrtning og gennemstyrtning. Kollektive sikkerhedsforanstaltninger som fx rækværk og skærme, stillads, overdækning, gangbroer og tagstiger samt sikkerhedsnet går forud for foranstaltninger til individuel beskyttelse, men det kan i visse situationer være nødvendigt at supplere de kollektive sikkerhedsforanstaltninger med egnet individuelt faldsikringsudstyr. Sikkerhedsforanstaltninger skal vælges under hensyn til arbejdets art, højden der arbejdes i og de forhold, hvorunder arbejdet udføres. Sikkerhedsforanstaltningerne skal samtidigt vælges, så faren ved at etablere og fjerne dem, er mindre end den fare, de skal afværge. Sikkerhedsforanstaltningerne skal etableres, inden de ansatte begynder at arbejde på taget. Sikkerhedsforanstaltninger skal monteres og bruges i overensstemmelse med leverandørens anvisninger. 12\n13 Undertag, tagplader og andre byggematerialer, der forudsættes at kunne sikre de ansatte mod gennemstyrtning, skal være dokumenteret bæredygtige og monteret efter leverandørens anvisninger. De ansatte skal være tilstrækkeligt oplærte og instruerede, så de kan bruge sikkerhedsforanstaltningerne korrekt. Ansatte, der skal opstille stilladser, der er mere end 3 meter høje, skal have gennemgået en lovpligtig stilladsuddannelse. Rækværk og skærme Rækværk og skærme, der bruges som sikring mod nedstyrtning, skal uanset om det er et systemrækværk/-skærm eller et rækværk/skærm, der konstrueres på stedet være tilstrækkeligt høje, have den fornødne styrke og være forsvarligt udført, så de effektivt kan forhindre, at en person falder ned. Både systemrækværk/-skærm og rækværk/skærm, der konstrueres på stedet, skal leve op til kravene i EN/DS standard om midlertidige rækværk eller mindst have et tilsvarende sikkerhedsniveau. Systemrækværk og -skærme, der er produceret efter EN/DS-standard 13374, vil i de fleste tilfælde være egnede som sikring mod nedstyrtning. Skærme ved tagfoden skal i henhold til standarden mindst etableres som klasse B- eller klasse C-skærme afhængigt af den lodrette faldhøjde, mens rækværk ved gavle mindst skal etableres som klasse A-rækværk. Sikring ved tagfoden ved taghældning på 15 til 30 grader En klasse B-skærm med en højde på mindst 1 meter hvor åbningerne mellem hånd-, knæ- og fodliste ikke er større end 25 cm vil i de fleste tilfælde være tilstrækkelig sikring mod nedstyrtning ved tagfoden fra tage med en hældning på op til 30 grader. Skærmen skal kunne give støtte ved gang langs skærmen samt holde til, at en person læner sig op ad den eller falder ind i den samt kunne stoppe en person, der glider eller falder på tagfladen. Figur Skærm placeret som sikring på tagfod. 13\n14 Sikring ved tagfoden ved taghældning fra 30 til 34 grader En klasse B-skærm vil i de fleste tilfælde være tilstrækkelig sikring mod nedstyrtning ved tagfoden fra tage med en hældning fra 30 til 34 grader, når den lodrette faldhøjde ned ad tagfladen ikke overstiger 2 meter. Hvis den lodrette faldhøjde ned ad tagfladen overstiger 2 meter, vil en klasse C- skærm hvor åbningerne i skærmen ikke er større end 10 cm i de fleste tilfælde være tilstrækkelig sikring mod nedstyrtning ved tagfoden. Skærmen skal effektivt kunne stoppe en person, der glider eller falder ned ad den hældende tagflade. Figur Rækværk som sikring på tage ved gavle. Rækværk ved gavle Et klasse A-rækværk med en håndliste i 1 meters højde, en knæliste i 0,5 meters højde og en 15 cm høj fodliste hvor åbningerne mellem hånd-, knæ- og fodliste ikke er større end 47 cm vil i de fleste tilfælde være tilstrækkelig sikring mod nedstyrtning fra gavle på tage. Murkroner og sternkanter Murkroner og sternkanter mv. kan kun fungere som sikring mod nedstyrtning, hvis de har en højde, styrke og udformning, der mindst svarer til et rækværk. Det indebærer bl.a., at de mindst skal være 1 meter høje. Stillads Stilladsdækket på et stillads, der bruges som sikring mod nedstyrtning ved tagfoden, må højest være placeret 0,5 meter under den øverste del af tagfoden (over-kanten på tagfladen). Stilladset skal effektivt og forsvarligt sikre mod nedstyrtningsfare. Det indebærer bl.a., at stilladset skal have et forsvarligt rækværk, som både er højt nok til at sikre mod nedstyrtning fra tagfladen og ved adgangen mellem tag og stillads. 14\n15 Selve stilladset skal leve op til sikkerhedsniveauet i EN/DS-standarderne for facadestilladser og midlertidige konstruktioner til bygningsværk (stillads) eller tilsvarende. Stilladset skal opstilles på en sådan måde, at faren for tilskadekomst ved fald fra taget og ned på stilladset begrænses mest muligt. Det betyder, at stilladsdækket normalt skal placeres, så det slutter tæt til tagkanten eller facaden, og så der ikke er opragende stilladsdele, som de ansatte kan komme til skade på. Den del af stilladset, der ved tagfoden skal sikre mod nedstyrtning fra taget, skal være på niveau med EN/DS-standard om midlertidige rækværkssystemer. Stilladsdækket skal, når det placeres under tagfoden, etableres, så det er helt plant uden kanter, huller eller opragende genstande. Det kan fx sikres ved afdækning af det øverste stilladsdæk med plane krydsfinerplader. Hvis de ansatte ved fald fra taget kan ramme rækværket på stilladsdækket ved tagfoden, skal rækværket afhængigt af tagets hældning og den lodrette faldhøjde etableres som en klasse B- eller C-skærm efter EN/DS-standard Et sådant sikkerhedsniveau kan normalt opnås ved, at stilladsets standardrækværk suppleres indvendigt med en tæt skærm ved hjælp af fx krydsfinerplader eller et andet materiale, der er lige så stabilt og holdbart. Figur Stillads med skærm opstillet som sikring ved tagfod. Overdækning Overdækning over huller i tagfladen skal laves af materialer, der er tilstrækkeligt stærke til at modstå de belastninger, som de kan blive udsat for. Overdækninger skal sikres mod forskydning og må ikke være glatte, hvis de ansatte skal færdes på dem. 15\n16 Gangbroer og tagstiger Gangbroer eller tagstiger med et forsvarligt rækværk mod det område, hvorfra der kan ske nedstyrtning, kan bruges som sikring mod gennemstyrtning og nedstyrtning fx under montering af tagbeklædning. Sikkerhedsnet Sikkerhedsnet der ikke sikrer mod nedstyrtning, men alene afbøder et fald kan bruges som sikring i situationer, hvor det ikke er muligt at bruge mere sikre metoder. Sikkerhedsnet skal monteres så tæt som muligt op under det sted, der skal sikres, og udfylde hele hullet. Sikkerhedsnet skal monteres på en sådan måde, at en person, der falder ned i nettet, ikke kan ramme bygningsdele mv. Individuelt faldsikringsudstyr Individuelt faldsikringsudstyr kan bruges som eneste sikkerhedsforanstaltning, når arbejdet er kortvarigt, og når udstyret bruges sikkerheds- og sundhedsmæssigt fuldt forsvarligt. Kortvarigt arbejde er en arbejdsopgave, der normalt kan udføres på ca. 4 mandetimer. Vurderingen af, om arbejdet er kortvarigt, og kan udføres med faldsikringsudstyr, beror på, hvor lang tid den enkelte og naturligt sammenhængende arbejdsopgave tager. Det betyder, at der godt kan bruges faldsikringsudstyr ved flere forskellige arbejdsopgaver på en stor byggeplads, men ikke, at man kan dele en naturligt sammenhængende arbejdsopgave op i små enkeltstående arbejdsprocesser. Individuelt faldsikringsudstyr må kun bruges til arbejdsopgaver, hvor det er egnet. De ansatte skal være oplært og instrueret i at bruge faldsikringsudstyret, inden det tages i brug. Man skal så vidt muligt vælge faldhindrende udstyr frem for faldstoppende udstyr. Faldsikringsudstyr, som er faldstoppende, skal indeholde en falddæmper. Samtidig skal fastgørelsespunktet kunne optage et træk på 12 kn (det svarer til ca kg). Der skal, når der bruges faldstoppende udstyr, udarbejdes en plan for redning efter et fald, herunder brug af redningsudstyr, da der hurtigt kan opstå skader på en hængende person. Rappellingudstyr Rappellingsudstyr kan ikke erstatte rækværk, skærme, stillads o.l. ved arbejde på tage. Rappellingsudstyr kan dog bruges som erstatning for kollektive sikkerhedsforanstaltninger ved kortvarigt arbejde, hvor udstyret fungerer som individuelt faldsikringsudstyr Rækværk og skærme, der konstrueres på byggepladsen Rækværk og skærme, der laves på byggepladsen, skal konstrueres efter EN/DSstandard om midlertidige rækværk eller mindst på et tilsvarende sikkerhedsniveau. 