Sociale medier og biblioteker - PDF\nSociale medier og biblioteker\nDownload "Sociale medier og biblioteker"\n1 Et bud på bibliotekernes brug af de sociale medier og netværkskultur i dag og i fremtiden. Abstrakt I opgaven bliver de sociale medier diskuteret sammen med netværks, videns og informationssamfundet, set i forhold til bibliotekssektoren. Der bliver set på de nye medier overordnet og bestemte sociale medier bliver beskrevet og diskuteret i forhold til deres brug online og hvad de vil kunne bruges til i bibliotekerne. Der bliver også set på bibliotekernes historie, og diskuteret hvordan den teknologiske udvikling, især den digitale, har påvirket bibliotekerne, og hvor bibliotekerne står i dag. Der kommer nogle bud på, hvor biblioteker og bibliotekarer står i dag, og hvilke ændringer, der er nødvendige for at bibliotekerne kan bibeholde deres betydning som en vigtig vidensinstitution i fremtiden. Det er min konklusion, at bibliotekerne må blive mere aktive i vidensskabelse og formidling, og at de sociale medier vil blive mere udbredte i bibliotekssektoren, som de også bliver det i resten af samfundet. 1\n2 Indledning og problemformulering... 3 Viden og information... 5 Nye medier, sociale medier og teknologier... 5 Fokus på KVINFO... 6 Biblioteket før og nu... 8 Sociale medier Web logs Samarbejdsmedier Kontakt og kommunikationsmedier Tagging Hvad kan de bruges til? Biblioteker og bibliotekarers nye rolle Hvor bibliotekerne er nu i forhold til de nye medier Konklusion Litteraturliste\n3 Indledning og problemformulering I dag er der en internetkultur, som i høj grad har sit omdrejningspunkt i de sociale medier. Vi går ikke bare ind på hjemmesider for at få oplysninger og se hvad firmaer og andre organisationer skriver, men vi bruger de sider, som muliggør samtale med andre på tværs af tid og sted. Microsoft Messenger(msn) har i mange år været et udbredt socialt medie, ligesom andre chatmedier, som AOL eller diverse onlinechatsider, der vandt udbredelse i internettets unge år. Andre sider, der muliggør social interaktion, har også vundet indpas, som f.eks. MySpace, Facebook og forskellige blogsider, ligesom andre sociale teknologier som Skype eller vidensdelingssider som wikipedia. Det handler om at opbygge og vedligeholde netværk. Ikke bare ét netværk, men flere netværk, som man så kan være mere eller mindre involveret i. Og disse netværk udgør i dag en stor del af folks sociale relationer og informationsindsamling, da mennesker nu engang til alle tider har benyttet sig af metoden, at spørge andre efter den information man søger frem for selv at søge den, selvom det måske ville være ligeså hurtigt eller hurtigere. Deri ligger så både en mulighed og en udfordring for nutidens og fremtidens biblioteksverden. En udfordring i, at folk selv søger og finder den information de leder efter, og en mulighed for at blive en del af deres søgeproces, når de spørger deres netværk efter den ønskede information. Der har altid været et fokus på bibliotekerne, som vidensinstitutioner og formidlere af den information, som er i dem. De har historisk set haft en slags monopol på vidensformidling sammen med skolerne, og især på den frie, gratis viden. Men i dag søger folk jo selv informationer gennem nettet og søgemaskiner som Google, og vidensmonopolet er derfor forsvundet. Hvis bibliotekssektoren ønsker, forsat at være en del af folks informationssøgning og tilegnelse, så er det nødvendigt, at der tænkes i nye baner, og man omtænker det traditionelle formidlingsbegreb. Der er behov for ikke bare at tænke i formidling, men ligeså meget tænke i kommunikationsformer, netværk og vidensskabelse og deling. Og her er det, at de sociale medier kan komme til at spille en rolle, hvis man i bibliotekssektoren bruger dem til vidensformidling. Hvordan kan man gøre dette? Er det muligt for bibliotekssektoren, at række udover sin nuværende grænse og udnytte de ressourcer og muligheder, der ligger i internettet og de sociale medier? Og skal den overhovedet gøre det? Spørgsmålet er jo om biblioteket i 3\n4 traditionel forstand er ved at forsvinde, da det ikke længere passer til de behov og den kultur, der eksisterer omkring informationssøgning og tilegnelse. Vi taler for alvor om slutbrugere og selvhjulpne, og endda kompetente, brugere i dag, som selv kan dække en stor del af deres informationsbehov ved egne søgninger. Så skal bibliotekssektoren forsøge, at tilpasse sig de nye tider og tage de nye medier, de sociale medier, i brug, eller kan bibliotekssektoren forsætte mere eller mindre som nu, hvor man blot gør det muligt for brugerne selv at søge i katalogerne og så stiller sig til rådighed med sin ekspertise som ansat? Der er her to hovedspørgsmål, som trænger sig på. Det ene er, hvordan de nye medier(eller web 2.0) påvirker folks informationsindsamling og søgning, og det andet er hvordan disse medier kan bruges i en bibliotekssammenhæng, og hvilke der er egnet til det. Medierne er jo forskellige i deres funktionsmåder og hvilke områder de lige præcist rammer indenfor netværkskulturen, og det må derfor tænkes, at nogle medier er bedre egnet end andre. Her vil jeg sætte fokus på disse spørgsmål: Hvordan anvendes sociale medier af bibliotekerne og er der strategier for deres implementering? Hvordan har den digitale teknologi påvirket bibliotekernes udvikling? For at kunne svare på spørgsmålet om, hvorvidt biblioteksverdenen anvender sociale medier, så vil jeg se nærmere på hvordan de forskellige sociale medier kan bruges og bliver brugt, og hvilke der vil kunne bruges enten direkte eller til inspiration til bibliotekssektorens forsatte udvikling. Til det andet spørgsmål vil jeg se på biblioteket i en historisk sammenhæng, for at kunne sætte det i perspektiv til de forandringer den digitale teknologi har medført indtil nu, og hvilke det kan tænkes den vil medføre på sigt. Dette vil jeg diskutere, og så komme med et bud på hvilke ændringer, der kan ske hen mod slutningen af opgaven. Bibliotekarens og bibliotekets roller vil også blive diskuteret som en del af dette, og der vil blive set på hvilke ting man i dag sætter fokus på, og hvor fokus vil komme til at ligge i fremtiden. 4\n5 Til slut vil jeg meget konkret kigge på nogle bibliotekssider og trække nogle biblioteker frem, som har implementeret forskellige nye medier i både det fysiske og virtuelle rum. Viden og information I indledningen er viden og information blevet brugt som delvist synonyme, ligesom de to ofte sættes i hinandens sted i samfundet. Forskellen mellem viden og information ses, som værende mellem viden, som knyttet til et subjekt, mens informationer ses knyttet til et objekt. Der er dog en flyende grænse mellem dette, da informationer også har subjektive kvaliteter, som bliver påpeget af Tredinnick (2006). Der er også et fysisk - ikke fysisk forhold, hvor information er knyttet til noget fysisk, mens viden ikke kan gribes eller berøres. Viden er udelukkende noget vi har i os, og hvis vi forsøger, at nedfælde vores viden, ja, så bliver den pludselig til information i stedet. Jeg vil dog ikke gå nærmere ind på denne problemstilling, da det ikke er det, der er fokus for opgaven, blot gøre opmærksom på dette forhold, og min brug af begreberne. 1 Nye medier, sociale medier og teknologier Jeg vil i opgaven bruge begreberne nye medier, nye teknologier, sociale medier og sociale teknologier på forskellige tidspunkter. For at undgå forvirring vil jeg kort opridse brugen af disse begreber og ellers henvise til Flew (2008). Nye medier henviser generelt til alle medier, som er en del af informationssamfundet, og specielt til online medier. (F.eks. Facebook, msn, Skype etc.). Nye teknologier henviser til den teknologi, som ligger bag de nye medier og mulighederne for at bruge teknologien på nye måder. Nye teknologier tænkes også i høj grad som teknologier, der muliggør konvergens af medierne. (F.eks. mobiltelefoner, Iphones, e-bogslæsere etc.). Sociale medier er de medier, som muliggør opbyggelsen og vedligeholdelsen af sociale relationer mellem mennesker. Disse er ofte en del af web 2.0 medierne, men der findes også sociale medier, som ikke er en del af web 2.0 fænomenet. (F.eks. mails). 1 For en nærmere indførsel i spørgsmålet, kan Lars Qvortrups Det vidende samfund læses. 5\n6 Sociale teknologier hænger i høj grad sammen med nye teknologier, men her tænkes på den del af de nye teknologier, som muliggør social interaktion. (F.eks. mobiltelefoni og webcams). Fokus på KVINFO KVINFO er et forskningsbibliotek, som i sin tid blev oprettet, da Nynne Koch i 1964 så et problem i den måde litteratur omkring kvinder og køn var indekseret på (Nielsen, 2009). Hun startede sit eget indekseringssystem og i 1987 blev KVINFO oprettet som en selvejende institution under kulturministeriet, men med rod i kvindebevægelsen og forskningen i kvinders vilkår. KVINFO er dog ikke kun et forskningsbibliotek, da det som en del af sit grundlag også henvender sig til den brede offentlighed, og ikke kun forskere. KVINFO er interessant, fordi KVINFO ikke bare er et bibliotek i traditionel, fysisk forstand, hvortil der hører en internetside, men fordi de selv er aktive medskabere af viden. Biblioteket har gennem sin tid involveret sig i forskningen på det område KVINFO dækker, været med til at udvide det og tilpasse sig de nye områder, som er kommet til undervejs. Det startede med litteratur om kvinder, og er med tiden blevet udvidet til generel kønsforskning og etnicitet, som fokusset og forskningen har flyttet sig fra en rødstrømpe mentalitet til en mere generel fokus på, hvordan kønnene interagere og hvilke roller de har. KVINFO består af fem forskellige afdelinger med hver deres fokus, hvor biblioteket er sin egen afdeling, ligesom web og kommunikation er sin egen. KVINFO konceptet beskrives som følger af Jytte Nielsen (2009): Institutionens unikke placering mellem forsknings og uddannelsesinstitutionerne og den almene offentlighed Forskningsformidling Brugerne i centrum Mange samarbejdspartnere og stort netværk Institutionen arbejder med på en samfundsmæssig forandringsdagsorden 6\n7 Dette koncept er grundlaget for alle KVINFO aktiviteter og netportalen. Her lægger jeg især mærke til deres fokus på samarbejdspartnere og netværk, som en del af deres strategi for at føre KVINFO videre og udvikle det. Ikke bare vil de formidle deres viden og sætte deres brugere i centrum, de vil også arbejde sammen med dem, indgå i et netværk med dem og andre for at gøre biblioteket og dets side så brugbar som muligt. Det er klart, at det ikke er muligt, at inddrage alle brugere aktivt, men den del, som tilhører forskningsmiljøerne kan inddrages, så de både bliver producenter og brugere af biblioteket, ligesom de kan skabe sig et netværk med forskellige andre forfattere. Med ca. 10 år på bagen, er netportalen forholdsvis ung, men under konstant udvikling. Da Nielsen i 2009 skrev sin artikel om KVINFO var der fire specifikke emneindgange eller subsites, som hun også kalder dem, og i dag er der fem. Dette er et eksempel på den udvikling, som finder sted på siden 2 gennem fortsat arbejde for at gøre siden bedre for brugerne. Undersiderne er direkte svar på konstaterede brugerønsker og behov, og de kan derfor ses som eksempler på, hvordan et bibliotek kan imødekomme brugernes ønsker og tilpasse sig en foranderlig verden, hvor biblioteker i højere grad end for år tilbage er i konkurrence med andre, værende det andre biblioteker, søgemaskiner, netværk eller lignende. Længere oppe nævnte jeg også, at de ligger vægt på biblioteket og web og kommunikation som to separate afdelinger, frem for at have webdelen indlemmet som en del af biblioteket eller sekretariatet. Siden er i sig selv en vigtig og fremtrædende del af KVINFOs arbejde, og med den udvikling, der er inden for de digitale medier, så er det sandsynligt, at siden vil vokse i betydning og mere og mere af KVINFOs formidling vil foregå via den. De forskellige aspekter af KVINFO er generelt integrerede, sådan at der kan findes information om alle de forskellige dele på siden, delt ind i hvert deres faneblad