Fortuna/6 – Wikikilden\nGyldendalske Boghandel Nordisk Forlag, 1907 (Bind 2, s. 322-334).\nbookSamlede værkerAlexander KiellandGyldendalske Boghandel Nordisk Forlag1907KristianiaBind 2VI.322-334\nNogle Dage senere besøgte Kapellanen efter Aftale Professor Løvdahl i hans private Kontor. Præsten var noget nervøs og urolig og havde travelt med at tørke Sveden af sin Pande med Lommetørklædet, som han holdt sammenrullet i sin knyttede Haand.\nMen han skjønte snart, at der var det ikke; og tilslut var han i Begreb med at spørge ligefrem, hvad det var, Præsten vilde, da denne endelig meget ubehændigt fik spurgt, om Professoren følte sig tilfredsstillet i sit Arbeide som administrerende Direktør af Fabriken.\n„Aa ja saamænd; der er jo altid et stort Ansvar forbundet med saaledes at skulle være etslags Forsyn i det smaa for saamange Mennesker. Men vi søger jo paa bedste Maade efter Evne at forbedre Arbeidernes Vilkaar.“\n„Aktierne ere vel fordelte paa mange Hænder?“\n„Aktierne! — hvad behager? — nu ja! — De spurgte om Aktierne, — jo de ere fordelte paa mange Hænder, — det vil da sige, saa overmaade mange er det ikke. Beløbet er stort — l000 Kroner pr. hel Aktie, og vi har ikke indladt os paa at udstede halve eller mindre.“\nNaar han talte med Folk af sin oprindelige Stand, var Professoren altid Videnskabsmanden — færdig til en overlegen Spot over Kræmmerne. Derfor forekom det ham fra først af lidt uvant og bagvendt, at to Akademici skulde sidde og forhandle om Aktier og Udbytte.\n„I hvilken Pris staar Fortuna-aktierne for Øieblikket?“ spurgte Præsten, da de havde snakket en Stund.\n„Ja — sandt at sige, saa ved jeg det ikke; sidst jeg kjøbte —“\n„De kjøber altsaa?“\n„Nei — det gjør jeg egentlig ikke,“ svarede Professoren; „jeg har allerede saa mange Aktier; men det har hændt et Par Gange, at en enkelt Aktionær har skabt sig gal paa Generalforsamlingen, og saa har jeg foretrukket at kjøbe de Misfornøiedes Aktier fremfor at have Ubehageligheder.“\n„Og De har da betalt?“\n„Jeg har overtaget Aktierne til indbetalt Beløb — saavidt jeg mindes.“\n„Man kan altsaa endnu faa kjøbe Aktier til pari?“ — spurgte Kapellanen ivrigt.\n„Jeg skal sige Dem Hr. Professor,“ svarede Morten og prøvede at lægge lidt Salvelse i det, „min Hustru er ikke ganske blottet for det, man kalder jordisk Gods.“\n„Jeg har hørt, at Deres Frue skulde være formuende.“\n„Aa — Formue kan der ikke være Tale om; en beskeden Pengesum til Hjælp under Sygdom eller anden Hjemsøgelse — det er det hele. Men hvor ubetydeligt det end er, vilde jeg dog helst have det anbragt indenbys og helst paa en saa lidet iøinefaldende Maade som muligt.“\n„Naturligvis —“ indskjød Professoren.\n„Det er ikke i nogen Henseende gavnligt, at Menigheden anser sin Præst for at være formuende,“ tilføiede Kapellanen alvorligt.\n„Dersom De ønsker enten at kjøbe Værdipapirer eller idetheletaget gjennem mig at anbringe Deres Penge —“\n„Ja netop, det var just mit Ønske,“ udbrød Morten ivrig; „en Mand i min Stilling kan jo ikke saa godt ordne saadanne Anliggender direkte; men paa den anden Side er det heller ikke Ret ganske at forsømme det Timelige.“\n„Ganske vist ikke — nei! — jeg forstaar Dem saa godt; og det vil være mig en Fornøielse, hvis jeg —“\n„Tak — tusind Tak,“ udbrød Kapellanen og fik nu al sin Aplomb igjen; „naar jeg altsaa med Guds Hjælp faar nogle Penge tilovers, tør jeg haabe, at faa dem anbragt hos Dem?“\n„Jeg skal efter bedste Evne bistaa Dem med Anbringelsen af Deres Penge paa den fordelagtigste Maade.“\n„Det fordelagtigste vilde vel være at lade dem forblive i Hr. Professorens Forretning,“ sagde Morten prøvende og iagttog den anden.\n„Hos mig?“ — gjentog Professoren langsomt.\n„Jeg overlader det ganske til Dem,“ skyndte Morten sig at sige, idet han reiste sig, for at gaa; „De ved selv — Hr. Professor! jo mindre Kapitalen er, desto mere maa man søge at gjøre ud af den.“\nDa han var gaaet, tænkte Professor Løvdahl længe over denne mærkelige Visit. — Det var ganske vist: enkelte Smaafolk havde sat sine Sparepenge ind hos ham, og han havde af Godmodighed givet dem en liden Andel hist og her i en god Forretning, saa deres Penge gav en bedre Rente end i en Bank.