16\n17 Træ, der bruges til rækværk og skærme, skal være af god handelskvalitet og uden større, gennemgående knaster eller andet, der kan nedsætte træets styrke. Det vil i henhold til standarden sige, at der mindst skal bruges klasse C16-træ. Rækværk ved gavle Rækværk til gavle kan etableres med et sikkerhedsniveau, der svarer til et klasse A- rækværk med en højde på mindst 1 meter. Et rækværk med en scepterafstand på højst 2,25 meter kan som alternativ til standardens krav om beregning eller test med statisk belastning konstrueres under disse forudsætninger: g Rækværket skal kunne holde til, at en person læner sig op ad det eller falder ind i det, og skal kunne give støtte ved gang langs rækværket. g Sceptrene skal kunne modstå en punktbelastning på 1,25 kn (det svarer til ca. 125 kg) på det sted, hvor håndlisten er fastgjort, uden, at de forskydes mere end 25 mm fra den oprindelige placering. g Hånd- og knælister skal mindst udføres i mindst 32 x 125 mm brædder og fodlisten i 32 x 150 mm brædder. g Håndlisten placeres i 1 meters højde, knælisten i 0,5 meters højde og fodlisten skal slutte tæt til underlaget. Åbningerne mellem dem må ikke overstige 47 cm. Skærme ved tagfoden En klasse B-skærm med en højde på mindst 1 meter hvor åbningerne mellem hånd-, knæ- og fodliste ikke er større end 25 cm vil i de fleste tilfælde være tilstrækkelig sikring mod nedstyrtning ved tagfoden fra tage med en hældning på op til 30 grader samt på tage med en hældning fra 30 til 34 grader, hvis den lodrette faldhøjde ned ad tagfladen ikke overstiger 2 meter. Hvis faldhøjden overstiger 2 meter, vil en klasse C- skærm hvor åbningerne i skærmen ikke overstiger 10 cm i de fleste tilfælde være tilstrækkelig sikring mod nedstyrtning ved tagfoden. Skærme til sikring mod nedstyrtning ved tagfoden kan etableres ved at montere holdbare krydsfinerplader indvendigt på rækværket.. Det er en forudsætning, at skærmene anbringes i en vinkel på grader på tagfladen og at de mindst har en højde over tagfladen på 1 meter. Skærme, der laves på stedet til sikring mod nedstyrtning ved tagfoden, skal effektivt kunne stoppe en person, der glider eller falder ned ad den hældende tagflade. Skærmene skal derfor kunne optage dynamiske belastninger. Skærme, der svarer til klasse B, skal overalt i bunden kunne optage en energi på mindst 1100 J og øverst en energi på 500 J og samtidig stadig sikre mod nedstyrtning. Skærme, der svarer til klasse C, skal overalt i bunden kunne optage en energi på mindst 2200 J og øverst en energi på 500 J og samtidig stadig sikre mod nedstyrtning. 17\n18 Skærmene kan afprøves ved at lade en testcylinder rulle 5 meter ned ad en 60 graders rampe og ramme skærmen. Skærmen skal herefter være belastet i 3 minutter af cylinderen. Testcylinderen skal have en masse på 75 kg, en længde på ca. 1 meter og en diameter på ca. 300 mm. Skærmene skal kunne modstå belastningen og stadig sikre mod nedstyrtning. 18\n19 3. Tage med hældning på 34 til 60 grader 3.1. Arbejde ved tagfod og på tagfladen på tage med en hældning på 34 til 60 grader Ansatte, der arbejder og færdes på tage med en hældning på 34 til 60 grader, skal sikres mod nedstyrtning ved tagfoden, når der er mere end 2 meter fra tagfoden og ned til underlaget, og der samtidig under arbejdets udførelse vil forekomme arbejde eller færdsel i en højde af mere end 5 meter over underlaget. Underlaget kan fx være omgivende terræn eller et andet underlag som fx et fladt tag på en lavere bygning. Der skal også sikres mod nedstyrtning ved tagfoden uanset højden, hvis der er særlig fare for nedstyrtning eller særlig fare for tilskadekomst ved nedstyrtning. Sikring mod nedstyrtning Risikoen for nedstyrtning ved tagfoden skal forebygges med effektive, kollektive sikkerhedsforanstaltninger som fx skærme eller stillads, der med sikkerhed kan standse fald af personer. Individuelt faldsikringsudstyr kan bruges i stedet for kollektive sikkerhedsforanstaltninger, når arbejdet er kortvarigt. Det vil sige, at arbejdsopgaven kan udføres på ca. 4 mandetimer. Måling af højden Højden på 2 meter til tagfoden måles lodret fra overkanten af tagfoden (overkanten af tagbeklædningen) til underlaget. Højden på 5 meter til arbejdet på taget måles ligeledes lodret fra underlaget. Hvis der er niveauforskelle på underlaget, måles højden på det sted, hvor der er den største faldhøjde. Hvis det underlag, som den ansatte kan falde ned på, hælder, er der risiko for, at faldet kan fortsætte. Højden på henholdsvis 2 meter til tagfoden og 5 meter til arbejdet på taget skal derfor måles til det laveste underlag, som den ansatte kan falde ned på. Arbejde og færdsel op ad tagfladen Ved arbejde eller færdsel op ad tagfladen må den lodrette afstand til skærm e.l. aldrig overstige 5 meter. Der skal anvendes tagstiger, medmindre lægterne på taget kan fungere forsvarligt som erstatning for tagstiger. Det gælder også, hvis højden fra tagfoden til underlaget er mindre end 2 meter og arbejdet foregår i en lavere højde end 5 meter. Lægter kan erstatte tagstiger, når der bruges nye C18-mærkede lægter (3,8 X 7,3 cm), og afstanden mellem lægterne ikke er større end 46 cm målt fra overkanten af den ene lægte til overkanten af den næste lægte. Det er en forudsætning, at spærafstanden ikke er større end 1 meter. 19\n20 Særlig fare for nedstyrtning eller tilskadekomst Hvis arbejdet indebærer en særlig fare for nedstyrtning, der fx kan være forårsaget af et glat underlag, kraftig blæst, dårlig sigtbarhed, brug af maskiner og opmærksomhedskrævende arbejde, skal der etableres sikkerhedsforanstaltninger uanset faldhøjden. Det samme gælder, hvis risikoen for at komme til skade forøges, fordi de ansatte kan falde ned på fx opstablede materialer, skarpe kanter, armeringsjern, trapper eller kælderskakte eller fordi de kan styrte gennem underlaget. Kravet om, at der skal sikres mod nedstyrtning uanset faldhøjden, når der er særlig fare for nedstyrtning eller særlig fare for tilskadekomst, gælder i alle tilfælde og ved alle arbejdsprocesser på tage Arbejde ved pladser for op- og nedhejsning af materialer samt ved indhak i tage med en hældning på 34 til 60 grader Pladser langs tagfod, hvor der er etableret mulighed for op- og nedhejsning af materialer mv., skal forsynes med fx skærme, når den lodrette afstand fra tagets kant til underlaget det pågældende sted er større end 2 meter. Det samme gælder omkring rør til nedstyrtning af affald. Ved indhak i taget skal der foretages en lignende sikring mod nedstyrtning, når afstanden ned til underlaget et større end 2 meter. Pladser for op- og nedhejsning af materialer, områder omkring rør til nedstyrtning af affald samt indhak i taget skal sikres mod nedstyrtning uanset afstanden ned til underlaget, hvis der er særlig fare for nedstyrtning eller særlig fare for tilskadekomst ved nedstyrtning Arbejde ved huller i tagfladen på tage med en hældning på 34 til 60 grader Ansatte, der arbejder og færdes på tage, skal sikres mod at styrte ned i bygningen gennem åbninger og huller i tagfladen som fx huller til ovenlys. Det skal ske med effektive, kollektive sikkerhedsforanstaltninger som fx skærme, overdækning, tagstiger og gangbroer eller sikkerhedsnet. Huller på omkring 30 x 30 cm og derover anses for at udgøre en risiko for nedstyrtning for personer. Også mindre huller, der på anden måde udgør en sikkerhedsrisiko, skal sikres med fx overdækning. Sikkerhedsforanstaltningerne skal etableres uanset faldhøjden Arbejde på ikke bæredygtigt underlag på tage med en hældning på 34 til 60 grader Ansatte, der arbejder og færdes på tage fx med montage af materialer, der ikke er bæredygtige skal sikres mod at styrte ned i bygningen. Det skal ske med effektive, 20\n21 kollektive sikkerhedsforanstaltninger som fx skærme, overdækning, tagstiger og gangbroer eller sikkerhedsnet. Det er vigtigt at være opmærksom på underlagets bæredygtighed og at følge leverandørens anvisninger ved arbejde og færdsel på fx cementbaserede bølgeplader, klare bølgeplader, glasplader og PVC-plader. Ved renovering og reparation er det særligt vigtigt at være opmærksom på tagets alder og tilstand, da påvirkninger fra vind og vejr gennem mange år kan have ødelagt materialernes bæredygtighed. Sikkerhedsforanstaltningerne skal etableres uanset faldhøjden Arbejde ved gavle o.l. på tage med en hældning på 34 til 60 grader Ved arbejde og færdsel på tage ved gavle, hvor afstanden ned til underlaget er større end 2 meter, skal der, når de ansatte skal arbejde eller færdes mindre end 2 meter fra gavlkanten, opsættes rækværk eller anden lige så effektiv kollektiv sikkerhedsforanstaltning som fx stillads. Det samme gælder, hvis der skal udføres arbejde på frontspidser, kviste o.l. Individuelt faldsikringsudstyr kan bruges i stedet for kollektive sikkerhedsforanstaltninger, når arbejdet er kortvarigt. Det vil sige, at arbejdsopgaven kan udføres på ca. 4 mandetimer. Er der særlig fare for nedstyrtning eller særlig fare for tilskadekomst ved nedstyrtning skal faren for nedstyrtning ved gavlen imødegås uanset faldhøjden Sikkerhedsforanstaltninger ved arbejde på tage med en hældning på 34 til 60 grader Det er ofte nødvendigt at kombinere flere kollektive sikkerhedsforanstaltninger for at sikre de ansatte effektivt mod nedstyrtning og gennemstyrtning. Kollektive sikkerhedsforanstaltninger som fx skærme, stillads, overdækning, gangbroer og tagstiger samt sikkerhedsnet går forud for foranstaltninger til individuel beskyttelse, men det kan i visse situationer være nødvendigt at supplere disse med egnet individuelt faldsikringsudstyr. Sikkerhedsforanstaltninger skal vælges under hensyn til arbejdets art, højden der arbejdes i og de forhold, hvorunder arbejdet udføres. Sikkerhedsforanstaltningerne skal samtidigt vælges, så faren ved at etablere og fjerne dem, er mindre end den fare, de skal afværge. Sikkerhedsforanstaltningerne skal etableres, inden de ansatte begynder at arbejde på taget. Sikkerhedsforanstaltninger skal monteres og bruges i overensstemmelse med leverandørens anvisninger. 