og med forskellige søgemuligheder og emneindgange. Alt efter hvilken man så trykker sig ind på, skifter siden udseende, så det er tydeligt man nu er inde i en af undersiderne. Dette er en forholdsvis simpel ting, men ikke desto mindre praktisk, hvis man trykker sig meget rundt og let bliver forvirret over, hvor man er henne af. KVINFO er fremme i skoene, hvad angår aktiv vidensskabelse, men samtidig holder de fast i mange af de gamle bibliotekstraditioner. Der bliver brugt kontrollerede termer, emneindgange og søgemuligheder skabt af faguddannet personale, og selvom det i 2 7\n8 visse dele af databasen er muligt, at tilføje billeder og kommentarer, så er der stadig en redaktør, som gennemgår det hele og sørger for det er korrekt, det der bliver lagt op. Der er altså stadig lagt vægt på bibliografisk kontrol og tingene bliver styret af bibliotekarerne. Dette besvarer spørgsmålet om, hvorvidt bibliografisk kontrol stadig er mulig i den digitaliserede verden, men det kan ikke med sikkerhed sige, om det også vil være sådan i fremtiden. Lige nu lader det til, at KVINFO konceptet fungerer rigtig godt, og så længe de fortsætter med at tilpasse sig brugernes ønsker, kan man formode det også vil gå godt fremover. I hvert fald bliver siden flittigt brugt med ca unikke brugere hvert år (Nielsen, 2009), og der er intet, der tyder på dette vil ændre sig foreløbigt. En anden ting, som også er interessant i forhold til KVINFO er, at KVINFO ikke ser sig selv som en neutral formidler, som der ellers er tradition for i biblioteksregi. Tværtimod har KVINFO en bestemt indgangsvinkel til alt hvad de laver, og bibliotekaren, som en neutral vidensformidler, ses som forældet og som en illusion. (Drost & Hasle, citeret i Nielsen, 2009). Nielsen har en pointe, da det er svært at tale om fuldstændig objektivitet i vidensformidling og skabelse, og hvis vi ikke kan være neutrale, så må vi i stedet gøre os klar, hvor vi står og med hvilken optik vi formidler. Måske er det den vej, som bibliotekerne i fremtiden skal gå; fra passiv vidensformidler til aktiv vidensskaber og formidler. I hvert fald kan de erfaringer KVINFO har skabt sig gennem deres arbejde med netportalen, overføres til andre biblioteker og bruges til at se på, hvor folke og forskningsbibliotekerne kan ændre praksis og møde brugeren, der hvor brugeren er. Biblioteket før og nu Man kan sige, at ordet før måske er noget upræcis, men samtidig ganske rammende. Der har været biblioteker, så længe der har været skrift, men disse biblioteker har udviklet sig med tiden og ændret karakter. Nogle af de første biblioteker var måske egentligt mere det vi i dag vil kalde arkiver, mens andre har mindet meget om et klassisk 1900 tals bibliotek; fyldt med tekster indeholdende datidens og fortidens tanker og ideer om forskellige emner og områder. 8\n9 Men det er ikke før bøger begynder at blive spredt, efter opfindelsen af trykkekunsten, at det vi kalder det moderne bibliotek opstår. I 1800 tallet kommer de første offentlige udlånsbiblioteker til, i kølvandet på Oplysningen og industrialiseringen. (Tredinnick, 2006). Disse biblioteker er i høj grad en modreaktion mod massekultur, nærmere bestemt arbejderkultur, hvor dannelse kommer i centrum. Dannelse tænkes her som god middelklassekultur og god litteratur. Hvad god litteratur så er, er et helt andet spørgsmål, som jeg ikke vil komme nærmere ind på her. Med udbredelsen af biblioteker, som samlinger af gode bøger, kommer også de professionelle bibliotekarer. Dette er en naturlig udvikling, da det var og er nødvendigt med nogen, som kan finde og formidle den information, der ligger i bibliotekerne. Biblioteksvidenskab og kundskab har ændret sig gennem 1900 tallet, men har i det store og hele haft det samme fokus hele vejen igennem; opbevaring, systematisering, genfinding og formidling af viden. Der har så været forskellige tanker om, hvordan dette bedst lader sig gøre, men der har hersket en udbredt enighed om, hvad det er en bibliotekar skal gøre og ikke skal gøre. I midten af 1900 tallet blev computeren så opfundet, og her begynder den digitale alder stille og roligt. Ligesom med trykkekunsten, så sker ændringerne ikke fra den ene dag til den anden, men derimod over nogle årtier, og vi er nu midt i en rivende udvikling, der kan gøre selv de mest up to date personer forpustede. Til at starte med, blev computerteknologien brugt til at digitalisere katalogerne, og kortkatalogerne blev langsomt udskiftet til fordel for en katalog, der kunne søges i med nogle få kommandoer, ligesom computeren kunne bruges til at tjekke bøger ud og ind. Nogle af de gamle kortkataloger er stadig gemt, men det er mest fordi de anses for at være et stykke bibliotekshistorie, og ikke fordi nogen regner med de nogensinde skal i brug igen. Fra 1990 erne kom der så for alvor gang i udviklingen indenfor den digitale verden, og dermed også ændringer i bibliotekerne. Internettet vandt udbredelse herhjemme, musik og VHS(og sidenhen DVD) fik en plads blandt bøgerne, sammen med tegneserier og triviallitteratur, som ellers tidligere ikke har været anset for at være godt nok (Emerek, Hvenegaard Rasmussen & Skot-Hansen, 2006). Biblioteket havde stadig som en del af sin grundtanke og baggrund, at biblioteket skal være med til at danne folk, og derfor har inkluderingen af tegneserier og triviallitteratur, da også skabt debatter, da man gik fra at 9\n10 være formyndere til at mene folk selv kunne skelne mellem hvad der er godt og skidt, og til at se på alt som principielt værende ligeværdigt. Det forhindrer dog ikke biblioteksverdenen i stadig at diskutere god smag og god litteratur, nu blot uden formynderrollen, og med et bredere syn på litteratur end for 100 år siden. Debatten om formynderi sat overfor den myndige bruger, kommer cirka samtidig med ungdomsoprøret og forbrugerkulturens indtræden i samfundet (Emerek, Hvenegaard Rasmussen & Skot-Hansen, 2006). Ligesom arbejderkulturen havde en indvirkning på bibliotekerne, så har nye kulturer også haft det og har det den dag i dag. Vi er i høj grad påvirket af en forbrugertankegang, hvilket også kan ses i alle de (for)brugerundersøgelser, der laves i biblioteksregi og den konstante fokus på udlånstal og service. Der kan altså ses påvirkninger af biblioteket i den udvikling, der finder sted i både samfundet og teknologien. Efterhånden har den digitale teknologi vundet større og større indpas på de danske (og udenlandske) biblioteker, som teknologien er blevet både mere udbredt i samfundet og billigere at anskaffe. Teknologien er også blevet brugt til mere; fra at bruge computerteknologien til at registrere hvad der står på biblioteket og hvad der er lånt ud, er katalogen blevet tilgængelig online, den er blevet udvidet med flere søgemuligheder, koblet til en hjemmeside med arrangementer, nyheder, brugerkonti og hvad de enkelte biblioteker nu ellers har synes, der skulle være på deres side. Teknologien er også blevet lettere at bruge for almindelige folk, og efterhånden er man i biblioteksverdenen begyndt at tale om den kompetente slutbruger eller bare om slutbrugere, og systemer rettet mod slutbrugere. Det er blevet almindeligt, at folk selv søger efter den information de ønsker, og der ligger en forventning om, at folk i høj grad også selv kan finde den information de ønsker. Vi lever i et informationssamfund, et videnssamfund eller sagt med Lars Qvortrups ord; et hyperkomplekst samfund (Qvortrup, 2006). Informationer er overalt, og bruges hele tiden. Vi har altid brugt informationer, men mængden af informationer, vi bliver overdynget med, er så stor, at det ikke længere er et spørgsmål om at finde de informationer man leder efter, men at sortere i de informationer man finder. Informationsselektion er vigtigere end aldrig før. Der er ingen mennesker, der kan nå at læse sig igennem al information om blot et enkelt lille område, da selv små områder har meget information skrevet om dem, og i de tilfælde, 10\n11 hvor området virkeligt er forsvindende lille, så er det umuligt, at vide sig sikker på man rent faktisk har fundet al information om emnet, da der hele tiden produceres ny viden og skrives nye artikler. Dette ligger også et pres på bibliotekerne. Den digitale teknologi gør produktionen af ny viden hurtigere, og en stor del af den viden vi benytter os af findes og produceres på nettet. Bibliotekerne er tvunget til at vælge noget information fra; ellers ville de hurtigt løbe tør for plads på hylderne. Man kan selvfølgelig spørge sig selv om, hvorfor de ikke bare gør det hele elektronisk; så ville pladsproblemet være løst. Helt så nemt er det dog ikke. Der er allerede en stor del elektronisk litteratur, især blandt tidsskrifter, men der skal stadig betales for adgang til dem, og disse elektroniske eksemplarer vil ikke være gemt i biblioteket, så den dag biblioteket ikke længere vil betale for adgang til dem, så mister de også de årgange de har betalt for én gang før (Flew, 2008). Ophavsret reglerne er heller ikke helt de samme på nettet eller fra land til land, og dette giver også problemer i forhold til, at købe sig adgang til en database uden for landets grænser. Bibliotekerne ejer ganske enkelt ikke den litteratur de køber sig adgang til og har ikke den samme garanti for altid at kunne finde et eksemplar frem, som med en papirudgave. Der kan også være flere restriktioner på en elektronisk udgave i forhold til hvad biblioteket må bruge den til, hvem den må udlånes til og hvor ofte. Det sidste ses f.eks. med netmusik, hvor biblioteket køber adgang til et bestemt antal numre for et år, og så er det bare ærgerligt, hvis de købte alt for mange eller alt for lidt, hvorimod CD er kan udlånes ligeså ofte de vil, ligeså mange gange de vil og ligeså længe CD erne stadig er i en stand, hvor de kan bruges. Og her er der kun den begrænsning på CD er, som biblioteket selv indfører. I nogle tilfælde kan det digitale materiale også være begrænset til brug på selve biblioteket. Der er altså ingen garanti for, at man kan finde alt hjemmefra eller få adgang til det man finder, bare fordi det er blevet digitaliseret. Men det er ikke nok at tale om digitalisering. For ikke bare er tingene blevet digitaliseret, de er også kommet på nettet, og viden bliver skabt, ændret og genfortolket i en lind strøm ved hjælp af samarbejdsmedierne, de sociale medier (Flew, 2008). Nogle af disse medier vil jeg komme ind på i det følgende afsnit. Der vil blive valgt en række forskellige eksempler, men det står mig klart, at jeg ikke kan lave en udtømmende liste, da internettet er ufatteligt stort og hele tiden ekspandere, og de sociale medier følger med ekspansionen. 11\n12 Og det er her bibliotekerne i dag står; midt i en rivende udvikling af online information, hvor bibliografisk kontrol for det meste er opgivet, slutbrugere også er producenter, og eksperter ignoreres eller bliver sidestillet med alle andre, som er i den enkeltes netværk. For hvis jeg kender og kan skabe kontakt til 300 mennesker gennem et eller flere netværk, hvorfor skulle de så ikke kunne give mig ligeså gode eller bedre oplysninger som én enkelt ekspert? Der er her en udfordring for biblioteker og bibliotekarer, og det er den udfordring, som bl.a. KVINFO har taget op med deres holdning til viden og vidensformidling. Sociale medier Kært barn har mange navne, lyder et gammelt ordsprog, og de sociale medier findes da også under flere betegnelser. De kaldes også web 2.0, nye medier og samarbejdsmedier(eng. collaborative media) (Flew, 2008). Jeg har valgt generelt, at bruge sociale medier, men bruger også de andre betegnelser, når jeg finder dem mere rammende. I dette afsnit vil jeg se på bestemte sociale medier og udelade andre. Ikke fordi de andre ikke kan bruges til noget, men fordi det hurtigt bliver et for bredt og diffust område, at kigge på alle de sociale medier jeg kender til. Andre sociale medier vil blive nævnt, men ikke nærmere beskrevet og diskuteret. Web logs Web logs, også kaldt blogs, er et udbredt socialt medie, som nok mest henvender sig til personer, der ynder at skrive af den ene eller anden grund. Nogle bruger deres blog som en slags dagbog, som enten kan være privat, semiprivat eller offentlig, andre til at skrive amatør journalistik og andre til at skrive historier eller anmeldelser. En blog kan bruges til flere ting, men fælles for dem er, at der som oftest er en fast forfatter på en blog, eller en gruppe af forfattere, hvor bloggen så bliver styret fælles af dem eller af en eller flere personer bag bloggen (Flew, 2008). Flew har også et eksempel på en blog brugt af akademikere til akademisk arbejde og kontant. 