21\n22 Undertag, tagplader og andre byggematerialer, der forudsættes at kunne sikre de ansatte mod gennemstyrtning, skal være dokumenteret bæredygtige og monteret efter leverandørens anvisninger. De ansatte skal være tilstrækkeligt oplærte og instruerede, så de kan bruge sikkerhedsforanstaltningerne korrekt. Ansatte, der skal opstille stilladser, der er mere end 3 meter høje, skal have gennemgået en lovpligtig stilladsuddannelse. Rækværk og skærme Rækværk og skærme, der bruges som sikring mod nedstyrtning, skal uanset om det er et systemrækværk/-skærm eller et rækværk/skærm, der konstrueres på stedet være tilstrækkeligt høje, have den fornødne styrke og være forsvarligt udført, så de effektivt kan forhindre, at en person falder ned. Både systemrækværk/-skærm og rækværk/skærm, der konstrueres på stedet, skal leve op til kravene i EN/DS standard om midlertidige rækværk eller mindst have et tilsvarende sikkerhedsniveau. Systemrækværk og -skærme, der er produceret efter EN/DS-standard 13374, vil i de fleste tilfælde være egnede som sikring mod nedstyrtning. Skærme ved tagfoden skal mindst etableres som klasse B- eller klasse C-skærme afhængigt af den lodrette faldhøjde, mens rækværk ved gavle mindst skal etableres som klasse A-rækværk. Figur Klasse C-skærme placeret som sikring på tagfod og på tagflade. Der kan bruges B-skærme i stedet, hvis den lodrette afstand reduceres til 2 meter. Sikring ved tagfoden ved taghældning på 34 til 60 grader En klasse C-skærm med en højde på mindst 1 meter, hvor åbningerne i skærmen ikke er større end 10 cm, vil i de fleste tilfælde være tilstrækkelig sikring mod nedstyrtning ved tagfoden, når den lodrette afstand fra arbejdet på tagfladen ikke overstiger 5 meter. Skærmen skal effektivt kunne stoppe en person, der glider eller falder ned ad den hældende tagflade. 22\n23 En klasse B-skærm med en højde på mindst 1 meter hvor åbningerne mellem hånd-, knæ- og fodliste ikke er større end 25 cm kan anvendes, hvis den lodrette faldhøjde ned ad tagfladen højst er 2 meter. Sikring op ad tagfladen Skærme, der monteres på tagfladen for at begrænse faldlængden ned ad tagfladen, kan etableres som klasse C-skærme, hvis den lodrette afstand mellem skærmene er højst 5 meter. Hvis den lodrette afstand mellem skærmene begrænses til højst 2 meter, kan sikringen foretages med en klasse B-skærm. Figur Rækværk som sikring på tage ved gavle. Rækværk ved gavle Et klasse A-rækværk med en håndliste i 1 meters højde, en knæliste i 0,5 meters højde og en 15 cm høj fodliste hvor åbningerne mellem hånd-, knæ- og fodliste ikke er større end 47 cm vil i de fleste tilfælde være tilstrækkelig sikring mod nedstyrtning fra gavle på tage. Murkroner og sternkanter Murkroner og sternkanter mv. kan kun fungere som sikring mod nedstyrtning, hvis de har en højde, styrke og udformning, der mindst svarer til et rækværk. Det indebærer bl.a., at de mindst skal være 1 meter høje. Stillads Stilladsdækket på et stillads, der bruges som sikring mod nedstyrtning ved tagfoden, må højest være placeret 0,5 meter under den øverste del af tagfoden (overkanten på tagfladen). Stilladset skal effektivt og forsvarligt sikre mod nedstyrtningsfare. Det indebærer bl.a., at stilladset skal have et forsvarligt rækværk, som både er højt nok til at sikre mod nedstyrtning fra tagfladen og ved adgangen mellem tag og stillads. 23\n24 Selve stilladset skal leve op til sikkerhedsniveauet i EN/DS-standarderne for facadestilladser og midlertidige konstruktioner til bygningsværk (stillads) eller tilsvarende. Stilladset skal opstilles på en sådan måde, at faren for tilskadekomst ved fald fra taget og ned på stilladset begrænses mest muligt. Det betyder, at stilladsdækket normalt skal placeres, så det slutter tæt til tagkanten eller facaden, og så der ikke er opragende stilladsdele, som de ansatte kan komme til skade på. Den del af stilladset, der ved tagfoden skal sikre mod nedstyrtning fra taget, skal være på niveau med EN/DS-standard om midlertidige rækværkssystemer. Stilladsdækket skal, når det placeres under tagfoden, etableres, så det er helt plant uden kanter, huller eller opragende genstande. Det kan fx sikres ved afdækning af det øverste stilladsdæk med plane krydsfinerplader. Hvis de ansatte ved fald fra taget kan ramme rækværket på stilladsdækket ved tagfoden, skal rækværket afhængigt af tagets hældning og den lodrette faldhøjde etableres som en klasse B- eller C-skærm efter EN/DS-standard Et sådant sikkerhedsniveau kan normalt opnås ved, at stilladsets standardrækværk suppleres indvendigt med en tæt skærm ved hjælp af fx krydsfinerplader eller et andet materiale, der er lige så stabilt og holdbart. Figur Stillads med skærm opstillet som sikring ved tagfod. Overdækning Overdækning over huller i tagfladen skal laves af materialer, der er tilstrækkeligt stærke til at modstå de belastninger, som de kan blive udsat for. Overdækninger skal sikres mod forskydning og må ikke være glatte, hvis de ansatte skal færdes på dem. 24\n25 Fald fra højden ved arbejde fra tage Gangbroer og tagstiger Gangbroer eller tagstiger med et forsvarligt rækværk mod det område, hvorfra der kan ske nedstyrtning, kan bruges som sikring mod gennemstyrtning og nedstyrtning fx under montering af tagbeklædning. Sikkerhedsnet Sikkerhedsnet der ikke sikrer mod nedstyrtning, men alene afbøder et fald kan bruges som sikring i situationer, hvor det ikke er muligt at bruge mere sikre metoder. Sikkerhedsnet skal monteres så tæt som muligt op under det sted, der skal sikres, og udfylde hele hullet. Sikkerhedsnet skal monteres på en sådan måde, at en person, der falder ned i nettet, ikke kan ramme bygningsdele mv. Individuelt faldsikringsudstyr Individuelt faldsikringsudstyr kan bruges som eneste sikkerhedsforanstaltning, når arbejdet er kortvarigt, og når udstyret bruges sikkerheds- og sundhedsmæssigt fuldt forsvarligt. Kortvarigt arbejde er en arbejdsopgave, der normalt kan udføres på ca. 4 mandetimer. Vurderingen af, om arbejdet er kortvarigt, og kan udføres med faldsikringsudstyr, beror på, hvor lang tid den enkelte og naturligt sammenhængende arbejdsopgave tager. Det betyder, at der godt kan bruges faldsikringsudstyr ved flere forskellige arbejdsopgaver på en stor byggeplads, men ikke, at man kan dele en naturligt sammenhængende arbejdsopgave op i små enkeltstående arbejdsprocesser. Individuelt faldsikringsudstyr må kun bruges til arbejdsopgaver, hvor det er egnet. De ansatte skal være oplært og instrueret i at bruge faldsikringsudstyret, inden det tages i brug. Man skal så vidt muligt vælge faldhindrende udstyr frem for faldstoppende udstyr. Faldsikringsudstyr, som er faldstoppende, skal indeholde en falddæmper. Samtidig skal fastgørelsespunktet kunne optage et træk på 12 kn (det svarer til ca kg). Der skal, når der bruges faldstoppende udstyr, udarbejdes en plan for redning efter et fald, herunder brug af redningsudstyr, da der hurtigt kan opstå skader på en hængende person. Rappellingudstyr Rappellingsudstyr kan ikke erstatte rækværk, skærme, stillads o.l. ved arbejde på tage. Rappellingsudstyr kan dog bruges som erstatning for kollektive sikkerhedsforanstaltninger ved kortvarigt arbejde, hvor udstyret fungerer som individuelt faldsikringsudstyr Rækværk og skærme, der konstrueres på byggepladsen Rækværk og skærme, der laves på byggepladsen, skal konstrueres efter EN/DSstandard om midlertidige rækværk eller mindst på et tilsvarende sikkerhedsniveau. 25\n26 Fald fra højden ved arbejde fra tage Træ, der bruges til rækværk og skærme, skal være af god handelskvalitet og uden større, gennemgående knaster eller andet, der kan nedsætte træets styrke. Det vil i henhold til standarden sige, at der mindst skal bruges klasse C16-træ. Rækværk ved gavle Rækværk til gavle kan etableres med et sikkerhedsniveau, der svarer til et klasse A- rækværk med en højde på mindst 1 meter. Et rækværk med en scepterafstand på højst 2,25 meter kan som alternativ til standardens krav om beregning eller test med statisk belastning konstrueres under disse forudsætninger: g Rækværket skal kunne holde til, at en person læner sig op ad det eller falder ind i det, og skal kunne give støtte ved gang langs rækværket. g Sceptrene skal kunne modstå en punktbelastning på 1,25 kn (det svarer til ca. 125 kg) på det sted, hvor håndlisten er fastgjort, uden, at de forskydes mere end 25 mm fra den oprindelige placering. g Hånd- og knælister skal mindst udføres i mindst 32 x 125 mm brædder og fodlisten i 32 x 150 mm brædder. g Håndlisten placeres i 1 meters højde, knælisten i 0,5 meters højde og fodlisten skal slutte tæt til underlaget. Åbningerne mellem dem må ikke overstige 47 cm. Skærme ved tagfoden og på tagfladen En klasse C-skærm med en højde på mindst 1 meter hvor åbningerne i skærmen ikke er større end 10 cm vil i de fleste tilfælde være tilstrækkelig sikring mod nedstyrtning ved tagfoden, når den lodrette afstand fra arbejdet på tagfladen ikke overstiger 5 meter. En klasse B-skærm med en højde på 1 meter hvor åbningerne mellem hånd-, knæog fodliste ikke er større end 25 cm kan anvendes, hvis den lodrette faldhøjde ned ad tagfladen højst er 2 meter. Skærme til sikring mod nedstyrtning ved tagfoden kan etableres ved at montere holdbare krydsfinerplader indvendigt på rækværket. Det er en forudsætning, at skærmene anbringes i en vinkel på grader på tagfladen og at de mindst har en højde over tagfladen på 1 meter. Skærme, der laves på stedet til sikring mod nedstyrtning ved tagfoden og op ad tagfladen, skal effektivt kunne stoppe en person, der glider eller falder ned ad den hældende tagflade. Skærmene skal derfor kunne optage dynamiske belastninger. Skærme, der svarer til klasse B, skal overalt i bunden kunne optage en energi på mindst 1100 J og øverst en energi på 500 J og samtidig stadig sikre mod nedstyrtning. Skærme, der svarer til klasse C, skal overalt i bunden kunne optage en energi på mindst 2200 J og øverst en energi på 500 J og samtidig stadig sikre mod nedstyrtning. 26\n27 Fald fra højden ved arbejde fra tage Skærmene kan afprøves ved at lade en testcylinder rulle 5 meter ned ad en 60 graders rampe og ramme skærmen. Skærmen skal herefter være belastet i 3 minutter af cylinderen. Testcylinderen skal have en masse på 75 kg, en længde på ca. 1 meter og en diameter på ca. 300 mm. Skærmene skal kunne modstå belastningen og stadig sikre mod nedstyrtning. 27\n28 4. Tage med en hældning på over 60 grader 4.1. Arbejde ved tagfod og på tagfladen på tage med en hældning på over 60 grader Ansatte, der arbejder og færdes på tage med en hældning på over 60 grader, skal sikres mod nedstyrtning ved tagfoden, når der er mere end 2 meter fra tagfoden og ned til underlaget, og der samtidig under arbejdets udførelse vil forekomme arbejde eller færdsel i en højde af mere end 5 meter over underlaget. Underlaget kan fx være omgivende terræn eller et andet underlag som fx et fladt tag på en lavere bygning. Der skal også sikres mod nedstyrtning ved tagfoden uanset højden, hvis der er særlig fare for nedstyrtning eller særlig fare for tilskadekomst ved nedstyrtning. Sikring mod nedstyrtning Risikoen for nedstyrtning ved tagfoden skal forebygges med effektive, kollektive sikkerhedsforanstaltninger som fx skærme eller stillads, der med sikkerhed kan standse fald af personer. Individuelt faldsikringsudstyr kan bruges i stedet for kollektive sikkerhedsforanstaltninger, når arbejdet er kortvarigt. Det vil sige, at arbejdsopgaven kan udføres på ca. 4 mandetimer. Måling af højden Højden på 2 meter til tagfoden måles lodret fra overkanten af tagfoden (overkanten af tagbeklædningen) til underlaget. Højden på 5 meter til arbejdet på taget måles ligeledes lodret fra underlaget. Hvis der er niveauforskelle på underlaget, måles højden på det sted, hvor der er den største faldhøjde. Hvis det underlag, som den ansatte kan falde ned på, hælder, er der risiko for, at faldet kan fortsætte. Højden på henholdsvis 2 meter til tagfoden og 5 meter til arbejdet på taget skal derfor måles til det laveste underlag, som den ansatte kan falde ned på. Arbejde og færdsel op ad tagfladen Ved arbejde eller færdsel op ad tagfladen må den lodrette afstand til skærme e.l. aldrig overstige 2 meter. Der skal anvendes tagstiger, medmindre lægterne på taget kan fungere forsvarligt som erstatning for tagstiger. Det gælder også, hvis højden fra tagfoden til underlaget er mindre end 2 meter og arbejdet foregår i en lavere højde end 5 meter. Lægter kan erstatte tagstiger, når der bruges nye C18-mærkede lægter (3,8 X 7,3 cm), og afstanden mellem lægterne ikke er større end 46 cm målt fra overkanten af den ene lægte til overkanten af den næste lægte. Det er en forudsætning, at spærafstanden ikke er større end 1 meter. 28\n29 Særlig fare for nedstyrtning eller tilskadekomst Hvis arbejdet indebærer en særlig fare for nedstyrtning, der fx kan være forårsaget af et glat underlag, kraftig blæst, dårlig sigtbarhed, brug af maskiner og opmærksomhedskrævende arbejde, skal der etableres sikkerhedsforanstaltninger uanset faldhøjden. Det samme gælder, hvis risikoen for at komme til skade forøges, fordi de ansatte kan falde ned på fx opstablede materialer, skarpe kanter, armeringsjern, trapper eller kælderskakte eller fordi de kan styrte gennem underlaget. Kravet om, at der skal sikres mod nedstyrtning uanset faldhøjden, når der er særlig fare for nedstyrtning eller særlig fare for tilskadekomst, gælder i alle tilfælde og ved alle arbejdsprocesser på tage Arbejde ved pladser for op- og nedhejsning af materialer samt ved indhak i tage med en hældning på over 60 grader Pladser langs tagfod, hvor der er etableret mulighed for op- og nedhejsning af materialer mv., skal forsynes med fx skærme, når den lodrette afstand fra tagets kant til underlaget det pågældende sted er større end 2 meter. Det samme gælder omkring rør til nedstyrtning af affald. Ved indhak i taget skal der foretages en lignende sikring mod nedstyrtning, når afstanden ned til underlaget et større end 2 meter. Pladser for op- og nedhejsning af materialer, områder omkring rør til nedstyrtning af affald samt indhak i taget skal sikres mod nedstyrtning uanset afstanden ned til underlaget, hvis der er særlig fare for nedstyrtning eller særlig fare for tilskadekomst ved nedstyrtning Arbejde ved huller i tagfladen på tage med en hældning på over 60 grader Ansatte, der arbejder og færdes på tage, skal sikres mod at styrte ned i bygningen gennem åbninger og huller i tagfladen som fx huller til ovenlys. Det skal ske med effektive, kollektive sikkerhedsforanstaltninger som fx skærme, overdækning, tagstiger og gangbroer eller sikkerhedsnet. Huller på omkring 30 x 30 cm og derover anses for at udgøre en risiko for nedstyrtning for personer. Også mindre huller, der på anden måde udgør en sikkerhedsrisiko, skal sikres med fx overdækning. Sikkerhedsforanstaltningerne skal etableres uanset faldhøjden Arbejde på ikke bæredygtigt underlag på tage med en hældning på over 60 grader Ansatte, der arbejder og færdes på tage fx med montage af materialer, der ikke er bæredygtige skal sikres mod at styrte ned i bygningen. Det skal ske med effektive, 29\n30 kollektive sikkerhedsforanstaltninger som fx skærme, overdækning, tagstiger og gangbroer. Det er vigtigt at være opmærksom på underlagets bæredygtighed og at følge leverandørens anvisninger ved arbejde og færdsel på fx cementbaserede bølgeplader, klare bølgeplader, glasplader og PVC-plader. Ved renovering og reparation er det særligt vigtigt at være opmærksom på tagets alder og tilstand, da påvirkninger fra vind og vejr gennem mange år kan have ødelagt materialernes bæredygtighed. Sikkerhedsforanstaltningerne skal etableres uanset faldhøjden Arbejde ved gavle o.l. på tage med en hældning på over 60 grader Ved arbejde og færdsel på tage ved gavle, hvor afstanden ned til underlaget er større end 2 meter, skal der, når de ansatte skal arbejde eller færdes mindre end 2 meter fra gavlkanten, opsættes rækværk eller anden lige så effektiv kollektiv sikkerhedsforanstaltning som fx stillads. Det samme gælder, hvis der skal udføres arbejde på frontspidser, kviste o.l. Individuelt faldsikringsudstyr kan bruges i stedet for kollektive sikkerhedsforanstaltinger, når arbejdet er kortvarigt. Det vil sige, at arbejdsopgaven kan udføres på ca. 4 mandetimer. Er der særlig fare for nedstyrtning eller særlig fare for tilskadekomst ved nedstyrtning skal faren for nedstyrtning ved gavlen imødegås uanset faldhøjden Sikkerhedsforanstaltninger ved arbejde på tage med en hældning på over 60 grader Det er ofte nødvendigt at kombinere flere kollektive sikkerhedsforanstaltninger for at sikre de ansatte effektivt mod nedstyrtning og gennemstyrtning. Kollektive sikkerhedsforanstaltninger som fx rækværk og skærme, stillads, overdækning, gangbroer og tagstiger samt sikkerhedsnet går forud for foranstaltninger til individuel beskyttelse, men det kan i visse situationer være nødvendigt at supplere de kollektive sikkerhedsforanstaltninger med egnet individuelt faldsikringsudstyr. Sikkerhedsforanstaltninger skal vælges under hensyn til arbejdets art, højden der arbejdes i og de forhold, hvorunder arbejdet udføres. Sikkerhedsforanstaltningerne skal samtidigt vælges, så faren ved at etablere og fjerne dem, er mindre end den fare, de skal afværge. Sikkerhedsforanstaltningerne skal etableres, inden de ansatte begynder at arbejde på taget. Sikkerhedsforanstaltninger skal monteres og bruges i overensstemmelse med leverandørens anvisninger. 30\n31 Undertag, tagplader og andre byggematerialer, der forudsættes at kunne sikre de ansatte mod gennemstyrtning, skal være dokumenteret bæredygtige og monteret efter leverandørens anvisninger. De ansatte skal være tilstrækkeligt oplærte og instruerede, så de kan bruge sikkerhedsforanstaltningerne korrekt. Ansatte, der skal opstille stilladser, der er mere end 3 meter høje, skal have gennemgået en lovpligtig stilladsuddannelse. Rækværk og skærme Rækværk og skærme, der bruges som sikring mod nedstyrtning, skal uanset om det er et systemrækværk/-skærm eller et rækværk/skærm, der konstrueres på stedet være tilstrækkeligt høje, have den fornødne styrke og være forsvarligt udført, så de effektivt kan forhindre, at en person falder ned. Både systemrækværk/-skærm og rækværk/skærm, der konstrueres på stedet, skal leve op til kravene i EN/DS standard om midlertidige rækværk eller mindst have et tilsvarende sikkerhedsniveau. Systemrækværk og -skærme, der er produceret efter EN/DS-standard 13374, er ofte egnede som sikring mod nedstyrtning, men kan ikke umiddelbart bruges som sikring ved tagfod på tage med en hældning på over 60 grader, da standarden ikke angiver noget om så stejle tage. Skærme, der er produceres efter standarden, kan således kun bruges på disse tage, hvis leverandøren angiver, at de kan bruges på tage med en hældning på over 60 grader. Figur Rækværk som sikring på tage ved gavle. Rækværk ved gavle Et klasse A-rækværk med en håndliste i 1 meters højde, en knæliste i 0,5 meters højde og en 15 cm høj fodliste hvor åbningerne mellem hånd-, knæ- og fodliste ikke er større end 47 cm vil i de fleste tilfælde være tilstrækkelig sikring mod nedstyrtning fra gavle på tage. 31\n32 Murkroner og sternkanter Murkroner og sternkanter mv. kan kun