3 En ting, som blogs også kan bruges til, men som jeg endnu ikke har set fokus på nogen steder er, at en blog også kan bruges til undervisning og læring. Dette er nok næppe den 3 Eksempler på akademiske blogs: og 12\n13 mest udbredte brug af blogs, som i overvejende grad bruges til forskellige former for journalistik og politisk debat (Flew, 2008). Jeg har set ét konkret eksempel, hvor blogs blev brugt til læring i forbindelse med undervisning, og det var som et støtteredskab til at huske hvad man havde lært, hvad man lavede og skulle lave og til vidensdeling med andre nuværende studerende og fremtidige studerende, som så ville kunne læse hvilke erfaringer man havde gjort sig. Denne blog var også til refleksion over undervisningen, og der findes også andre blogs på nettet, som har som sit mål, at sætte fokus på uddannelse, sprog o. lign.. 4 Disse blogs bærer stadig meget præg af journalistik (både amatører og professionelle), så de er svære at finde i en ren form. Blogs er velegnede til artikler, hvor der kan kommenteres af læserne, og de kan som sagt have en eller flere forfattere. Et eksempel på en side, der bruger blogs er litteratursiden.dk, hvor det er muligt, at kommentere på artikler, anbefalinger o. lign.. Samarbejdsmedier Wikis er i høj grad et samarbejdsmedie, måske endda definitionen på et samarbejdsmedie, hvis man skulle lave en sådan definition. Wiki er egentligt hawaiiansk for hurtig (Mader, 2007) og er skabt med ét formål for øje: A wiki is simply a website in which users can create and collaboratively edit pages, and easily link them together. (Mader, 2007). Wikis er med andre ord skabt til vidensdeling, og tanken bag er, at alle kan hjælpe til med at skabe ny viden eller tilføje allerede eksisterende viden. Samtidig kræver en wiki ikke, at man først skal gemme et dokument på sin computer, men alt foregår online og uden forsinkelser. Dette gør det lettere, at rette i dokumenter, hvor der er flere personer, som skal se på det samme dokument, og en wiki kan da også bruges til andet end som en encyklopædi, om end det er den brug wikien er bedst kendt for. Wikien er et godt eksempel på et samarbejdsmedie, og er velegnet til at skabe viden gennem bidrag fra mange mennesker, når den fungerer. Wikis bliver brugt i mange virksomheder til at samle den viden, som er blandt medarbejderne, gemme den og gøre den tilgængelig for andre og nye medarbejdere. 4 Se f.eks. eller 13\n14 Kontakt og kommunikationsmedier Man kan sige, at alle sociale medier i et eller andet omfang er kommunikationsmedier, men her vil jeg tage fat i nogle af de medier, som mere specifikt retter sig mod kontakt og kommunikation med andre. Blandt disse medier er msn, AOL og chatsider, Skype og Facebook. Sidst nævnte går udover det, at være et kontakt og kommunikationsmedie, men dets hovedfunktion er, at sætte dig i forbindelse med andre. Mails hører også under kontakt og kommunikationsmedier, men disse bliver ikke anset for at være en del af web 2.0 fænomenet, da mail i de fleste tilfælde handler om information fra en afsender til en modtager, og så tilbage igen. Der er også en forsinkelse på mails og kommunikationen er langsom sammenlignet med nyere kommunikationsmedier. De andre medier henvender sig ofte til flere personer på én gang, og kommunikation sker med det samme. Chat af den ene eller den anden art, er da også et udbredt redskab i dag. Man kan f.eks. spørge en bibliotekar til råds via en chatfunktion, og kan på den måde få direkte svar på et eller flere spørgsmål uden at være fysisk til stedet på biblioteket. Det er det, som ligger til grund for biblioteksvagten, der er et samarbejde mellem landets biblioteker. Oprindeligt skulle der også have været telefonisk support, men det er hovedsageligt chatfunktionen og formularfunktionen, som bruges i dag. Det er muligt at ringe, men det kræver man først finder telefonnummeret. En Skype lignende funktion er ikke indført, men da softwaren bliver opgraderet på et tidspunkt, så er det muligt, at det bliver tilføjet til den tid. 5 Der står dog ikke noget om dette nogen steder, så tilføjelse af internettelefoni er ren spekulation fra min side. Nogle biblioteker bruger også RSS feeds og SMS services, men ingen af disse services er udbredte (Hummelshøj, 2006). Den generelle tendens i samfundet går dog i retning af flere SMS services, så det vil være naturligt for bibliotekssektoren at følge trop og tilbyde en SMS ved nyheder, ankommet materiale o. lign\n15 Tagging Tags eller emneord på dansk, har vundet udbredelse inden for nogle sociale medier. Dette er f.eks. tilfældet med Delicious 6, som er en side til online bogmærkning af sider og deling med sit netværk. Delicious muliggør også søgning i egne og andres bogmærker, og alt dette foregår vha. de tags, som den enkelte har tildelt de forskellige bogmærker. Der er på Delicious det man kalder en tag cloud eller emneordssky, af ukontrollerede emneord, som hele tiden vokser sig større. Dette kaldes også en folksonomi, når der er flere folk, som bidrager med emneord. Siden fremmer allerede eksisterende emneord, ved at foreslå dem når man gemmer en side, som allerede er blevet gemt af en anden bruger, eller andre ord du selv har brugt, og på den måde kommer der en hvis standardisering i emneordene. Funktionen med at foreslå et emneord allerede mens man skriver det, er udbredt på nettet og bliver ikke bare brugt af Delicious. Sider som Facebook foreslår navne, grupper og spil allerede når du skriver det første bogstav i søgefeltet og det samme er tilfældet med Google. Det lader til at udviklingen fortsat går i den retning, og dette ses også som en hjælp, da man så ikke skal skrive hele ordet selv eller behøver at huske et fuldt navn på en bekendt. Tagging er også udbredt i blogs, hvor man laver sin egen personlige emneordssky. Visse steder er der ikke mulighed for at lave sine egne emneord, men i stedet er der en kategoriliste, som man kan vælge fra. Denne struktur er væsentligt mere rigid og minder mere om traditionelle indekseringssystemer. Et eksempel på en side med kategorier er MySpaces blog, mens et eksempel på en side med frie, ukontrollerede emneord er blogsiden Live Journal. 7 Hvad kan de bruges til? Jeg har i det ovenstående trukket nogle af de sociale medier ud og beskrevet hvad de kan og også givet nogle eksempler på hvor de bliver brugt. Ikke alle eksemplerne er fra biblioteksverdenen, da det ikke er alle medierne, som der kan findes tydeligt på de forskellige hjemmesider. Blogs er i brug visse steder, ligesom der findes forskellige kommunikationsmedier. Tagging eller folksonomier er derimod ikke blevet udbredt til bibliotekssektoren, dog kunne det godt tyde på, at folksonomier vil komme til at 6 Delicious bliver i andre artikler skrevet del.icio.us, men siden skriver selv sit navn sammenhængende uden punktummer. Det er muligt, siden tidligere har haft punktummerne, men de er der ikke i dag. 7 og 15\n16 supplere de kontrollerede emneord inden for de næste år. (Der kan f.eks. findes en lille tag cloud på Århus Bibliotekernes hjemmeside, hvis man går ind under netmedier, men det er ikke klart, hvordan den bliver genereret, når man kigger på siden). Wikis er der ikke set nogen eksempler på hovedet, men det hænger nok i høj grad sammen med, at de ligger langt fra den traditionelle måde at opfatte bibliotekets virke. Det er heller ikke sikkert wikis skal have en plads i bibliotekerne; en wiki til hvert bibliotek vil nok være i overkanten, især da wikis fungerer bedst med et stort antal bidragsydere til at generere indholdet. Men man kunne godt forestille sig en fælles wiki, som dækker hele landet. Hvad den skulle indeholde ved jeg ikke, men det er heller ikke det, det her handler om. Det handler om, at overveje hvilke teknologier og medier, der findes og hvilke der så vil kunne bruges. Wikien har sine muligheder, og den vil måske kunne bruges som et redskab til bibliotekarerne selv til at støtte dem i deres arbejde, eller det vil vise sig, at den kræver for meget arbejde i forhold til det den vil blive brugt, eller at den ikke passer til de behov bibliotekarerne har. Blogs har som sagt allerede en plads i visse dele af bibliotekssektoren, som litteratursiden.dk. Blogs kan på mange måder fungere som en traditionel artikel, hvor man har tilføjet muligheden for kommentarer. Men man kan også bruge blogs til at skabe et netværk, da man tilføje venner, lave links, have faste profiler og have mange forskellige bloggere lave bidrag sideløbende og til forskellige sektioner. Blogs giver i modsætning til den traditionelle artikelform, mulighed for at skabe et netværk og få feedback på det skrevne. Det er ikke i alle sammenhænge en blogs muligheder vil være det foretrukne, da det ikke er sikkert nyheder på en side har brug for kommentarer, mens bøger, spil, musik o.a. kan blive anmeldt gennem det den enkelte bruger skriver. Samtidig skal man også tage højde for hvorvidt man vil bruge den feedback, der kommer, eller om man anser den for brugbar for brugerne. Hvis ikke der er nogen mening i at give mulighed for feedback på en bestemt ting, er det ikke sikkert man som bibliotek skal lægge kræfter i at udvikle muligheden på det område, da blogs kan være et større arbejde at vedligeholde. Der hvor der måske kan blive en stor udvikling, er i forbindelse med folksonomierne og kommunikationsmedierne. Disse to områder bruges allerede i forskellige forbindelser, og man kan forestille sig, at en folksonomi kan komme til at fungere som en anden emneindgang til katalogen, eller til at søge i artikler på hjemmesiden, boganmeldelser, 16\n17 blogs, arrangementer o. lign.. Ligesom Delicious muliggør søgning i egne og andres bogmærker, kan denne teknologi overføres til at skabe en mere levende samling af information i biblioteket. Igen skal man overveje, hvor folksonomier eller tag clouds vil være relevante og brugbare, og hvor de ikke vil være det. Kommunikationsmedier bruges allerede i høj grad. Mails, kontaktformularer og chat findes mange steder, med mails og kontaktformularer, som de mest brugte (Hummelshøj, 2006). Men der er også mange andre kommunikationsmedier et bibliotek kan tage i brug. Jeg har nævnt medier, som MSN, Skype og SMS og sider som Facebook og MySpace. Disse kan alle bruges til forskellige former for kommunikation, og der ligger en opgave for bibliotekerne, at se på hvilke sociale medier de ønsker at bruge i fremtiden. MSN og Skype kan f.eks. bruges til referenceinterviews og søgehjælp, SMS til korte informationer(ankommet materiale, advarsel om snarligt udløb på et lån, kommende arrangementer etc.) og Facebook og MySpace til løbende kontakt og opdateringer der, hvor brugerne er. De sociale medier kan være en måde for bibliotekerne, at synliggøre sig selv, og blive en aktiv del af brugernes netværk. Udfordringerne ligger i, at finde ud af hvilke medier, der er bedst egnet til dette, hvilke der passer til det enkelte biblioteks ressourcer og profil, og hvilke medier der vil egne sig bedre til samarbejde på landsplan. Muligheder er der nok af; det er ligesom med information i dag; der er så meget af det, at det gælder om, at finde det bedste og mest brugbare i lige den situation man er i. Der er også andre medier end de nævnte, som kan overvejes og tages i brug, men ofte handler det om, at finde et startpunkt, når man skal finde ud af hvilke medier, der er egnede inden for bibliotekssektoren, og hvad man i givet fald kan og vil bruge de forskellige medier til. Som nævnt, så er det ikke alle af de ovenstående eksempler på sociale medier, som vil være lige