fungere som sikring mod nedstyrtning, hvis de har en højde, styrke og udformning, der mindst svarer til et rækværk. Det indebærer bl.a., at de mindst skal være 1 meter høje. Stillads Stilladsdækket på et stillads, der bruges som sikring mod nedstyrtning ved tagfoden, må højest være placeret 0,5 meter under den øverste del af tagfoden (overkanten på tagfladen). Stilladset skal effektivt og forsvarligt sikre mod nedstyrtningsfare. Det indebærer bl.a., at stilladset skal have et forsvarligt rækværk, som både er højt nok til at sikre mod nedstyrtning fra tagfladen og ved adgangen mellem tag og stillads. Selve stilladset skal leve op til sikkerhedsniveauet i EN/DS-standarderne for facadestilladser og midlertidige konstruktioner til bygningsværk (stillads) eller tilsvarende. Stilladset skal opstilles på en sådan måde, at faren for tilskadekomst ved fald fra taget og ned på stilladset begrænses mest muligt. Det betyder, at stilladsdækket normalt skal placeres, så det slutter tæt til tagkanten eller facaden, og så der ikke er opragende stilladsdele, som de ansatte kan komme til skade på. Den del af stilladset, der ved tagfoden skal sikre mod nedstyrtning fra taget, skal mindst være på niveau med EN/DS-standard om midlertidige rækværkssystemer. Stilladsdækket skal, når det placeres under tagfoden, etableres, så det er helt plant uden kanter, huller eller opragende genstande. Det kan fx sikres ved afdækning af det øverste stilladsdæk med plane krydsfinerplader. Hvis de ansatte ved fald fra taget kan ramme rækværket på stilladsdækket ved tagfoden, skal rækværket mindst etableres som en klasse C-skærm efter EN/DS-standard Et sådant sikkerhedsniveau kan normalt opnås ved, at stilladsets standardrækværk suppleres indvendigt med en tæt skærm ved hjælp af fx krydsfinerplader eller et andet materiale, der er lige så stabilt og holdbart. Hvis stilladsdækket placeres 0,5 meter under tagfoden, skal den første skærm op ad tagfladen placeres, så den lodrette afstand fra tagfoden til skærmen højst er 1,5 meter. 32\n33 Figur Stillads med skærm opstillet som sikring ved tagfod og skærme på tagflade. Overdækning Overdækning over huller i tagfladen skal laves af materialer, der er tilstrækkeligt stærke til at modstå de belastninger, som de kan blive udsat for. Overdækninger skal sikres mod forskydning og må ikke være glatte, hvis de ansatte skal færdes på dem. Gangbroer og tagstiger Gangbroer eller tagstiger med et forsvarligt rækværk mod det område, hvorfra der kan ske nedstyrtning, kan bruges som sikring mod gennemstyrtning og nedstyrtning fx under montering af tagbeklædning. Sikkerhedsnet Sikkerhedsnet der ikke sikrer mod nedstyrtning, men alene afbøder et fald kan bruges som sikring i situationer, hvor det ikke er muligt at bruge mere sikre metoder. Sikkerhedsnet skal monteres så tæt som muligt op under det sted, der skal sikres, og udfylde hele hullet. Sikkerhedsnet skal monteres på en sådan måde, at en person, der falder ned i nettet, ikke kan ramme bygningsdele mv. Individuelt faldsikringsudstyr Individuelt faldsikringsudstyr kan bruges som eneste sikkerhedsforanstaltning, når arbejdet er kortvarigt, og når udstyret bruges sikkerheds- og sundhedsmæssigt fuldt forsvarligt. Kortvarigt arbejde er en arbejdsopgave, der normalt kan udføres på ca. 4 mandetimer. Vurderingen af, om arbejdet er kortvarigt, og kan udføres med faldsikringsudstyr, beror på, hvor lang tid den enkelte og naturligt sammenhængende arbejdsopgave 33\n34 tager. Det betyder, at der godt kan bruges faldsikringsudstyr ved flere forskellige arbejdsopgaver på en stor byggeplads, men ikke, at man kan dele en naturligt sammenhængende arbejdsopgave op i små enkeltstående arbejdsprocesser. Individuelt faldsikringsudstyr må kun bruges til arbejdsopgaver, hvor det er egnet. De ansatte skal være oplært og instrueret i at bruge faldsikringsudstyret, inden det tages i brug. Man skal så vidt muligt vælge faldhindrende udstyr frem for faldstoppende udstyr. Faldsikringsudstyr, som er faldstoppende, skal indeholde en falddæmper. Samtidig skal fastgørelsespunktet kunne optage et træk på 12 kn (svarende til ca kg). Der skal, når der bruges faldstoppende udstyr, udarbejdes en plan for redning efter et fald, herunder brug af redningsudstyr, da der hurtigt kan opstå skader på en hængende person. Rappellingudstyr Rappellingsudstyr kan ikke erstatte rækværk, skærme, stillads o.l. ved arbejde på tage. Rappellingsudstyr kan dog bruges som erstatning for kollektive sikkerhedsforanstaltninger ved kortvarigt arbejde, hvor udstyret fungerer som individuelt faldsikringsudstyr Rækværk og skærme, der konstrueres på byggepladsen Rækværk og skærme, der laves på byggepladsen, skal konstrueres efter EN/DSstandard om midlertidige rækværk eller mindst på et tilsvarende sikkerhedsniveau. Træ, der bruges til rækværk og skærme, skal være af god handelskvalitet og uden større, gennemgående knaster eller andet, der kan nedsætte træets styrke. Det vil i henhold til standarden sige, at der mindst skal bruges klasse C16-træ. Rækværk ved gavle Rækværk til gavle kan etableres med et sikkerhedsniveau, der svarer til et klasse A- rækværk med en højde på mindst 1 meter. Et rækværk med en scepterafstand på højst 2,25 meter kan som alternativ til standardens krav om beregning eller test med statisk belastning konstrueres under disse forudsætninger: g Rækværket skal kunne holde til, at en person læner sig op ad det eller falder ind i det, og skal kunne give støtte ved gang langs rækværket. g Sceptrene skal kunne modstå en punktbelastning på 1,25 kn (det svarer til ca. 125 kg) på det sted, hvor håndlisten er fastgjort, uden, at de forskydes mere end 25 mm fra den oprindelige placering. g Hånd- og knælister skal mindst udføres i mindst 32 x 125 mm brædder og fodlisten i 32 x 150 mm brædder. g Håndlisten placeres i 1 meters højde, knælisten i 0,5 meters højde og fodlisten skal slutte tæt til underlaget. Åbningerne mellem dem må ikke overstige 47 cm. 34\n35 Skærme ved tagfod og op ad tagfladen Skærme til sikring mod nedstyrtning ved tagfoden og op ad tagfladen kan etableres som et rækværk monteret med holdbare krydsfinerplader, der fastgøres indvendigt på rækværket/skærmen. Det er en forudsætning, at skærmene er anbragt i en vinkel på grader på tagfladen og at de mindst har en højde over tagfladen på 1 meter. Skærme, der laves på stedet til sikring mod nedstyrtning ved tagfoden og op ad tagfladen, skal effektivt kunne stoppe en person, der glider eller falder ned ad den hældende tagflade. Skærmene skal derfor kunne optage dynamiske belastninger. Skærmene kan afprøves ved at lade en testcylinder rulle 5 meter ned ad en 60 graders rampe og ramme skærmen. Skærmen skal herefter være belastet i 3 minutter af cylinderen. Testcylinderen skal have en masse på 75 kg, en længde på ca. 1 meter og en diameter på ca. 300 mm. Skærmene skal kunne modstå belastningen og stadig sikre mod nedstyrtning. Figur Skærme placeret som sikring på tagfod og på tagflade. 35


Tog Porto - Sevilla | Køb billige togbilletter og find togtider | Trainline\nTog fra Porto til Sevilla\nfra 63,15 €\nDen gennemsnitlige tid at rejse fra Porto til Sevilla med tog er 18t 7m over en afstand på omkring 475 km. Der kører normalt 2 tog om dagen fra Porto til Sevilla, og billetter starter fra 63,15 €.\nFra 11t 37m\nTogtider fra Porto til Sevilla\nTjek de næste tog, der afgår fra Porto til Sevilla for den tir 22 jun. For den fulde togtidsplan eller for at søge efter et senere tidspunkt eller dato, klik her.\n06:20 17:57 11t 37m, 4 togskift\n08:00 08:38 24t 38m, 3 togskift\nBillige togbilletter fra Porto til Sevilla\nPrisen på togbilletter fra Porto til Sevilla starter ved 63,15 € envejs for en Standard Class-billet, hvis du bestiller på forhånd. Reservation på dagen er normalt dyrere, og prisen kan variere afhængigt af tidspunktet på dagen, ruten eller klassen.\nDe fleste af togselskaberne i Europa frigiver deres billetter omkring tre til seks måneder i forvejen, og mange af dem kan være billigere, jo tidligere du reserverer dem. Hvis du ved, hvilke datoer du vil rejse på, vil du muligvis kunne få fat i nogle billigere togbilletter fra Porto til Sevilla.§\nVil du vide mere om din rejse fra Porto til Sevilla? Vi har samlet nogle af vores kunders oftest stillede spørgsmål for at hjælpe dig med at planlægge din rejse.\nHvor lang tid tager toget fra Porto til Sevilla?\nDen gennemsnitlige rejsetid med tog mellem Porto og Sevilla er 18 timer and 7 minutter, og der er ca. 2 tog om dagen. Rejsetiden kan være længere i weekender og på helligdage, så brug vores rejseplanlægger på denne side til at søge efter en specifik rejsedato.\nHvad er den hurtigste rejsetid mellem Porto og Sevilla med tog?\nDen hurtigste rejsetid med tog fra Porto til Sevilla er 11 timer and 37 minutter.\nHvor meget koster toget fra Porto til Sevilla?\nTogbilletter fra Porto til Sevilla starter fra kun 63,15 €, når du forudbestiller dem og er normalt dyrere, når de købes på selve rejsedagen. Priserne kan også variere, afhængigt af det tidspunkt på dagen, den rute og den klasse du bestiller.\nEr der et direkte tog fra Porto til Sevilla?\nNej, der er ingen direkte togforbindelser fra Porto til Sevilla. En rejse fra Porto til Sevilla med tog vil kræve mindst 3 skift.\nHvornår afgår det første tog fra Porto til Sevilla?\nDet første tog fra Porto til Sevilla afgår kl. 06:20. Tiderne og tjenesterne kan variere i weekender og på helligdage.\nHvornår afgår det sidste tog fra Porto til Sevilla?\nDet sidste tog fra Porto til Sevilla afgår kl. 08:00. Tog, der afgår i de tidlige morgentimer eller meget sent om aftenen, kan være sovevogne, og tiderne og forbindelserne kan også variere i weekender og på helligdage.\nHvad er afstanden mellem Porto og Sevilla med tog?\nTog fra Porto til Sevilla tilbagelægger en distance på ca. 475 km under rejsen.\nMed tog, selvfølgelig. Se tog fra Sevilla til Porto.\nOplysningerne er beregnet ud fra rutetog tjenester for Porto til Sevilla for en typisk ugedag ved hjælp af tidsplandata for 22.06.2021. I weekender, helligdage eller andre ekstraordinære tider kan færre tjenester være ledig. Billetprisen er fundet af vores kunder på Trainline på 15.06.2021 til rejser på 15.06.2021 og til voksne billetter på økonomi, rabatkort og busrejser udelukket.\nRhenen til Utrecht