brugbare for de forskellige folkebiblioteker; nogle vil måske egne sig bedre til forskningsbiblioteker, nogle til samarbejde mange biblioteker i mellem og nogle vil slet ikke være egnede inden for bibliotekssektoren. Men før man kan finde ud af hvilke, der er egnede og hvilke der ikke er, så må man undersøge de enkelte mediers muligheder til bunds. Jeg har skrabet overfladen hvad angår medier og kommet med nogle eksempler på muligheder for de enkelte, men det vil kræve en mere dybdegående undersøgelse, at finde ud af hvad der skal bruges og hvad der ikke skal bruges i bibliotekerne i fremtiden. Det skal siges, at nogle biblioteker allerede er godt i 17\n18 gang med at afprøve mulighederne i de forskellige sociale medier og teknologier, og erfaringerne fra disse biblioteker kan komme til at ligge grundlaget for, hvordan de vil blive implementeret eller ikke vil blive det på andre biblioteker. Biblioteker og bibliotekarers nye rolle Det drejer sig ikke blot om, hvorvidt bibliotekarer skal være formyndere eller formidlere, men også om hvad bibliotekarer har som deres områder. Der har været en lang tradition for, at bibliotekarer ikke skulle bekymre sig om en bogs indhold, men blot om dens emne (Tredinnick, 2006). Man kan selvfølgelig diskutere om disse to ting ikke hænger sammen, men der er nu alligevel en forskel. Forskellen ligger i, at ved kun at se på emner, så ignorer man samtidig den enkelte teksts tilgang til et emne, dens sproglige formulering, dens rigtighed og kvalitet, en ting som ellers også er vigtig, i hvert fald set med en dansk optik, hvor kvalitet, aktualitet og alsidighed er nævnt, som centrale elementer i biblioteksvirksomhed (se biblioteksloven eller Emerek, Hvenegaard Rasmussen & Skot-Hansen, 2006). Der er også en konflikt mellem at se på information, som værende en ting og en idé (Tredinnick, 2006). Alt dette gør, at området, som bibliotekarer bevæger sig i, har sine egne modsætningsforhold og spændinger. Dertil kommer så de nye udfordringer og muligheder den digitale teknologi giver. Der er i flere tekster en skepsis overfor fremtidens biblioteker og professionelle informationssøgere (dvs. bibliotekarer), da den nye generation af informationsspecialister ikke menes, at have de værdier, som hører sig til bibliotekstraditionen. Bibliografisk kontrol anses for at være en ting, der hører fortiden til, nu hvor de nye medier er slået igennem, og information i høj grad er noget, der kan ændres og bliver ændret og formet alt efter kontekst og individuel brug.(tredinnick, 2009). Andre tekster har dog et noget lysere syn på fremtiden. Jeg kan ikke genkende al skepticismen, da jeg selv tilhører den omtalte nye generation af informationssøgere, og vi også lægger vægt på ting, som kvalitet og sandhed. Samtidig er der ting jeg kan nikke genkendende til; vi er en del af en generation, som bruger de nye medier til at finde vores informationer, og også får informationer fra 18\n19 samarbejdsmedier, hvor der i princippet ikke eksisterer bibliografisk kontrol. Det er her vi som informationsspecialister, skal bruge vores viden til at sortere skidt fra kanel og finde de ressourcer, som er troværdige. Det handler i høj grad stadig om, at relevansbedømme de fundne ressourcer; nu skal det blot gøres mere på baggrund af en sides, en blogs, en gruppes historie som troværdig eller ikke troværdig, og ud fra en løbende vurdering af hver enkelt fundet ressource. Og samtidig er der stadig en tiltro til gammeldags peer-review og redaktørbaseret kontrol af informationer, da der er et ønske om, at finde de rigtige informationer, at finde kvalitetsinformationer. Det virker som om den nye generation af informationsspecialister til tider bliver undervurderet af den nuværende. En del af dette ligger nok i frygten for hvad der vil ske med bibliotekerne i fremtiden, når dele af traditionen enten udviskes eller ændres til at passe ind i en ny kontekst. Samtidig erkender folk som Tredinnick og Nielsen, at der er brug for at tænke nye tanker, og at informationsspecialisterne er nødt til at gå fra at være passive nøglebærere af information, til aktive medskabere af information (Tredinnick, 2009). Tredinnick skriver: The added value that librarianship can bring to the collection may come from an explicit critical engagement with sources, not at the level of the artefact, but at the level of the text. Librarians perhaps can become specialist generalists, engaged with the debates that inform the scholarly research process, and able to remediate information through real subject expertise. (Min kursivering). Her ses starten på et paradigmeskifte, hvor det ikke længere handler om at være en neutral formidler, der stiller information til rådighed, men hvor kritisk tilgang til indholdet af en tekst eller et andet medie bliver centralt for bibliotekarrollen. Dette ses også i KVINFO projektet, hvor der er tale om mere end et traditionelt bibliotek, og måske er netop de nye generationer af informationsspecialister og bibliotekarer velrustede til at tage udfordringen op. Tredinnick taler i forhold til forskningsbiblioteker, men mange af de ting han taler om, kan overføres til folkebibliotekerne, hvis man ser på grundtankerne i det han skriver. Folkebibliotekarer skal allerede i høj grad være specialist generalists, så springet til at være en aktiv specialist generalist er måske ikke så stort, som man kunne tænke. Men det er ikke kun Tredinnick og KVINFO, som ser en forandring af bibliotekernes og bibliotekarernes roller. I en rapport fra kulturministeriet om forventninger til 19\n20 fremtidens folkebibliotek 8 forventes der også et ændret fokus og udvidelse af nogle af de services, der allerede gives. Der forventes større tværfaglighed for bibliotekarer og en brug af netværk til at finde, formidle og også skabe viden. Selektion, filtrering og sammenfatning bliver vigtigere end aldrig før, så brugerne ikke selv skal prøve at finde rundt i de store mængder information, men derimod kan få en nedkogt liste at arbejde ud fra. Dette er i høj grad blevet implementeret i dag, om end der er uenighed om, hvordan det skal gøres og hvilke teknologier, der skal tages i brug fra bibliotek til bibliotek. Spørgsmålet ligger i hvilke mål, der nu skal sættes, og om man skal og kan lave en række fælles mål for alle biblioteker. Rapporten fokuserer på de traditionelle elektroniske medier og teknologier, hvilket ikke giver anledning til undren, da den er af lidt ældre dato og derfor er fra før web 2.0 medierne fik sit gennembrud. Mange af de rapporter, der findes, er nogle år gamle, og derfor er det måske logisk, at der ikke ses noget specielt fokus på sociale medier, men mere et fokus på digitale medier under et, og mest på envejskommunikation. Der findes flere forslag til at bruge ældre digitale medier, og det må formodes, at fremtidige rapporter også vil kigge på web 2.0 teknologier, som et led i biblioteksudviklingen. Der findes allerede et fokus på forskellige sociale medier i bibliotekssektoren, og det er min overbevisning, at dette fokus vil blive mere udbredt, som de sociale medier vinder indpas i resten af samfundet, som det var tilfældet med de andre digitale teknologier. Marianne Hummelshøj (2006) skriver bl.a. om mangelen på synliggørelse af bibliotekarernes kompetencer i det virtuelle miljø; hjemmesiderne har gode muligheder for søgning og udlån, men det halter på kommunikation og referenceområdet. Det digitale bibliotek vil få mere fokus på brugerdeltagelse, på brugerne som en ressource og på bibliotekarerne som informationsspecialister, der kan og skal hjælpe med at lede brugerne hen til de ønskede informationer. Der har tidligere været et stort fokus på teknologien, men der er igen kommet et større fokus på service og på mennesker, som kapital. Med den konkurrence der er med andre søgemaskiner og tjenester er det naturligt, at sætte bibliotekarens kompetencer i centrum, da det er en af de ting, som bibliotekerne i fremtiden kan slå på, når de skal begrunde hvorfor biblioteker er vigtige og hvad der gør biblioteker særlige; nemlig menneskerne bag maskinerne og de kompetencer de har


Hvor bliver ørreden af i Gudenåen og Lilleåen? – Pingvinnyt.dk\nGennem de sidste 10 år er der sket en drastisk nedgang i den naturlige ørredbestand i Gudenåen og dens tilløb. Favrskov Kommune er nu med til at undersøge hvorfor.\nØrreden er en vigtig miljøindikator, og en god bestand viser, at vandmiljøet i vandløbene har det godt. Derfor er det bekymrende, at der de seneste år er sket en stor nedgang i antallet af ørreder i Gudenåsystemet.\nPå denne baggrund har Favrskov Kommune været med til at iværksætte det tværkommunale projekt ”Havørreden tilbage til Gudenåen”, og som et led i projektet har forskere fra DTU Aqua nu mærket 150 små ørreder med akustiske sendere, så man kan følge dem på deres rejse mod havet og forhåbentlig blive lidt klogere på, hvor de løber ind i problemer.\nDet er en farlig rejse, som de unge ørreder begiver sig ud på, når de skal vandre fra vandløbene og ud til havet, hvor de skal vokse sig til store havørreder. Derfor er en af de mulige forklaringer til ørredens tilbagegang, at mange flere ørreder end tidligere ikke klarer denne rejse. Det kan skyldes, at der er kommet flere rovdyr, som samtidig har lettere ved at jage, da vandet i Gudenåen er blevet mere klart, at der er etableret flere våde enge, eller måske en kombination af flere af disse faktorer.\nHvad der er skyld i nedgangen, håber Anders G. Christensen (V), formand for Teknik- og Miljøudvalget i Favrskov Kommune, at undersøgelsen kan hjælpe med at belyse:\n– Jeg ser frem til, at vi med undersøgelsen bliver klogere på, hvor ørrederne i Gudenåen bliver af. Favrskov Kommune har lavet mange vandløbsrestaureringer de seneste år, og dette store arbejde skulle gerne komme fiskene, naturen og borgerne til gode. Derfor er vi meget optagede af at finde årsagerne til ørredens tilbagegang, siger Anders G. Christensen.\nResultaterne af undersøgelsen indsamles i løbet af juni, hvorefter data skal bearbejdes. Ifølge Kim Aarestrup fra DTU Aqua forventer man, at afslutte undersøgelsen inden udgangen af 2020.\nLæs mere om projektet og undersøgelsen på sportsfiskeren.dk\nDato:03. juni 2020\nBørn og unge, Hadsten, Hammel, Handel og erhverv, Hinnerup, Kultur og musik, Politik, Thorsø, Ulstrup


Derfor er det måske også på sin plads, at den eksklusive kommune nu kan bryste sig af at huse den absolut dyreste villahandel, der hidtil er indgået i år.\nVillaen, som spreder sig over hele 523 kvadratmeter, fungerede som botilbud frem til efteråret 2020, hvor Frederiksberg Kommunes aktiviteter i ejendommen stoppede - og i foråret udbød kommunen så den over 150 år gamle herskabsvilla til salg.\nInteresserede købere kunne byde på huset i et såkaldt offentligt udbud, der blev håndteret af liebhavermægleren Lilienhoff, med en vejledende mindstepris på 49 millioner kroner.\nMen det beløb skulle vise sig langt fra at være nok: Det højeste bud og dermed købsprisen, de nye ejere er endt med at betale for at overtage huset, lyder nemlig på hele 61,15 millioner kroner.\nÅrets dyreste handel\nEn villahandel på over 60 millioner kroner er bestemt ikke hverdagskost på det danske boligmarked, og den svimlende salgspris sikrer da også huset på Lindevej på Frederiksberg en solid førsteplads som årets dyreste hushandel.\nIfølge Boliga.dks salgsdata er der ikke tale om et lille forspring ned til andenpladsen: I sommer indbragte en handel på Skodsborg Strandvej i Nordsjælland nemlig 56 millioner kroner, da en 374 kvadratmeter stor villa beliggende ud til Øresund blev solgt udenom det offentlige marked.\nSalgsprisen på huset på Lindevej midt på Frederiksberg er dog ikke i nærheden af den villahandel, som lige nu holder rekorden som den største hushandel, der nogensinde er foretaget på det danske boligmarked:\nDen blev nemlig cementeret sidste år, da en palævilla ved vandet på Egtoftevej i den nordsjællandske kystby Vedbæk blev solgt for svimlende 150 millioner kroner.\nSe årets dyreste solgte villa her\nEfterladt indbo: Kan jeg smide min lejers ting ud?