Vibeke Manniche – Og hvad kan man så lære af det?\nDet føles som hele Danmark har været på min blog i dag. Egentlig ganske ufrivilligt – for jeg havde ikke forventet, at landet ikke havde andet at forholde sig til i dag. Men når det er så sagt – så synes det åbenlyst, at jeg har fået nuanceret en debat, som var uhyggelig ensidig.\nSå er det jo også altid interessant at se, hvad man får af henvendelser. Rigtig mange kan du læse på bloggen – men det er reelt kun en brøkdel. Mange indlæg er slet ikke blevet godkendt, da jeg nægter at have svinske indlæg om mig på min egen blog. Andre har skrevet til mig på min mail. Eller på facebook. På mailen har de fleste været venlige – på FB er der en del, som jeg alene ud fra hvordan beskeden starter undlader at læse videre. Det gider jeg ganske enkelt ikke. Men egentlig utroligt, at man skal kunne tåle en sådan most.\nEnkelte har fået offentliggjort sin IP-adresse. Det skal siges, at jeg har orienteret om forinden, at det kunne blive tilfældet, såfremt indlægget havde en særlig svinsk karakter. Således gjort. Ønsker man sin IP-adresse slettet – må man sende mig en undskyldning på min mail. Så kan vi tage det derfra.\nSå bliver jeg kaldt feminist. Bevares. Jeg var end ikke klar over, at det var det, som vi var i gang med. Men tak for at minde mig herom. Jeg forsøgte egentlig blot at nuancere sagen og forholde mig til en ejendommelig far, som i mine øjne skamrider medierne. Jeg skal hilse og sige, at jeg nu har fået ´fornøjelsen´ af nogle af hans venner.\nOg så var der min foræring af ´Det stille barn´ som e-bog. En krimi om et barns død – og som udkom i 2011. Det er faldet nogle for brystet, at jeg laver koblingen. Bevares. Det er blot en måde at forsøge at bringe fokus på et emne, som er vigtigt. Drab på hjælpeløse børn. Heldigvis har mange været interesseret i at få tilsendt e-bogen. Hvis du sender mig en mail på vibeke@vibekemanniche.dk – kan du også få den tilsendt.\nTilbage bliver dagens opgørelse, hvor mere end 18.000 har været omkring bloggen. Der er blevet sendt e-bøger til cirka 200 – som alle har sendt mig en mail og bedt herom. Ud af disse var 5 mænd! Resten kvinder.\nJeg har modtaget nok tilsvarende antal grimme beskeder, mails og opkald. Reel chikane. Ud af de cirka 200 grimme beskeder var cirka 5 fra kvinder. Resten fra mænd. Siger det noget? Måske. Det afgør du selv :-).\nBy Vibeke Manniche|december 27th, 2013|Aktuelt|13 Comments\nCamilla Kyhe december 27, 2013 at 21:55 - Reply\nJeg er dybt rystet over dit indlæg over Carsten og om hans fortid? Om han så havde begået mord 8 gange så har han vel stadig ret til sin søn! Han har kæmpet i alle år om at se sin søn og fik endelig lov nu, men det passede ikke moren. Jeg kender Carsten og har mødt Rasmus mor for nogle år tilbage og jeg kan kun sige at den kvinde kun var ude efter penge\nHun er desværre en af de kvinder der bruger deres børn i kampen om magt! Carsten har haft en anden kvinde i flere år og lever et helt normalt liv i dag. Han er en fantastisk mand// far/ ven der er i dyb sorg og tror mig når begravelsen er over så lægger ham sig ned! Lige nu skal han være stærk….\nJeg må give andre ret i at du bruger denne historie for at selv få omtale og jeg kan læse at 95% af de kommentar du har fået tilbage afskyer dig og din udtalelse … Vi snakker om en kvinde der har valgt at tage livet af deres søn !!! Og igen nægter hun Carsten at have indflydelse fy for satan…\nAlt den omtale på face book er ikke Carsten men hans venner der har prøvet at hjælpe\nMin mening om dig er at du er en rigtig dum kælling og jeg håber du får mere end lort tilbage.\nMette december 27, 2013 at 22:33 - Reply\nJeg har ikke deltaget i den lange tråd.\nJeg kender hverken moren eller faren. Det undrer mig dog, når der nærmest skrives, at hvis faren er en skidt fyr, så er moren uskyldig, som det enten er den ene eller den anden, der er skurken, og den anden uskyldig. De kan de vel strengt taget være skurke begge to. Som sagt, aner jeg intet om forældrene – men een ting har jeg forstået: et barn er blevet dræbt af sin egen mor.\nDer findes ingen undskyldning for at slå et barn ihjel. Lige meget hvor langt en mor er ude i tovene, så vil en mor, der elsker sit barn, ikke et øjeblik kunne få den ide at skulle slå sit barn ihjel. Der er noget meget alvorligt galt med en mor, som slår sit barn ihjel. Lige meget hvor meget hun er under psykisk pres. Der findes intet, som kan retfærdiggøre det.\nAnne december 27, 2013 at 22:38 - Reply\nTak for hurtig respons, og mange tak for ebogen.\nEfter at jeg skrev til dig tidligere idag lånte jeg netop bogen på E reolen.\nJeg har ikke læst en bog til ende – siden før jeg fik mit første barn for snart 12 år siden.\nFantastisk “Det stille barn” fangede mig fra første side, og jeg er netop blevet færdig med at læse den.\nJeg glemte helt at lave aftensmad, og min mand tog madtjansen med kommentaren, “at det var så dejligt at se mig være så optaget af at læse en bog”.\nSuper godt skrevet – med rigtig mange fine indspark.\nJeg vil helt klart læse mere om Anna Storm.\nadmin december 27, 2013 at 22:40 - Reply\nTak for de venlige ord Anne – det glæder mig. Og ja, bogen er hurtigt læst og jeg er glad for, at den fangede dig så hurtigt. Du må videre i Anna Storm´s univers ;-). Og forhåbentlig efterlod bogen dig ikke mindst med følelsen af, at vi hver især bærer et ansvar – når vi kommer i berøring med børn, som ikke trives. Som måske ligefrem udsættes for omsorgssvigt, vold osv. Så tak for at have læst bogen!\nMads december 27, 2013 at 23:02 - Reply\nDet virker til at du hader mænd generelt, og er lidt for glad for at få opmærksomhed. Posere foran Mercedes`en og skrive provokerende indlæg.\nDet er du så ikke alene om og kan sikkert have et fornuftigt liv alligevel, og det kan også være at det meste du skriver er rigtigt, det er der ikke nogen af os der ved noget om.\nMEN det der bekymrer mig er at jeg er bange for at du ud over opmærksomheden mest af alt er ude på at tjene penge !!\nDu forsøger lige i samme indlæg at få solgt nogle bøger, hvilket jeg finder dybt bekymrende.\nPrøv at tænke dig godt om og være helt ærlig over for dig selv, prøver du virkelig på at få opmærksomhed/tjene penge på en så ufattelig ulykkelig hændelse ??\nHvis det er tilfældet så søg noget hjælp.\nMads Krog Holm\nadmin december 27, 2013 at 23:07 - Reply\nMads Krog Holm – indlæg som dine taler sit eget sprog. Det vrimler med uforskammetheder som dine – men dit indlæg synes jeg vi skal ´glæde´ bloggens læsere med! For det er den type indlæg, man som debattør bliver så uendelig træt af at læse. I det her tilfælde har du så heldigvis valgt at stå ved dine meninger – med navn og IP-adresse. Den ros skal du ha!\nHelene december 27, 2013 at 23:19 - Reply\nTak for din nuancering. Det er dybt tragisk at en mor slår sit eget barn ihjel. Jeg er glad for, at have fået en brik i puslespillet idet jeg ikke er et øjeblik i tvivl om, at med farens årelange og ekstremt grove kriminalitet, så er han medskyldig i forhold til, at det endte så tragisk for et forsvarsløst og uskyldigt barn. Når han har været i stand til at true med at flække hovedet på uskyldige børn i forbindelse med hans udlån af penge med ågerrenter, og har fået adskillige personer til at gå under jorden og flygte til udlandet af angst for hans repressaliser, så kan det umuligt have været nogen dans på roser, at ligge i en samværskonflikt med ham endsige som mor tænke på, hvad samværet kan medføre for barnet. Denne nuancering var på sin plads og EB bør hjælpe til med at nunacere sagen yderligere. Når der sker noget så tragisk er det eneste anstændige pressen og andre kan gøre at forsøge at dække sagen nuanceret og ikke så ensidigt, trods de jo udmærket kendte til mandens afstumpende forhistorie, da de selv har beskrevet den detaljeret. Men pressen gik i stedet med til at forherlige et skønmaleri af en uskyldig og dybt sørgende far. Samtidig overfalder hans netværk en uskyldig kvinde, der på fb blot linker til 2 artikler, der beskriver farens grove kriminalitet. Det medfører, at kvinden bliver truet groft af farens venner – og måske også af ham selv. Her over fremkommer også en trussel, hvor en kvindelig ven af faren håber at VM “får mere end lort tilbage”. Hermed kan jeg kun konkludere, at den far ikke fortjener at begrave noget barn. Han har chikaneret så mange mennesker så de til sidst brød sammen. Måske er der et hul i lovgivningen. Men godt at det ikke blev lukket p.t. for denne far har en adfærd der burde gøres noget ved så ingen mødre og børn i fremtiden skal ende ud i et så fuldstændig forfærdeligt og helt uacceptabelt forløb.