Flopcentre - K10 - Flexjob & Førtidspension\n01-04-2008, 17:23 #1\nHjort Frederiksen har da haft succes.\nHan har lavet verdens bedste FLOPCENTRE. Verdens bedste flop.\nInformation, sektion 1, side 18 (1386 ord)\nPilotjobcentrene gik i luften i januar 2007. Naturligvis vil ny organisering skabe problemer, men her råber det til himlen om uigennemtænkt lovgivning, forvaltning og for få ressourcer.Mange medarbejdere har tilsyneladende fundet anden beskæftigelse eller er langtidssyge...\n1. april 2008Af: Peter Gorm Larsen\n02-04-2008, 10:49 #2\nKronik I sin helhed er nu tilgængelig...virkelig god rapport fra en der har været vikar...\nAf: Peter Gorm Larsen\nSom sagsbehandler bruger man meget tid på at følge op på borgerens andre sagsbehandlere. Man kontrollerer, at de har overholdt tidsfristen. Helt galt bliver det, når pilotjobcentret har udliciteret medborgere til en anden aktør (privat firma). Firmaet hjælper i øvrigt kommunen med at evaluere jobcentret!\nDe langvarigt ledige har fået en 'ny chance' hos den anden aktør. Borgere må opleve, at de skal starte forfra. Ikke nok med at anden aktør ikke har stor erfaring med området, men som sagsbehandler skal man også følge op på anden aktør. Ny chance er givet til borgere, som f.eks. bor på krisecenter, har store familiemæssige problemer, er kronisk syge, misbrugere osv. De er så 'heldige', at de i adskillige timer hver dag må opholde sig i et rum hos anden aktør. Hvis de nægter, trækkes de i kontanthjælpen.\nRegeringens fritvalgsordninger gælder ikke her. Jeg får associationer til kz-lejrene, som sendte arbejdskraft ud til private firmaer i nærheden. Arbeit Mach Frei synes at være kernen i beskæftigelsespolitikken. Her sidder de uheldige stakler så. Nogle stirrer tomt ud i luften, andre læser aviser og surfer lidt rundt på nettet. Kaffen er gratis. Er det progressiv neoliberal sagsbehandling?\nMan kan skrive kommentarer.\n02-04-2008, 11:05 #3\nHurra for skribenten, som har givet en REALISTISK og GRUNDIG beskrivelse af virkeligheden.\nHvis der bare var flere af den slags i aviserne, så overskrifterne nok anderledes ud.\nJournalisterne tænker ikke over, at DE selv kunne risikere at blive trukket igennem FLOPCENTRENE.\n02-04-2008, 14:18 #4\nFandt lige denne kronik som også er værd at læse...\nKronik: Svage ledige bliver ikke nødvendigvis syge\nAf Mikael Eggert Jørgensen, direktør CABI - Center for Aktiv BeskæftigelsesIndsats\nOffentliggjort 13.03.08 JP\nMens flere og flere svage ledige kommer i arbejde, er arbejdsstyrkens samlede sygefravær samtidig på vej opad. Men der er ingen dokumenteret sammenhæng mellem de svage lediges ankomst til arbejdsmarkedet og det øgede sygefravær, skriver dagens kronikør.\nDet er et faktum, at det sociale engagement er i vækst på landets virksomheder. Det kom blandt andet til udtryk i en undersøgelse, som De Regionale Netværk af socialt ansvarlige virksomheder og CABI gennemførte i november 2007 blandt netværkenes ca. 1260 medlemsvirksomheder. I undersøgelsen fortalte godt halvdelen af virksomhederne, at de får brugbar arbejdskraft, når de rekrutterer svage ledige. SFI - Det Nationale Forskningscenter for Velfærds årbog fra sidste år over Virksomhedernes Sociale Engagement viser tilsvarende en positiv udvikling i synet på ansatte på særlige vilkår.\nOgså statistikken taler sit tydelige sprog: Tal fra det kommunale sagsbehandlings- og økonomisystem AMFORA viser fx, at antallet er kontanthjælpsmodtagere fra januar 2007 til januar i år er faldet fra 102.384 til 90.968 - et fald på godt 11 pct. Faldet blandt de svage eller ikke-arbejdsmarkedsparate ledige er isoleret set på knap 6 pct. På hjemmesiden www.nychance.dk kan man desuden læse, at 35.000 svage ledige fra den såkaldte social- og marginalgruppe er kommet i arbejde siden 2005.\nSamtidig med, at landets arbejdspladser har åbnet dørene og skabt rum for samfundets svage ledige, er sygefraværet imidlertid steget. Antallet af sygemeldte svarer i dag til ca. 150.000 årsværk og overstiger dermed antallet af ledige. Det er i sig selv en grund til at reagere på sygefraværet: Ved at nedbringe sygefraværet kan man simpelthen mobilisere den arbejdskraft, som landets virksomheder eftersøger med lys og lygte.\nTal fra www.jobindsats.dk viser, at det især er sygefraværet over 40 uger, som er i vækst, og det er et meget alvorligt problem. Vejen tilbage til arbejdsmarkedet bliver nemlig længere og længere i takt med, at tiden går: Erfaringen viser, at 25 pct. udstødes fra det ordinære arbejdsmarked efter 13 ugers sygefravær. Og at tallet øges til hele 80 procent efter 52 ugers fravær. Sygefraværet koster årligt samfundet ca. 33 milliarder. Heraf er den offentlige udgift ca. 10 milliarder, mens virksomhederne har den største udgift.\nDer kan være flere grunde til, at sygefraværet stiger: En oplagt forklaringer, at når ledigheden falder, så vil antallet af sygemeldte også stige, såfremt alle andre parametre er konstante. Jo flere mennesker, der er i arbejde, jo flere sygemeldinger vil der komme. En anden forklaring går på, at presset på arbejdsmarkedet er øget - antallet af hænder og ledelsesmæssige kompetencer er ikke fulgt med antallet af opgaver, og det medfører flere sygemeldinger.\nEndelig er der en hypotese om, at svage ledige på grund af deres psykiske, sociale og fysiske begrænsninger lettere bliver syge medarbejdere. At det i sig selv øger sygefraværet, når arbejdsstyrken øges med svagere grupper. Hypotesen er gjort aktuel af debatten, der er fulgt i kølvandet på regeringens forslag om at hæve det antal sygedage, som virksomhederne skal betale, fra 15 til 21 dage. ”Beskatning af det sociale engagement” er forslaget blevet kaldt.\nEn helt frisk analyse af sygefraværet i Østdanmark fra november 2007 foretaget af konsulentfirmaet Mploy kan tilsyneladende hverken be- eller afkræfte hypotesen.\nAnalysen viser, at personer, der har været i beskæftigelse i under et år, og som før beskæftigelsen var dagpengemodtagere eller kontanthjælpsmodtagere i mindst 26 uger, har et kun ganske lidt større sygefravær end andre beskæftigede. Helt præcist er den gennemsnitlige sygedagpengeperiode for denne gruppe på 8,7 uger, mens den for andre grupper er på i gennemsnit 8,2 uger.\nMploys undersøgelse viser til gengæld, at sygefravær knytter sig til brancher: Arbejdsmiljøet påvirkes forskelligt i forskellige brancher, og belastningerne afhænger derfor af, hvor man arbejder. I det lys er det interessant, at i en stor del af de brancher, som er kendetegnet ved et højt sygefravær, er de fleste medarbejdere ufaglærte eller korterevarende uddannet. Det drejer sig f. eks. om rengørings- og fødevarebranchen. Det må antages, at en del af de medarbejdere, som er kommet til i disse brancher i de seneste år, er tidligere svage ledige.\nMens Mploys undersøgelse kan give det indtryk, at der er en sammenhæng mellem de svage lediges indtog på arbejdsmarkedet og det stigende sygefravær, rummer undersøgelsen på den anden side ingen egentlig dokumentation for det - ligesom ingen andre undersøgelser i øvrigt. Og omvendt er der flere eksempler, der viser, at sammenhængen i hvert fald ikke altid ses i praksis. Et af dem er et beskæftigelsesprojekt fra slagteriet Danish Crown i Grindsted. Gennem knap fem år frem til 2005 formåede beskæftigelsesprojektet at føre 354 af områdets svageste ledige igennem otte ugers forløb på hold á 20. 225 af de 354 - svarende til knap 64 pct. - fik efterfølgende arbejde på slagteriet, og i alt 72 pct. forlod offentlig forsørgelse. Det er en markant succes for en gruppe ledige, der ellers ofte aldrig kommer i arbejde.\nSlagteriets nye medarbejdere beviste imidlertid ikke kun, at ingen ledige er for svage til at få en ny chance. Det viste sig desuden, at de passede deres job langt mere stabilt end deres kolleger: Gennem alle projektets fem år lå sygefraværet for gruppen under 2 pct., mens det for slagteriarbejdere i almindelighed er 6-7 pct.\nIfølge projektets leder, den dengang kommunalt ansatte socialrådgiver Susanne Klausen, skal der kort fortalt tre ting til, hvis man skal nedbringe sygefraværet for nyansatte svage ledige:\nMan skal forberede dem grundigt til at komme i arbejde. Man skal følge hurtigt og kontant op, hvis de sygemelder sig. Og så skal man appellere til deres glæde over endelig at have fået et arbejde og deres frygt for at miste det. Erfaringen viser, at mange af dem af sig selv udvikler en stor loyalitet over for arbejdspladsen, der gav dem en chance.\nNu er de svage ledige, som fik smag for arbejdsmarkedet på beskæftigelsesprojekt i Grindsted ikke de samme, som Mploy har undersøgt. Undersøgelsen og eksemplet kan ikke uden videre gøres til to sider af samme sag. Men på det afgørende punkt har de noget at sige hinanden: Eksemplet fra Danish Crown viser, at den sammenhæng mellem det øgede sygefravær og det store antal af tidligere svage ledige, som Mploys undersøgelse åbner for, ikke er en naturlov.\nMed andre ord: Det er ikke usandsynligt, at svage ledige bliver medarbejdere med flere sygemeldinger end kollegerne. Med mindre man gør noget for at undgå det. For, som Danish Crown-projektets leder Susanne Klausen siger: Det tager tid at rette op på ødelagte liv, og sender man uden videre udsatte ledige i arbejde, vil mange af dem hurtigt gå sygemeldte hjem igen. Men gør virksomheden i samarbejde med jobcentret forarbejdet ordentligt, behøver sygefraværet imidlertid ikke blive et problem.\nRekruttering af svage ledige kan dermed ikke reduceres til et spørgsmål om antallet af sygemeldinger.\nSkal man rekruttere udsatte ledige, må man begynde et andet sted - med at sætte socialt ansvar på dagsordenen, skabe en rummelig kultur på arbejdspladsen, udøve god ledelse og gå i dialog med den ledige, jobcentret og eventuelt eksperter, f. eks. socialt ansvarlige virksomhedsnetværk.\nGriber man det sådan an, er der ingen grund til at tro, at rekrutteringen af svage ledige vil give sig negativt udslag på virksomhedens sygefraværsstatistik.\n02-04-2008, 15:03 #5\nOprindeligt indsendt af Stella\nI Randers Kommune er det helt grotesk stadigvæk, man kunne høre i TV2 østjylland at systemet i Randers skal sættes op som forbillede for andre kommuner så de kunne lære hvordan man gør.\nVælg derefter TV2/Østjylland.\nFind så programmet fra fredag den 28/3\nIndlægget ligger fjerdenederst i menuen til højre.\nMan viser så en rask klient det er lykkedes for og som er glad, det er simpelthen det værste journalistiske makværk som bare sætter det på uden at gå i dybden overhovedet og afdække de problemer som findes.\nSystemet i Randers jagter syge borgere rundt i en uendelighed uden hensyntagen til noget overhovedet, selv klienter i behandling for alvorlige sygdomme bliver jagtet rundt i systemet, der er simpelthen lavet regler som intet hensyn tager overhovedet, og hvis klienten ikke hopper og danser (eller kan pga. sygdom) som kommunen siger de skal så fjerner man forsørgelsgrundlaget omgående.\nFlotte tal dækker over virkelighedens umenneskelige system, DE SKULLE SKAMME SIG I RANDERS KOMMUNE i stedet for\nMan er ligeglade med hvad læger siger eller skriver for kommunen ved bedst, og tallene er flotte, og ingen journalister gider grave lidt i virkelighedens verden.\nJa, det kan man vist læse på denne side, at Randers kommune skulle skamme sig:\n02-04-2008, 15:34 #7\nNå, nu kom jeg til at sende dette til DR:\nJa, det er jo fint ud, det indslag her:\nDet omhandler straksaktivering af de ledige og alt er åbenbart fryd og gammen i Randers kommune.....medmindre man ved at de gang på gang overtræder loven:\nBlot lidt af deres jagt på arbejdsledige, og lidt om, hvordan de forsøger at omgå loven.\nHvis nu en journalist gad grave lidt i virkelighedens verden, så kunne det måske tænkes at der dukkede et andet billede op.\n02-04-2008, 18:08 #8\nFint Maj-Britt at sende det, måske en eller anden frisk journalist kunne få interesse i at grave i det, man kan jo altid håbe\n06-10-2008, 10:19 #9\nSe mere om pilotjobcentre her.\nOm ansvaret og om hvilke kommuner, der har pilotjobcentre.\n06-10-2008, 11:48 #10\nJa selvfølgelig er Næstved en af de kommuner...\nMen så kan det måske være at Borgmesteren får fingeren ud efter det brev jeg lige har skrevet til ham omkring min sag der bare har ligget og syltet i 3 år i hans kommune nu, og 17 i min tidligere.\nDet, plus at jeg har fundet ud af, at selveste Claus Hjort Frederiksen har responderet på mine debat oplæg på www.mitansvar.dk og kontaktet Næstved kommune med info om at han vil se på mine henvendelser.\nEr godt nok spændt på hvad der kommer ud af det... specielt når Næstved er PolitJobcenter.\nFlopcentre - igen!!! zuza Fremtiden for fleksjob og førtidspension 3 18-05-2008 15:27


Udflåd fra penis. Udflåd fra penis\nUdflåd fra penis — Netdoktor Mulige årsager udledning fra penis Hos mænd, udflåd fra urinrøret en række årsager, men normalt synderen er en seksuelt overført sygdom. Symptomerne udflåd overses indtil et stykke tid efter man er inficeret. I nogle tilfælde er der smerter i pungen eller smerter penis afføring. Blærer eller udflåd på kønsdelene, penis fra inderlår, smerte ved vandladning eller udflåd fra skeden. Mere om samme emne Søg penge til hunde- og katteforskning Hvert år giver Fra og Svenske Kennelklub´s Forskningsfondpenge til videnskabelig forskning om selskabsdyr. Mere om Infektioner Bakteriel- viral- parasitisk- og svampeinfektion. Ubeskyttet vaginalt, oralt eller analt samleje samt deling af sexlegetøj. sep Udflåd fra urinrøret er synlig eller mikroskopisk udflåd. Der er ofte samtidig med svie ved vandladningen. I % af tilfældene findes ingen. De symptomer du beskriver med hyppig "udflåd" fra penis, lyder mere i retning af kønssygdommen Gonore, også kaldes "drypperen". Det er en af de hyppige.\nUDFLÅD FRA PENIS - smoothie opskriftsbog. FOKUS: Mandesygdomme\nUdflåd fra penis, brugt bil pris Quick Links\nKan man blive gravid under menstruation? Ja, teknisk set — men det er usandsynligt! For at forklare hvorfor, er det nødvendigt at forstå hvad der skal til, for at det er muligt at blive gravid. For alternative betydninger, se Skede. (Se også artikler, som begynder med Skede). Diagnose Diagnostiske kriterier. Diagnosen stilles ved fund af rød og irriteret slimhinde med belægninger og/eller udflåd; Differentialdiagnoser2. Genital herpes eller kondylomer. badekar udsalg Her kan du læse svar på de spørgsmål, specialsygeplejerske Gerd Johnsen har fået om afføring og udflåd. Hvis du selv vil stille et spørgsmål omkring afføringsproblemer, så penis du se vores betingelser udflåd indsendelsesformular her på Maveguiden. Fra vil høre dig, om du kan hjælpe mig penis 2 fra på min arbejdsplads.\nTypiske symptomer hos mænd*, Smerte ved vandladning, udflåd fra penis eller smerter i testiklerne. Smerte eller brændende fornemmelse ved vandladning. Og ofte når vi har sex, eller har haft sex, så har han fået noget hvidt snask - gætter på udflåd - på sin penis. Og vi er helt enige om at det altså må komme fra mig. dec Hejsa, Jeg har hver dag og mest om morgen udflåd fra urinrøret - penis. Nu ca i 3 måneder. Hvis det gør ondt, når du tisser eller har du udløsning, hvis udflåddet er gulligt, slimet eller lugter eller der blod, skal du kontakte lægen. Typiske symptomer hos mænd*, Smerte ved vandladning, udflåd fra penis eller smerter i testiklerne. Smerte eller brændende fornemmelse ved vandladning. Og ofte når vi har sex, eller har haft sex, så har han fået noget hvidt snask - gætter på udflåd - på sin penis. Og vi er helt enige om at det altså må komme fra mig.\nUDFLÅD FRA PENIS - privathospital mølholm århus. FOKUS: Mandesygdomme\nDet er som regel hvidligt og lugtfrit eller lugter svagt syrligt, og er en blanding af væske fra kirtler i livmorhalsen og væske fra skedens slimhinde. Det fra helt normalt, at der er udflåd hpv symptomer skeden. Normalt lugter udflåd ikke ubehageligt, og normalt udflåd penis almindeligvis ikke kløe. Skeden holdes fugtig udflåd grund af dannelse af slim, og det er dette slim, som viser sig som udflåd. Det er meget forskelligt fra pige til pige, hvor meget udflåd fra kommer. Mængden af udflåd skifter også hos den samme pige, alt efter hvor penis er i udflåd cyklus.\nFlåd hos hanhunden – et tegn på forhudsbetændelse udflåd fra penis Begrebet islam anvendes i daglig tale om religionen islam (og dens tilhængere muslimerne), enten i lighed med eller forskellighed fra . Hæmospermi er normalt en benign og selvbegrænsende tilstand, særligt blandt mænd under 40 år uden risikofaktorer og blandt mænd uden symptomer.\ndec Hejsa, Jeg har hver dag og mest om morgen udflåd fra urinrøret - penis. Nu ca i 3 måneder. nov Hvad er udflåd fra penis? Tegn og symptomer udledning fra penis; Mulige årsager udledning fra penis; Diagnose udledning fra penis. 3. maj hævelse og rødme af testiklerne evt. også med udflåd fra penis. Betændelsen skal behandles med antibiotika. Læs om bitestikelbetændelse.\nUdledning fra penis: Årsager, symptomer og behandling skægstubbe\nUdflåd er den væske der kommer ud af en piges skede. Det er et helt naturligt mønster at penis rejser sig flere gange i løbet af natten. Hvis der er bygget nok. hvornår var middelalderen\n7. sep Det viser sig ved et gulligt udflåd fra forhuden. jack russell terrier, og i nogle dage er der kommet noget betændelse ud af hans penis. Skeden er en cylinderformet passage der forbinder livmoderen gennem livmoderhalsen med den ydre del af kroppen. Indgangen til skeden omkranses af de indre skamlæber kønslæber. Det er i skeden manden indfører penis under samleje og at kvindens menstruationsblod udskilles af kroppen, og at babyer bliver bragt til verden under fødsel.\nUdflåd er den væske der kommer ud af en piges skede. Det er et helt naturligt mønster at penis rejser sig flere gange i løbet af natten. Hvis der er bygget nok. 7. sep Det viser sig ved et gulligt udflåd fra forhuden. jack russell terrier, og i nogle dage er der kommet noget betændelse ud af hans penis. De symptomer du beskriver med hyppig "udflåd" fra penis, lyder mere i retning af kønssygdommen Gonore, også kaldes "drypperen". Det er en af de hyppige. Hvorfor får jeg problemer med vandladningen? Vandladningsproblemer skyldes ikke en bestemt sygdom. Flere forskellige tilstande kan være årsag, men den hyppigste er en forstørrelse af blærehalskirtlen (prostata).\nUdflåd fra penis, lesbisk med forsinkelse Quick Links\nFor et par uger siden, har jeg været sammen med en udflåd ubeskyttet. Jeg har fået taget en fra penis, hvilket hun også har fået taget. Og begge var negative. basisbog i vegetationsøkologi Selskab for mænds sundhedhvis formål er at forbedre fra sundhed, har lavet en lang række undersøgelser om mænd og sundhed. De viser blandt andet, udflåd mænd har stort set alle sygdomme hyppigere end kvinder. Det gælder fra fx lungekræfttarmkræfthjertesygdomme blodprop i hjertet penis, hjerterytmeforstyrrelserforhøjet blodtryk og udflåd Type 1 og type 2.\nHvornår har jeg så ægløsning? De fleste har ægløsning et sted fra dag 10 til 17 efter den første dag af din menstruation. Men nogen har en forskudt ægløsning, hvorfor det kan ske lidt tidligere eller lidt senere. Her kan du se, hvad andre har spurgt vores ekspert i afføringsproblemer Gerd Johnsen om. kippka.dumfrygt.com om forstoppelse og afføringsmidler. Her kan du finde tabeller vedr.: ambulante besøg - skadestuebesøg - sengedage for indlagte patienter - udskrivninger for indlagte patienter. Renser skeden...\nUdflåd fra penis? Dit fertile vindue\nFølge: Når man ikke ved hvad man vil » »\nTidligere: « « Spøgelseshuset legoland\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Udflåd fra penis kippka.dumfrygt.com


Chelyabinsk meteorit; Navngivning; Sammensætning og klassifikation; Asteroide; Meteorit; Populærkultur\nDecember 22, 2015 Villy Kjærsgaard c 0 2\nDen Chelyabinsk meteorit er de fragmenterede rester af den store Chelyabinsk meteor af 15. februar 2013, hvilket nåede jorden, efter at meteor passage gennem atmosfæren. Nedstigningen af meteor, synlige som en strålende superbolide i morgen himlen, forårsagede en serie af chokbølger, der knust vinduer, beskadigede cirka 7.200 bygninger og venstre 1.500 sårede. De resulterende fragmenter blev spredt over et stort område.\nDe største fundne fragmenter med en samlet masse på 654 kg blev hævet fra bunden af Chebarkul sø den 16. oktober 2013.\nMeteor og meteorit er opkaldt efter Chelyabinsk Oblast, over hvilken meteor eksploderede. Et første forslag var at navngive meteoritten efter Tjebarkulsøen, hvor en af dets vigtigste fragmenter påvirket og foretaget en 6 meter bred hul i den frosne sø overflade.\nDen meteorit er blevet foreløbigt klassificeret som en almindelig chondrit. Første skøn i dens sammensætning indikerer omkring 10% af rivende jern, samt olivin og sulfider.\nDen påvirker asteroide begyndte at lyse op i den generelle retning af Pegasus konstellation, tæt på den østlige horisont, hvor solen var begyndt at stige. Slaglegemet tilhørte Apollo gruppen af nær-Jorden asteroider.\nAsteroiden havde en omtrentlig størrelse på 18 meter og en masse på omkring 9.100 tons, før den trådte de tættere dele af Jordens atmosfære og begyndte at ablation. I en højde på omkring 23,3 km eksploderede kroppen i en luft burst. Meteorit fragmenter af kroppen landede på jorden.\nForskere indsamlet 53 prøver i nærheden en 6 meter bred hul i isen for Tjebarkulsøen, menes at være resultatet af en enkelt påvirkning meteorit-fragment. Prøverne er af forskellige størrelser, med den største væsen 5 kg, og indledende laboratorieanalyse bekræftet deres rivende oprindelse.\nI juni 2013 russiske videnskabsmænd rapporteret, at yderligere undersøgelse ved magnetisk billeddannelse under placeringen af isen hul i Tjebarkulsøen har identificeret en 60-centimeter-store meteorit begravet i mudderet på bunden af søen. En operation for at inddrive det fra søen begyndte i September 10, 2013, og konkluderede i 16 Okt 2013 med optagelse af klippen med en anslået masse på 654 kg. Det blev undersøgt af forskere og derefter overdraget til de lokale myndigheder. Det blev derefter sat på displayet på Chelyabinsk State Museum of Local Lore, forårsager protester fra tilhængere af den nyligt set-up 'Kirke Chelyabinsk meteorit'.\nI kølvandet på den superbolide luft brast, et stort antal små meteorit fragmenter faldt på områder vest for Chelyabinsk, herunder Deputatskoye, generelt ved sluthastighed, om hastigheden af et stykke grus faldet fra en skyskraber. Lokale beboere og skolebørn placeret og plukket nogle af de meteoritter, mange ligger i snedriver, ved at følge en synlig hul, der var blevet efterladt i den ydre overflade af sneen. Spekulanter har været aktive i den uformelle marked for meteorit fragmenter, der har hurtigt opstået.\nSom af 18. februar 2013 nogle rapporter dukket af folk, der forsøger at sælge falske meteoritter på internettet.\nDen 15. februar under Vinter-OL 2014, Vinderne modtog medaljer med indlejrede fragmenter af meteoritten.\nDen "Church of the Chelyabinsk meteorit" er blevet sat op i den russiske by Chelyabinsk. Grundlæggeren af kirken, Andrey Breyvichko, hævder den store meteorit fragmentet hentet fra søen indeholder en kodet "sæt af moralske og juridiske normer, der vil hjælpe mennesker lever på en ny fase af åndelig udvikling viden." Breyvichko imod operation for at eksponere meteoritten fragment i et museum, hævder, at kun "psykiske præster" af hans kirke er kvalificeret til at afkode og håndtere himmellegeme, som de ønsker at blive placeret i et tempel, der skal bygges i Chelyabinsk til formålet .\nTo amatør videooptagelser af Chelyabinsk fald blev brugt i den fiktive tv-nyheder sekvens i starten af Edge of Tomorrow, en 2014 amerikanske militær science fiction film, som video-illustration af en fremmed invasion.\nForrige artikel 1874 in jernbanetransport\nNæste artikel Sammenligning af SSH klienter