\nMads december 27, 2013 at 23:27 - Reply\nJamen tak skal du have Vibeke det var nu ikke fordi jeg ville være uforskammet.\nDet er nu mere fordi jeg er bekymret at jeg skriver til dig.\nOg hvis du for så mange indlæg af den her type kunne der måske være noget om snakken.\nDet virker også som om at jeg har ramt et ømt punkt og sandheden kan jo gøre lidt ondt.\nJeg har med mit indlæg forsøgt at hjælpe dig med at indse at du måske er kørt af sporet moralsk set.\nMed VENLIG hilsen Mads\nadmin december 27, 2013 at 23:31 - Reply\nNej – det har intet med omsorg at gøre. Dit indlæg er uforskammet. Ganske enkelt! Du rammer ikke noget ømt punkt. Du er en trussel mod demokratiet – for det er indlæg som dine (og dem der er endnu værre), som gør, at så mange er bange for at blande sig i debatten. Bare i dag har jeg modtaget vel 50 mails fra typisk kvinder, som gerne vil ytre sig, men ikke tør. På grund af skiderikker som dig. Og dem der er værre. Så nej – du forpester debatten og du bedes holde dig væk fra denne blog!\nHelene december 27, 2013 at 23:33 - Reply\nJeg synes at din nuancering netop har påvist at den far har skabt desperation omkring sig i årevis – og nu dør et uskyldigt barn også. Desperate mennesker der går under jorden, som flygter til udlandet og bor der i årevis – i ren angst og desperation pga den far. Hvordan har det så været at være hans exkæreste og skulle prøve at beskytte et barn. Moderen tabte samværssagen – men vi kan kun gætte os til om hun som så mange andre i den mands nærhed har været drevet af voldsom desperation. Vi ved det ikke. Men den opførsel fra farens netværk med trusler osv. som er opstået her taler et tydeligt sprog. Nu vil jeg gerne bede pressen om at holde op med at gå den mands ærinde og om vi kunne få noget ordentlig, kritisk journalistik i dækningen af denne sag?\nMille december 28, 2013 at 07:21 - Reply\nNu skriver jeg en kommentar herinde for at støtte dig, selvom jeg egentlig var en af dem, der skjulte mig bag en privat besked til dig på mail. Jeg vil gerne understrege, at jeg på ingen måde synes, at det er i orden at slå sit eget barn ihjel, eller at moderen ikke skal straffes.\nJeg har sympati for moderen. Og inden andre brugere hetzer mig, så læs venligst hvorfor:\nJeg har selv skulle kæmpe med en voldsom depression, som opstod, på grund af mit barns far. Vi havde kun været kærester i ganske kort tid, da jeg blev uplanlagt gravid. Jeg valgte at få barnet, fordi jeg ikke kunne få mig selv til at få en abort. Desværre opdagede jeg i løbet af min graviditet, at min kæreste ændrede sig. Hele min verden styrtede sammen, og det var kun med ekstraordinær hjælp fra min familie og venner, at jeg kom væk fra ham og kom på benene igen (også vha. en psykolog). Nu er jeg en velfungerende alenemor med et barn, som jeg elsker overalt på jorden, et godt arbejde og masser af livsglæde. Men uden mit stærke netværk, ved jeg ikke, hvor jeg kunne være endt. Jeg tvivler stærkt på, at Rasmus’ mor har et netværk som mit…\nJeg kan også kun gisne om hele sagen, men der kan ikke være nogen tvivl om, at den mor var i en desperat situation. Det gør mig virkelig ondt, at samtlige vrede mennesker på Nationen kræver hendes hoved på et fad og blindt støtter faderen. Der ligger en årsag til grund for moderens handlinger, og jeg er virkelig glad for, at du tør påpege dette. Måske så moderen ingen anden udvej for at blive fri for faderen, end ved at slå deres barn ihjel – hvor ubegribeligt det end lyder. Jeg forstår vreden over, at en mor slår sit barn ihjel. Men hun betaler allerede den højeste pris, nemlig at skulle leve med byrden af den gerning. Jeg har så ondt af hans mor, nok fordi jeg bilder mig ind, at vores historier har nogle ligheder. Og hun er netop ikke nogen psykopat – flere artikler påpeger netop, at hun har haft brug for psykolog og psykiatrisk behandling, og at hun er alt for mentalt ødelagt til at kunne deltage i begravelsen.\nHele denne debat har været ensidig, fordi vi kun hører faderens side. Moderens side fortjener også at blive hørt. Måske kan fremtidige lignende forfærdelige hændelser forhindres, hvis man lærer og lytter.\nDorte december 28, 2013 at 07:51 - Reply\nDejligt du står frem med din holdning. Jeg er enig i det du skriver, og jeg synes faderens handlinger efter sønnens død er ekstremt underlige, og meget aggressive. En meget selvcentreret reaktionen, gad vist om faderen var sådan da sønnen levede: haft egne behov og ikke sønnens i fokus?\nUlla Degn Jensen december 28, 2013 at 08:30 - Reply\nAt der kommer øget fokus på børn og deres vilkår i vores samfund er en god sag. På det punkt er jeg rørende enig med dig. Men når det så er sagt synes jeg, at denne debat i allerhøjeste grad nu mere drejer sig om ligestilling, kønspolitik og “feminisme”.\nDet er efterhånden mange år siden, at jeg stoppede med at kalde mig feminist og i stedet vælger ordet “humanist”. For jeg vil gerne, at alle mennesker får de samme muligheder og de samme vilkår. Og at vi dømmes på vores handlinger (gode som onde) ud fra de samme præmisser.\nDet er i den sammenhæng, at jeg gerne vil påpege, at jeg finder tankesættet bag dine indlæg forfejlet.\nDen aktuelle sag vil jeg ikke kommenterer på og de hadefulde og modbydelige reaktioner, du har modtaget, kan jeg slet ikke beskrive mine foragt for. Vi har ytringsfrihed i dette land – og uenighed bør ikke afstedkomme trusler eller det der er værre.\nNår det så er understreget, vil jeg meget gerne have lov at vende tilbage til mine argumenter imod selve tankesættet, at en kvindes handlinger kan forklares som en reaktion eller en bivirkning af en mands handlinger. Uanset om hun er chikaneret eller presset af en mand, kan dette ikke fritage hende for ansvaret eller – i nogle tilfælde æren – for sine egne personlige handlinger. En kvinde har sin egen fri vilje – på samme måde som en mand. Hun (såvel som han) agerer i den virkelighed og hverdag, som de er placeret i – men deres handlinger er stadig deres og i sidste ende deres ansvar.\nNetop også derfor er det så vigtigt med fokus på børns vilkår og rettigheder – såvel drenge som piger.\nVi har i dette land på to punkter lovmæssigt og i retspraksis ikke ligestilling. Værepligt og i tildeling af forældremyndighed efter skilsmisse. Det synes jeg er sørgeligt. Det synes jeg, at vi som samfund bør overveje og ændre.\nMange desperate og ulykkelige mødre har i årevis brugt denne uligevægt til i sabotere og modarbejde deres børns forhold til deres fædre. Deres motivation har ofte være misforstået godhed overfor et barn, som de elsker højt. Men det ændrer ikke på, at de har haft mulighed for gennem deres handlinger at skade børnenes følelsesmæssige tilknytning til deres far – og ofte forhindre eller modarbejde deres samvær med ham.\nMen det var kvinderens handlinger. Det var deres ansvar. Det kan begundes på mange måder – men det fratager dem i sidste ende ikke for ansvaret for deres handlinger.\nHvis vi som kvinder kræver (og det gør jeg personligt) at blive taget alvorligt. At blive anerkendt for vores præstationer og at blive mødt på samme præmisser som resten af befolkningen – så starter den allerede i de enkelte handlinger, i de enkeltes værdigrundlag og holdninger.\nOg det er der, jeg finder tankesættet i dine indlæg forfejlet. At vi kan undskylde, begrunde, forklare og til tider endda tilgive kvinders handlinger, fordi vi kan give en mand skylden for dem. Det er ikke bare sørgeligt. Det er skræmmende.\nJeg håber, at denne debat kan munde ud i en debat om, hvorvidt denne ulighed i vores samfund i sidste ende skader eller gavne børnene. Jeg er personligt ikke i tvivl. Som jeg ikke kan begribe, hvorfor en mand skulle være bedre til at løse komplicerede naturvidenskabelige problemstillinger, forstår jeg simpelthen ikke hvorfor en kvinde skulle have større ejerskab af de fælles børn.\nPeter Albrechtsen says:\nHvor befriende i disse ufri nedlukningstider, at Manniche med sine evidens spækkede...\nJeg er glad for, at du systematisk gør forskel på om folk...\nHej Vibeke. Kan du ikke gøre os alle en stor tjeneste...\nalkohol Anna Storm Barnets reform Bornholm børn Børns søvn chikane corona coronaangst coronahelvede coronahysteri coronakrise coropå COVID-19 Covid19 debat demokrati dødelighed fedme femicide forår grundloven Hjerteløs Indien JEWLSCPH krimi kvindehad luk landet op masker Mette Frederiksen mink mundbind nethad omsorgssvigt overgreb pædofili Rigshospitalet Steffen Brandt Sundhedsstyrelsen søvn søvnråd TV2 udbrud Udenfor sæsonen vold