Universal insecticid Aktellik: instruktioner til brug for skadedyr i haven, haven og til beskyttelse af indendørs planter - Bær 2022\nForfatter: Lisyeva Lily 12 december, 2011 Kategori: Insekticider\nActellic er et lægemiddel, der bruges til at beskytte afgrøder i beskyttet og åben jord. Kæmper med et kompleks af skadedyr, der både spiser bladene og suger. De vigtigste skadedyr er: bladlus, mider, weevils, whitefly, scutes, sawflies.\nInstruktioner til brug aktellika\nAktellik ampul (2 ml) fortyndet i 2 liter vand. Hvis antallet af skadedyr er meget højt, så tag vand 2 gange mindre. Sprøjtning skal udføres i roligt vejr, opløsningen skal være frisklavet, bladene skal fugtes jævnt.\nActellic er kompatibel med alle stoffer, med undtagelse af Bordeaux-blanding. Beskyttelsesforanstaltningerne varer fra 3 dage til 2 uger.\nDet er ikke tilrådeligt at blive længe i det rum, hvor planter blev behandlet, da lægemidlet har et højt damptryk. At forberede arbejdsløsningen i fødevaren kan ikke være.\nBørn og dyr bør ikke være til stede ved forarbejdningsvirksomheder Aktellik. Det er forbudt at drikke, spise og ryge, mens du arbejder med stoffet. Det er nødvendigt at bruge beskyttelsesudstyr: åndedrætsværn, beskyttelsesbriller, handsker, overalls.\nVed afslutningen af arbejdet er det nødvendigt at vaske hænder og ansigt med sæbe og skyll munden.\nActellic er et farligt stof (fareklasse - 2). Lægemidlet er farligt for fisk - indledningen af stoffet i reservoirerne kan ikke tillades. Kan ikke bruges under blomstringen, fordi Actellic er farligt for bier.\nEfter førstehjælp skal du straks konsultere en læge!\nOffret skal bringes i frisk luft, når de første tegn på forgiftning forekommer - svaghed, opkastning, kvalme, utilpashed.\nHvis Actellic kommer på huden, skal du fjerne stoffet fra huden med bomuldsuld eller en klud, og forsøger ikke at gnide den; Skyl med rigeligt vand eller en svag sodavand.\nHvis Actellic kommer i øjnene, skal du skylle dem under rindende vand i 15 minutter og holde dem åbne.\nHvis stoffet blev slugt og offeret er bevidst, bør du give ham drikke aktivt kul (5-6 tabletter kul pr. 1 kop varmt vand) og fremkalde opkastning. Advarsel! Fremkald ikke opkastning, hvis offeret er bevidstløs. Sørg for at ringe til lægen og vise ham etiketten af stoffet!\nAntidoter - reaktivatorer, atropinsulfat, cholinesterase. Det anbefales at konsultere giftkontrolcentret.\nOpbevares tørt ved en temperatur på minus 10 til plus 35 grader. Må ikke opbevares sammen med medicin og mad. Børn og dyr bør ikke have adgang til Aktellik. Holdes væk fra ild. Et uegnet præparat eller tomme ampuller skal nedgraves fra vandkilder eller brændes.\nEnhver selvrespekterende sommerboer, for at beskytte kultiverede planter mod alle slags sygdomme, skadedyr, forsøger at opbevare på forhånd med effektive midler til at bekæmpe de negative fænomener, som planterne er tilbøjelige til.\nBlandt disse stoffer er insekticidet af den akaricide virkning Actellic, som hurtigt og effektivt ødelægger skadedyrene, der påvirker grøntsager, frugt og bær, melon og kalebasser, citrus, prydplanter og blomsterafgrøder. I dette tilfælde er Actellic i stand til at ødelægge ikke kun store populationer af parasitter, men også for at forhindre muligheden for en ny bølge af skadedyrsangreb. Derudover kan du ved hjælp af Aktellika kæmpe med husholdnings- og granarinsekter.\nKarakteristisk for Actellic\nDet er vigtigt! Actellic er ikke kun et stærkt aktivt insekticid, men også meget giftigt. Det er nødvendigt at arbejde med det omhyggeligt og overholde alle foranstaltninger af individuel beskyttelse.\nInsekticid tilhører den kemiske gruppe af organiske phosphorforbindelser. Den aktive bestanddel af det actelliske insekticid er pyrimiphos-methyl.\nPå lægens hylder kommer i form af en koncentreret emulsion i 3 og 5 liter dåser; i ampuller med et volumen på 2-5 ml og også i form af et befugteligt pulver.\nActellic i dets virkninger klassificeres som ikke-systemiske insekticider med kontakt- og tarmeffekter. Det unikke ved dette værktøj ligger i, at det har en høj beroligende middel, det vil sige gennemtrængende aktivitet. På grund af dette ødelægger Actellic skadedyr som afgrøder, der akkumuleres på bagsiden af bladene såvel som i vanskelige steder. Agenten kommer ind i kroppen gennem åndedrætsorganerne af insekter såvel som med mad.\nEfter behandlingen beskytter insekticiden afgrøder på marken og på plantagerne i ca. 15-20 dage, have og dekorative afgrøder i 7-15 dage. Barnreserver er beskyttet mod skadedyrsangreb i op til seks måneder eller mere.\nInsekticid Actellic skal anvendes, når skadedyr først opstår på planter eller i den periode, hvor deres tal når den økonomiske tærskel for skadelighed. Ved forarbejdning af afgrøder bør Actellica arbejdsløsning lige så godt dække hele bladets overflade. Der skal sørges for, at stoffet ikke strømmer ind i jorden. Det er bedst at bruge en sprøjte med en lille dråbe eller tågeformende spray. Denne behandlingsmetode sikrer ensartet belægning og befugtning af plantens bladoverflade.\nForbruget af det actelliske insekticid beregnes ud fra antallet af skadedyr samt perioden for planteudvikling. Den anbefalede sats - 2 ml insektmiddel (1 ampul) til 2 liter vand. Med en stor ophobning af skadelige insekter fordobles mængden af vand og insekticid. Værker skal udføres om morgenen eller om aftenen, i køligt, klart og vindløst vejr.\nFor pålidelig beskyttelse af afgrøder anbefales dobbelt sprøjtning med et interval på 5-7 dage. Yderligere behandling (om nødvendigt) skal udføres med insekticider fra en anden kemisk gruppe. Dette forhindrer forekomsten af skadedyrsbestandighed.\nInstruktioner til brug Actellic, anmeldelser af stoffet\nAktellik - et insektmiddel, der hjælper i kampen mod insekter i hverdagen. Det hjælper med at slippe af med sådanne skadedyr som møl, mide, bladlus, sawfly, moth, thrips, false guard, whitefly, scythe, weevil og andre. Fås i 2 ml ampuller.\nBruges til at sikre sikkerheden for frugttræer, prydplanter og potteplanter fra forskellige slags skadedyr. Ofte anvendes dette lægemiddel på steder, hvor korn opbevares, da det sparer fra lammekrukker.\nActellic har fumigatoriske egenskaber; fordampning, væsken kommer ind i luftvejeorganerne af insekter, og giftige dampe dræber skadedyret.\nEvnen til samtidig at slippe af med et stort antal skadedyr.\nRedder fra forskellige typer af insekter, herunder flåter.\nDet kan kombineres med eventuelle pesticider, undtagen alkaliske præparater.\nDet påvirker ikke planternes og deres frugters gavnlige egenskaber.\nKlare klare opgaven. Insekter begynder at dø i løbet af få minutter efter påføring af lægemidlet.\nIkke kun eliminerer skadedyr, men garanterer også forebyggelsen af deres genopståelse.\nVed overholdelse af sikkerhedsforanstaltningerne har den ingen skadelige virkninger for personen.\n2 ml af produktet, dvs. hele ampullen, opløses i 2 liter vand. Hvis antallet af insekter er stort, reduceres vandmængden til 1 liter. Derefter kan du begynde at sprøjte skadedyrsplanter på planter. Denne procedure udføres bedst i tørt og roligt vejr. Lufttemperaturen skal ikke være lavere end +12 ° C og ikke højere end +25 ° C. Prøv at behandle alle de blade, der er underkastet invasionen af insekter. Proceduren kan ikke udføres oftere end en gang hvert halve år.\nMængden af lægemidlet og tidspunktet for dets anvendelse reguleres afhængigt af typen af planter og hvornår høsten er planlagt.\nNår du arbejder med vegetabilske afgrøder, skal du bruge 2 liter af opløsningen, som sprøjtes på 10 kvadratmeter åben grund eller 1 liter under lukket grund over det samme område. Høst kan være 20 dage efter behandling af planter.\nVed forarbejdning af bærbuske (jordbær, vinmarker, stikkelsbær) til 10 kvadratmeter. m sprayet 1,5 liter Actellic opløsning. Værker udføres også 20 dage før frugten er plukket.\nFor en fersken træ har brug for fra 2 til 5 liter insektmiddel. Proceduren skal udføres i 1,5-2 måneder før høst.\nKål og gulerødder bør behandles en måned før den planlagte høst. Brug 1 l opløsning.\nSikkerhedsforanstaltninger, når du bruger stoffet Actellic\nVærktøjet har et højt niveau af fare (ll klasse), så det er nødvendigt at arbejde med forsigtighed med dette stof.\nArbejd i specielt arbejdstøj med brug af individuelle husholdningshandsker, åndedrætsværn, maske og briller.\nBrug ikke retter til madlavning, hvilket vil gøre løsningen.\nLægemidlet beskadiger fisk og bier, så du kan ikke behandle planter med en løsning under deres blomstrende og nært vand.\nOpbevares på et mørkt sted ved -10 - +35 ° C. Utilgængelige steder for børn og dyr.\nEt insekticid, der er udløbet, kan ikke anvendes, det skal være begravet på et sted fjernt fra vandkilden.\nIndendørs planter er bedst, når du udfører proceduren for at tage ud i det fri eller en balkon. Hvis du behandler blomster på kontoret, skal du gøre det før weekenden og efter proceduren, ventilér rummet grundigt.\nEfter brug af opløsningen skal du fjerne beskyttelsestøjet, vaske, vaske hænderne grundigt og skylle munden.\nHvis opløsningen kommer i kontakt med huden, skal den vaskes af med varmt vand og sæbe. Hvis stoffet kommer ind i dine øjne, skal du straks skylle dem med rindende vand. I tilfælde hvor opløsningen kom i munden og derefter ind i kroppen, skal du straks drikke meget væske og tage tabletter af aktivt kul. Sørg for at fremkalde brekninger. Med sådan forgiftning behøver du bare at blive overvåget af en læge, så du skal ringe til en ambulance og gå til hospitalet.\nForbruger anmeldelser af Actellic\nMed henblik på profylakse forsøger jeg at behandle mine indendørs planter en gang om året med Actellic. Jeg bruger proceduren før blomstrende planter. Ingen insekter starter. Allerede fem år med dette værktøj.\nJeg er en nybegynder gartner, for et par år siden købte jeg mig sommerhus. Jeg har flere træer. Fersken bærer ikke frugt, og bladene bliver konstant krøllet ind i et rør. Butikken rådede til at behandle træerne i foråret med Actellic. Jeg troede, at dette værktøj er dyrt, det viste sig slet ikke. Og nu ser jeg ud, bladene er ikke længere foldede, vi venter på høsten.\nTidligere lider mine druer hele tiden af plantlus, og naboerne vidste ikke om en sådan katastrofe. Jeg ser, spiser neighbour en plante med noget. Hun spurgte hende: "Hvilken mirakelhærd?" Siger den schweiziske drug Actellic. Jeg har også behandlet mine buske med en løsning. Sandt nok hjalp det. Bladlus er væk.\nPå græsplænen i gården vokser lavt græs, det er hvor udvidelsen til børnene. Nu taler de ofte om flåter, men de er farlige. Jeg gik til butikken, og jeg blev tilbudt et middel til ticks - Aktellik. Behandlet græsset, og nu tror jeg, at vores børn er sikre.\nLægemidlet Actellic anvendes til behandling af indendørs planter fra skadedyr. Jeg kan godt lide det. Det er kun nødvendigt at sprøjte løsningen på gaden, ellers forbliver alle parene i rummet, og planterne vil dø.\nLægemidlet Actellic har længe etableret sig fra den gode side. Dette fremgår af de mange positive anmeldelser af sommerboere, gartnere og elskere af indendørs planter.\nActellic - instruktioner for brug og fordele ved stoffet\nActellic, hvis brugsanvisning indeholder nøjagtige oplysninger om doseringen, er et populært insektmiddel, der giver dig mulighed for hurtigt at håndtere haveparasitter, men for at stoffet skal virke rigtigt effektivt, skal du vide, hvordan du plante til druer, roser, orkideer, kageplanter at være forbrugsmængden til kunstvanding af grøntsager og andre træk ved brugen af stoffet...\nActellic - brugsanvisning, sammensætning og effektivitet\nLægemidlet Actellic, hvis brugsanvisning indeholder detaljerede oplysninger om dets anvendelse, er et yderst effektivt insekticid med acaricide egenskaber, det er højt værdsat af gartnere, fordi insekticider kun virker på skadedyr og deres larver, og acaricider ødelægger en særlig farlig type parasitter på planter - edderkoppemider. Det er vigtigt at vide, at Actellic er yderst toksisk for alle typer insekter, herunder nyttige bier, veps-ryttere og ladybirds.\nFor sommerens beboere og kæledyr er giften farlig, hvis løsningen kommer ind, og for at undgå forgiftning, for lægemidlet Actellic er ventetiden fra 20 til 50 dage. På blade og stilke varer kemikalien ca. en uge, men sporene findes i plantens saft, og toksinelimineringen sker efter ca. 3 uger i tørt vejr. Rigelig udfældning accelererer rensningsprocessen.\nLægemidlet Actellic EC, dvs. en koncentreret emulsion, pakket i 2 ml ampuller, indeholder det aktive stof pyrimiphos-methyl i en koncentration på 500 ml pr. Liter emulsion, og kendetegn ved kemikaliet er evnen til at handle på skadedyr på forskellige måder:\ngennem de ydre skaller;\ngennem fordøjelseskanalerne (når skadedyr æter blade fugtet med en opløsning eller suge saftene fra de behandlede planter);\nActellic har toksicitet for flåter, lepidoptera (sommerfugle) og deres larver, biller (biller) og deres unge, hymenoptera (fluer, hveps) og andre farlige skadedyr. Det må bruges i åbent jord og drivhus, der også er beregnet til emulsionen Actellic - instruktioner til indendørs planter. Sådan alsidighed er blevet årsagen til lægemidlets høje popularitet, fordi de kan erstatte flere stoffer, når planterne samtidig påvirkes af forskellige typer insekter.\nLægemidlet er mere aktivt mod unge mennesker, hvis membraner absorberer væsker bedre, det vil sige når et insekt kommer på kroppen, giver Actellic et bedre resultat, men når det trænger ind i tarmene sammen med plantedele, er toksins virkning mindre udtalt, og derfor bør man i løbet af behandlingen forsøge at drysse områderne med særlig omhu, hvor den største ophobning af parasitter observeres.\nHvordan man ansøger Actellic - hvor meget forbrug af midler er\nBrugsanvisning Actellic anbefaler fortynding i varmt vand med en temperatur på op til + 40 ° C, mens lufttemperaturen i det rum, hvor opløsningen er tilberedt, ikke skal falde under + 20 ° C, skyldes det, at emulsionen er mindre viskøs i varme strukturere og opløse hurtigere. Arbejdsløsningen af Actellica under betingelser er mere ensartet og effektiv.\nTil opløsning af Actellic instruktioner til brug anbefales i en koncentration på 0,1 eller 0,15%. For at få et produkt med en koncentration på 0,1% er det tilstrækkeligt at hælde indholdet af et hætteglas med Actellica i 2 liter vand og bland godt, og det anbefales at bruge det med en moderat og lav grad af skade på planterne ved skadedyr. En mere koncentreret opløsning (0,15%) fremstilles ved at opløse indholdet af en ampul i 1 liter vand - den anvendes til tæt plantekolonisering.\nFor Actellic arbejdsløsningen er forbrugshastigheden individuel for forskellige former for afgrøder under hensyntagen til alder af planter, deres størrelse og meget mere, som alle er beskrevet detaljeret i brugsanvisningen til præparatet på emballagen. Brugsanvisning Actellic anbefaler at bruge frugt træer fra 2 liter arbejdsløsning på hvert træ (hvis planten ikke overstiger 6 år) og op til 10 liter (til frugttræer).\nHvad angår bærbuske - krus og krusebær, bliver der fra 1 til 1,5 liter Aktelliks arbejdsløsning brugt på en plante afhængigt af bushens størrelse, og det samme beløb bruges til at behandle en vinstok.\nForbruget af grøntsager, meloner og korn samt jordbær varierer fra 1 til 1,5 liter Actellica pr. 10 m², men for drivhustomater og agurker er forbruget lidt højere - op til 2 l / 10 m². På husplanter falder forbruget af Aktellik sammen med drivhuset.\nDet er vigtigt at huske, at det er nødvendigt at fjerne de grene, der er mest beskadigede af skadedyr og skud, før behandlingen af Aktellik, og det er ønskeligt at brænde dem straks efter høst, så insekterne ikke bevæger sig til sunde kulturer.\nActellic bruges til vanding af jorden som hovedforanstaltning mod insekter og deres larver, der forbereder sig til overvintring. Til dette formål forbereder de en opløsning med en koncentration på 0,15% og skylder jorden og bruger op til 1 liter pr. Kvadratmeter af drivhuset.\nOptimal effektivitet af behandlinger kan spores ved forarbejdning af planter umiddelbart efter regnen, da i dette tilfælde insekter er mere aktive, hvilket betyder, at de er lettere at ødelægge ved direkte eksponering for kemikaliet. Efter regnen på planterne er stomata åben, og Aktelliks aktive ingredienser lettere trænger ind i vaskulærsystemet.\nHar Actellic en analog med hvilken at erstatte den?\nAnaloger af lægemidlet Actellica angiver ikke brugsanvisningen fra producenten, men de eksisterer - den samme aktive ingrediens, der er indeholdt i Aktelliks sammensætning, er indeholdt i præparaterne af Kamikaze og Phosbecid. De har en anden koncentration, og derfor er normerne for fortynding og forbrug væsentligt forskellige fra dem, der anbefales til skuespilleren. Lægemidlet Actellic erstatning findes i andre grupper af insekticider:\nVed brug af dem er det nødvendigt at følge instruktionerne til brug, da de har en anden kemisk og biologisk sammensætning, koncentration og anvendelsesmåde. Desværre er deres handling ikke altid ens i forhold til forskellige typer skadedyr, og i effektivitet er de dårligere end Actellica.\nFor ikke at skade dig selv og miljøet, skal Actellic, hvis brugsanvisning tidligere blev undersøgt, ikke anvendes uhensigtsmæssigt, og under sprøjtning - skal ansigt, krop, øjne og luftveje være bedre beskyttet af tøj og specielle midler.\nActellic er et schweizisk fremstillet lægemiddel, der er designet til at bekæmpe skadedyr, der er til stede i åben og beskyttet jord. Værktøjet refererer til insektacaricider, fordi det ødelægger ikke kun insekter, men også flåter. Actellic bruges til behandling af have-, landbrugs- og prydplanter.\nBeskrivelse af Actellic\nMidler Actellic er en organisk phosphorforbindelse, den aktive bestanddel er pyrimiphos-methyl. Lægemidlet er tilgængeligt i form af et 50% emulsionskoncentrat, placeret i ampuller på 2 og 5 ml såvel som i dåser med et volumen på 3-5 liter.\nAktellik er designet til at beskytte landbrugs-, have-, indendørsplanter fra følgende skadedyr:\nsugende og piercing-sugende insekter (bladlus, thrips, skala insekter, pennick);\nedderkopfilt, filt, gal, lommetænger og flåder;\nstjerne- og bladædende insekter (savner, barkbille, barbs, barktails, weevil møller, bladeorm, hvidflyvning, guldfisk, nødder craps);\ngranary skadedyr (møl, weevil);\nMidler anvendes til desinfektion, beskyttelse af industrielle kartoffellager, granaries, frøbestanddele. Det bruges også til desinfektion af sanitære og medicinske lokaler.\nHvordan virker Actellic?\nActellic er et ikke-systemisk acaricidinsekticid. Ved type eksponering refererer til entero-kontakt. Værktøjet har en høj indtrængende (fumigant) aktivitet og er i stand til at dræbe insekter, der lever i svært tilgængelige steder eller på bagsiden af bladene.\nDet aktive stof kommer ind i skadegørernes organisme gennem luftvejene og med mad. Derefter deaktiveres det enzym, der er ansvarligt for nervedannelsen. Dette forårsager lammelse, og derefter døden. Insekter dør i tidsintervallet fra 5-10 minutter til flere timer (afhængigt af arten, udviklingsstadiet, vejret).\nFordelen ved Aktellik er dens langvarige evne til at forblive aktiv på inerte overflader (vægge, metal, træstrukturer mv.). Skadedyr vil ikke ses i lammebestande i 8-12 måneder. Efter behandling er stoffet i stand til at "beskytte" landbrugsplanter i 2-3 uger., Have, indendørs - 1-2 uger.\nFor at forberede opløsningen skal du åbne 2 ml ampullen og fortynd indholdet i 2 liter vand. Hvis der er mange skadedyr, øg koncentrationen. For at gøre dette skal du fortynde indholdet af 1 ampul i 1 liter vand.\nBland godt den resulterende opløsning. Brug det til sprøjtning, der skal udføres i tørt, roligt vejr. Behandlingen udføres om morgenen eller om aftenen mindst 4-6 timer. før nedbør ved en temperatur på + 12... + 25 ° С. Resterne af opløsningen kan ikke opbevares, til efterfølgende behandlinger fremstilles den igen.\nForbruget afhænger af typen af skadedyr og planter:\ni åben grund - 2 l / 10 m 2\nVineyards, afgrøder sprøjtes med en koncentreret emulsion (Actellic EC), det produceres i dåser. Koncentrationen af arbejdsløsningen skal være 0,1-0,15%.\nArbejdsløsningens strømningshastighed er angivet i tabellen:\nForarbejdning sker maksimalt 2 gange pr. Sæson. Grøntsager, druer, stikkelsbær, ribs sprøjtes senest 1 måned. før høst, frugttræer - 20 dage, jordbær, jordbær og hindbær - 50 dage.\nHvordan anvender Actellic til behandling af indendørs planter?\nActellic bruges kun til behandling af indendørs planter i tilfælde af masseødelæggelse ved flåter, scutes, thrips, og hvis andre midler og metoder til bekæmpelse af skadedyr ikke var effektive. Ifølge brugsanvisningen fortyndes lægemidlet i en andel på 2 ml pr. 1 liter vand. Dette volumen af opløsning er nok til at håndtere 10 m 2.\nFugt greensne, sørg for at behandle stilke og nederste side af bladene. Hvis planten er blevet beskadiget af skadedyr, der går ned i jorden, vand det med en opløsning. For maksimal effekt dække blomsterne med en polyethylen eller plastikhætte.\nForarbejdning bør udføres i et ventileret rum, for eksempel på balkonen. Lad blomsterne være der i 1-2 dage. I disse dage anbefales det ikke at komme ind i rummet. Efter 7-10 dage kan du bruge den anden behandling af indendørs planter.\nAnvendes til bearbejdning af boliger\nActellic kan bruges til at behandle beboelsesområder fra følgende parasitter:\nIfølge vurderinger, for at forbedre effektiviteten af resultatet, anbefales det at kombinere værktøjet med andre formuleringer. Dette vil medvirke til at undgå udviklingen af insektresistens over for det aktive stof.\nForberedelse til forarbejdning:\nbrug beskyttelses tøj;\ntag husstande, kæledyr ud af lejligheden\ntag akvariet ud\nTil fremstilling af opløsningen, fortyndes 1 ampul (2 ml) af 1 eller 2 liter vand ved stuetemperatur. Koncentrationen af opløsningen afhænger af antallet af parasitter. Forbruget vil være 1 liter pr. 10 m 2.\nBland indholdet af 1 ampul med 100 ml vand, bland med en pind (plast, træ). Hæld i den resterende væske. Rør blandingen i 3-5 minutter.\nHæld opløsningen i sprøjten.\nBehandle de områder, der bebos af parasitter.\nSteder med den største ophobning af insekter kan behandles med en pensel fugtet med en opløsning.\nLuft i stuen efter 2 timer.\nGør en våd rengøring, mens vanskelige steder ikke behøver at blive vasket.\nEfter 1-2 uger. det er nødvendigt at genbehandle. Bemærk, at Actellic har en rest effekt, der varer i omkring en uge.\nActellic er et meget giftigt stof, der tilhører stoffer i anden klasse af fare for mennesker. Ifølge sådanne indikatorer som vedholdenhed og ophobning i vand, jord, tilhører den den tredje klasse af fare. Actellic er giftigt for fisk, fugle, bier, gunstige pollinerende insekter.\nOverhold følgende forholdsregler ved arbejde med produktet:\nBeskyt alle dele af kroppen med tøj, bør du bære handsker.\nHovedbeklædningen er obligatorisk.\nBrug beskyttelsesbriller og åndedrætsværn eller maske.\nUnder fremstillingen af opløsningen må du ikke overskride den koncentrationshastighed, der er angivet i instruktionerne.\nBrug ikke madbeholdere til at fortynde opløsningen.\nMå ikke drikke, spise eller ryge, mens du arbejder med stoffet.\nSprøjt ikke opløsningen tæt på vandlegemer, akvarier, elveblader med bier.\nEfter behandlingen skal du straks forlade arbejdspladsen.\nVask derefter dine hænder grundigt med sæbe og vask dit tøj.\nHvis opløsningen ved et uheld kommer i øjnene, skal du straks skylle dem med rigeligt vand. I tilfælde af kontakt med huden, fjern den med en vatpind og skyll grundigt med rindende vand og sæbe.\nFor at forebygge forgiftning efter arbejde med Aktellik kan du tage aktivt kul. Hvis der opstår symptomer på forgiftning (svimmelhed, kvalme, opkastning), kom ud i frisk luft, drik rigeligt med vand.\nHvis opløsningen kommer ind i fordøjelseskanalen, er det nødvendigt at vaske maven. For at gøre dette, drik 3-4 glas vand, fremkalder opkastning. Så tag aktivt kul (med en fane på 1 fane pr. 10 kg legemsvægt) og søg lægehjælp. En specifik modgift (modgift) til det aktive stof Actellica er atropinsulfat.\nBegrænsninger ved brug af stoffet Actellic\nDet er forbudt at sprøjte Actellic med luftfartsmetode.\nDet kan ikke bruges i områder, der er direkte tilstødende til fiskebeskyttelses-, miljø- og sundhedszoner.\nBrug ikke produktet nær drikkevandskilder, fiskeri og fiskeri virksomheder.\nBrug ikke sprøjtning under blomstring af planter-honningplanter.\nDet er forbudt at gøre behandling efter dug eller regn (dvs. på en våd bladoverflade), og om i de næste 2 timer. nedbør forventes.\nSprøjt ikke planterne, hvis der er en stærk vind udenfor.\nDet er forbudt at behandle i varme dagtimerne.\nKan ikke håndtere uudslettede drivhuse. Forrensning af affald, planterester. Rens eventuelle insektdæksler.\nEn fejl er at undervurdere doseringen specificeret i instruktionerne. I dette tilfælde vil kun svage personer dø, og den stærke udvikler hurtigt modstand.\nBrug ikke Actellic i flere år i træk. Det bidrager også til udviklingen af insektresistens over for lægemidlet.\nActellic er kompatibel med ikke-alkaliske stoffer, mange insekticider og fungicider. Men inden hver brug af stoffer i blandet form er det nødvendigt at kontrollere deres kompatibilitet. Brug ikke Actellic i forbindelse med alkaliske stoffer og midler, der er tilgængelige i form af befugtelige pulvere eller støv.\nAt plante frugtbærende træer og buske er kun den første fase af deres dyrkning. For at få en god høst er det nødvendigt at give planterne den rette pleje.