Det er billigere at reservere Hotel France Louvre i Paris (Frankrig)\nhotel.info\t- Europa\t- Frankrig\t- Paris\t- Hotel France Louvre\tHotel France Louvre40, rue de Rivoli, 75004 Paris, Frankrig\tVis kortet\n4,3 / 10(2 evalueringer)38%\tAnbefalet\nHotelbeskrivelse Hotel France LouvreDette 3-stjernede hotel har i alt 34 værelser Både i det offentlige område (WLAN) og på værelset kan du benytte internetadgangen. Kontakt bare den venlige roomservice, hvis du har et ønske. Værelserne er klimatiseret og har minibar og hårtørrer. Gæsteværelser har selvfølgelig tv og telefon. Der findes også pengeskab.\tHotellets egen originale beskrivelseYderligere informationer om hotelletReceptionstider:Dagligt24 timerGratis ophold for maks. 1 børn på op til 1 år (inklusive) på forældrenes dobbeltværelse (ved 2 fuldbetalere) er muligt. Kontakt Kontakt os, hvis du har yderligere spørgsmål.Kan du lide dette hotel?Så sæt det på din favoritliste.GemHotellets placeringVis kortetAdresse40, rue de Rivoli, 75004 Paris, FrankrigAfstandsoplysninger (km)\tLufthavn\n4,3 / 10\tGennemsnitlig evaluering\taf alle hotelgæster38%af alle hotelgæstervil anbefale dette hotel til deres venner\tEvalueringsfilter:Alle evalueringer (2)Erhvervsrejsende (1)Familier med børn (1)Par indtil 30 år (0)Par mellem 30 og 50 år (0)Par over 50 år (0)Grupperejsende (0)Privat alene-rejsende (0) 3,8 / 10Værelseskvalitet6,3 / 10Værelseslydstyrke3,8 / 10Renlighed3,8 / 10Pris-/ydelsesforhold6,3 / 10Personalets venlighed og kompetence\nVis yderligere evalueringer Andre kunder viste også interesse for disse hoteller\tFraser Suites Le Claridge Champs Elysees74, avenue des Champs-Elysees75008 Paris, Frankrig7,4 / 10(7 evalueringer)\tHotel Glasgow3, rue de la Felicite75017 Paris, Frankrig4,7 / 10(5 evalueringer)\tPershing Hall49, rue Pierre Charron75008 Paris, Frankrig7,1 / 10(1 evaluering)\tClarion Collection Opera Pavillon7, rue de Parme75009 Paris, Frankrig7,8 / 10(42 evalueringer)\tHotel Paris Bruxelles4 Rue Meslay75003 Paris, Frankrig7,0 / 10(10 evalueringer)\tHotel Picard26 Rue De Picardie75003 Paris, Frankrig0,6 / 10(3 evalueringer)\tGennemskuelige priserDet kan du regne med:Absolut gennemsigtighed til garanterede priser. Ingen skjulte gebyrer.Mere om dette temaDatasikkerhedVi krypterer dine data med pålidelig 128-bit SSL, så din privatsfære beskyttes.Mere om dette temaFlersprogethedVi taler dit sprog: I forbindelse med vores fremragende service og naturligvis i vores gæsters evalueringer.\nHotel France Louvre40, rue de Rivoli, 75004 Paris, Frankrig Hotellets placering:1,7 km15 kmuspec.4 kmMesse: 6,5 km\tKontroller tilgængelighed Desværre er der ingen tilgængelige værelser i tidsrummet, som du har valgt. Ændr venligst dine rejsedata:AnkomstAfrejseAntal værelserPersonerKontroller tilgængelighed\tDesværre er hotellet booket fuldstændigt i det valgte tidsrum.Er du interesseret i alternativer? Disse hoteller har stadig ledige værelser:Eller er du fleksibel, hvad angår tidspunkt? Så bør du ændre dine rejsedata:AnkomstAfrejseAntal værelserPersonerKontroller tilgængelighed


9 simple råd, der forebygger kræft | Femina\n9 simple råd, der forebygger kræft\naf webredaktionen 24. oktober 2014\nDet er officiel Knæk Cancer-uge, og FEMINA støtter ligesom en lang række andre virksomheder op om det gode formål. Læs her, hvordan du selv forebygger kræft – og hvordan du støtter indsamlingen til kampen mod kræft\nCancer er noget, der berører os alle sammen - hvad enten vi selv er ramt af det, eller kender nogen, der er det. Vil du nedsætte din risiko for at få cancer, har Kræftens Bekæmpelse opstillet nogle gode råd til, hvordan du kan forebygge cancer:\nI de vestlige lande er overvægt - næstefter rygning - den største risiko for at udvikle en lang række sygdomme bl.a. kræft.\nAlle voksne bør spise mindst 600 gram frugt og grønt om dagen. Du skal også spise fuldkornsprodukter. Mindst halvdelen af de kornprodukter, du spiser, bør indeholde fuldkorn.\nSolens ultraviolette stråler kan give kræft i huden. Den bedste måde at beskytte sig på er ved at skrue ned for middagssolen med siesta, solhat og solcreme samt undgå solarier.\nFå bedre miljø\nNogle kræftfremkaldende stoffer findes i vores miljø, andre findes i forbindelse med bestemte typer arbejde.\nDeltag i screeninger\nChancen for at overleve en kræftsygdom er større, hvis man opdager sygdommen i et tidligt stadie. Behandlingen er ofte også meget mildere, end hvis sygdommen først opdages sent i forløbet. Derfor er det en god idé at deltage i screening.\nDer er udviklet en vaccine mod livmoderhalskræft. Vaccinen beskytter mod HPV, som er den virus, der er årsag til sygdommen. HPV-vaccinen tilbydes gratis til alle 12-årige piger.\nVil du støtte Knæk Cancer 2014?\nKøb årets blomst, hvor du køber dit FEMINA, eller den fine designertop fra Heartmade til 399 kr. på Boozt.com. Du kan også byde på FEMINAs auktion på Lauritz.com, hvor vi bortauktionerer en komplet makeover til en værdi af 10.000 kr. Hele beløbet går ubeskåret til Knæk Cancer.


Borgerlige partier vil have ny vurdering af restriktioner efter SSI-udmelding - TV 2\n3. jan. 2022, 19:06\nMartin Geertsen (V) og Per Larsen (C). Sundhedsordførere kommer ud efter orienteringsmøde i Sundhedsministeriet onsdag 24. november 2021. (Foto: Nils Meilvang/Ritzau Scanpix) Foto: Nils Meilvang / Ritzau Scanpix\nLektor Viggo Andreasen mener, at vi skal et godt stykke ind i februar, før pandemien topper.\nVenstre og Det Konservative Folkeparti vil have en ny vurdering af de restriktioner, der er som følge af covid-19.\nDet sker efter Statens Serum Instituts faglige direktør Tyra Grove Krauses udmelding om, at risikoen for at blive indlagt ved smitte med Omikron-varianten er halvt så stor som ved Delta-varianten, og meldingen om, at vi potentielt kan få vores normale liv tilbage om to måneder.\n- Jeg synes, at det er rigtigt optimistiske toner, der kommer fra Statens Serum Institut, netop fordi det kommer fra Statens Serum Institut, der ellers er kendt for at være lidt forsigtige i de her sager, siger Martin Geertsen, der er sundhedsordfører for Venstre.\nVenstre: Skal kigge på kulturlivet og restaurationsbranchen\nHan mener på den baggrund, det er på tide, at myndighederne kigger på, om der er nogle af de restriktioner, der er herhjemme, man kan ophæve.\nHan mener blandt andet, at myndighederne kan kigge på de restriktioner, der rammer kulturlivet og restaurationslivet.\n- Det er regeringen og myndighederne, der er kommet med anbefalingerne til, hvilke restriktioner vi skulle have før jul. Jeg synes, det ville være helt naturligt, hvis myndighederne kom med en plan for, om det virkelig er nødvendigt med de restriktioner, vi har nu. Og hvordan udfasningen skal være, siger Martin Geertsen.\nDe konservatives sundhedsordfører, Per Larsen, er enig.\n- Vi er jo heldigvis ikke nået op på de 45.000 dagligt smittede, som var det scenarium, man frygtede, da vi indførte restriktionerne. Og når man siger, at Omikron ikke er så alvorlig som Delta, så står vi et godt sted, siger han til Ritzau.\nEnhedslisten: Vil se udviklingen de næste dage\nPer Larsen understreger, at han ikke mener, at alle restriktioner skal fjernes.\n- Men vi skal kigge på, hvilke der giver mening. Kulturlivet har lidt meget under denne her nedlukning. Kan man gå på restaurant, så bør man også kunne gå i biografen. Og så kan det være, at nattelivet må vente et stykke tid, til det ser bedre ud, siger Per Larsen til Ritzau.\nEnhedslistens sundhedsordfører, Peder Hvelplund, mener også, at det bør være kulturlivet, der står for tur, når der skal lempes i restriktionerne.\n- Men jeg vil godt se udviklingen de næste dage, inden vi ser på lempelser. Vi har et sundhedsvæsen, der balancerer på grænsen, og vi har set store antal nysmittede over julen, der ikke har manifesteret sig i antal indlæggelser endnu, siger han til Ritzau.\nForsker: Optimistisk at tro, at det topper i januar\nIfølge Viggo Andreasen, som er lektor ved Institut for Naturvidenskab og Miljø, hvor han blandt andet forsker i matematisk epidemiologi, er det til den optimistiske side at tro, at pandemien topper i januar, som SSI vurderer.\nHan vurderer, at vi skal "et godt stykke ind i februar".


Handicaprådet i Randers Kommune og DH Randers\nBragt i Dansk Handicap Forbund, Aarhus-Randers Afdeling, juni 2013\nDer har været et ønske fra byrådet i Randers Kommune om at ændre på størrelsen af handicaprådet. Derfor blev der igangsat et sagsforløb, hvor det blev foreslået at reducere antallet af medlemmer i handicaprådet fra 14 til 10. Desuden blev sagen lagt op på en sådan måde, at det kunne overvejes ikke at annoncere efter medlemmer fra lokale handicapforeninger uden for DH. Rådet består i dag af 7 byrådsmedlemmer og 7 medlemmer fra DH.\nAnderledes udtrykt skulle en såkaldt ”5-5-model” overvejes, hvor rådet så fra næste periode skulle bestå af 5 byrådsmedlemmer og 5 medlemmer fra DH. Sagen var først i høring i handicaprådet, hvor DH Randers havde afgivet en udtalelse til netop denne sag. Efterfølgende blev sagen behandlet i direktionen, økonomiudvalget og byrådet.\nByrådet endte med i deres beslutning 100 pct. at følge DH`s udtalelse, som gik ud på, at en reduktion i antallet af medlemmer til 10 godt kunne accepteres, hvis de 5 pladser blev reserveret til DH. Dvs. at der ikke fremover annonceres efter medlemmer fra lokale handicapforeninger uden for DH. Med andre ord består det kommende handicapråd fra 2014 af 5 byrådsmedlemmer og 5 medlemmer fra DH.\nApropos DH Randers, ja så har DH Randers holdt årsmøde den 4. marts. Der skulle her bl.a. vælges ny formand, da den hidtidige formand Jarl Østergaard ønskede at udtræde. Ny formand blev Asger Laustsen fra Spastikerforeningen. Asger har gennem flere år været både kasserer og sekretær i forretningsudvalget. Efter forretningsudvalgets konstituering er sammensætningen følgende for perioden 2013-14:\nForretningsudvalget i DH Randers, 2013-14\nAsger Laustsen, formand, Spastikerforeningen\nDavid Holmberg, næstformand, Dansk Handicap Forbund\nElisabeth Sørensen, kasserer, Landsforeningen Autisme\nBirgit Urban, sekretær, Diabetesforeningen\nThomas Dall, menig, PTU