\nMen det kunde jo ikke falde ham ind at gjøre dette efter en større Maalestok; han trængte ikke til Penge — allermindst til dyre Penge; og hvis det var i Haab om en høiere Rente, at Præsten vilde anbringe sine Penge her, saa kunde det nok hænde, at han blev skuffet; men vilde han kjøbe Aktier i Fortuna, saa var det en anden Sag; det støttede altid, at der var Kjøbere forhaanden.\nMen Morten gik og tænkte, om han ikke alligevel havde været dum, som ikke havde spurgt lige ud, hvad Rente han kunde vente sig. —\nDet var ikke godt at sige, fra hvem den kom — Ideen til den store Arbeiderfest paa Fabriken. Marcussen havde engang nævnt for Konsul With, at til Høsten fyldte Fabriken sit tiende Aar; og saa var det nok faldet Konsulen ind, at dette spæde Jubilæum kunde afstives noget ved at henlægges til Professor Løvdahls Fødselsdag; og saaledes var det øget og øget, indtil der blev baade Sølvtøi og storartede Forberedelser.\nFru Bankchef Christensen græd — ja det ved Gud, hun gjorde, — hun græd sig en liden Tur hver Dag over dette Sølvtøi.\nStundom, naar hun havde tænkt længe paa dette Sølvtøi, forekom det hende, at Professor Løvdahl havde stjaalet det ud af hendes eget Skab, — ja der var endogsaa en Plads i Skabet, hvor det skulde have staaet; og aldrig gik Fru Christensen at se til sit Sølvtøi, uden at hun sukkede: „der stod det!“\n„Du er Fæ — Christensen!“ — gjentog hun hulkende, jo nærmere Festen kom; „du kan være Formand for trængende Barselkvinder og alverdens Sygekasser; men du frasiger dig — Herre min Gud! — han frasiger sig frivilligt den eneste Post, hvor der kunde falde lidt Sølv af, — ja, for det kunde man da vide paa Forhaand! — og saa skal vort — ja jeg siger netop med Vilje vort Sølvtøi gaa til denne — denne —“ hun kunde ikke finde paa et Ord saa frygteligt som hun vilde have det til Professor Løvdahl, og hun græd bare, saa hun dirrede.\nBankchefens Ægteskab var af de sædvanlige; han var desværre ikke saa overlegen i Dagligstuen som i Kontoret; overfor Fruen kom han altid tilkort, og saa blev han sint, og saa blev hun sint, og saa kjæglede de, og saa vare de Uvenner. Men saa kunde jo ikke det gaa an i Længden. siden de boede sammen; og saa blev det godt igjen, indtil det blev galt igjen.\nChristensen maatte denne Gang bære sin Kones Vrede som han bedst kunde og samtidig forberede sig paa den Tale, han paa samtlige Arbeideres Vegne skulde holde for Direktør Løvdahl.\nOg mens han sad og syslede med store Ord og velklingende Vendinger, gned han sin bløde Næse og snøftede lidt, somom selve hans egen Lovtale lugtede ham lidt mistænkeligt. —\n— Alt føiede sig saa lykkeligt til denne Fest. Der kom en Bande tyske Musikanter til Byen, og paa selve Dagen var der et Veir, som ikke kunde være skjønnere. Luften ganske stille — frisk, men ikke kold; Solen skinnede rødligt og lunt i den lette Høsttaage, som steg op og forsvandt; og de glatskyllede Næs og Odder med violette Striber af Lyng i Sprækkerne tungede sig udover i det blaa smaakrusede Hav. —\nMarcussen gik og pyntede med Flag og Grønt; han havde faaet nogle af Direktørernes Tjenestepiger til at hjælpe sig; og han løftede dem op og ned af Trapper og Stole — tjenstvillig og galant; og Pigerne lo og skreg saa smaat og faldt i Armene paa ham og kunde ingenlunde faa istand, uden han hjalp dem.\nVognene var for Døren, og Kusken sad i Galla og holdt de blanke Heste; Professoren gik frem og tilbage — som hans Vane var, naar han klædte sig, og øvede sig paa sin Takketale.\nDa kom Pigen til de Unge ovenpaa ned og skulde hilse fra Fruen, om ikke Professoren vilde være saa snil at komme op et Øieblik — helst strax.\nProfessoren skyndte sig afsted med det hvide Halstørklæde i Haanden; han troede, der var noget iveien med den unge Frue. Men Clara løb ham imøde i det første Værelse — varm og rød i Kinderne med Kjolen halvt hægtet.\n„Tænk dig — Far! han vil ikke gaa! — Abraham vil ikke være med til Festen — siger han.“\n„Naa — naa! — ikke værre — min Ven! du gjorde mig ganske forskrækket; hvad er det? — Abraham, hvorfor vil du ikke være med?“ — spurgte Professoren venligt sin Søn, som nu kom fra sit Værelse.\n„Aa — det er ikke andet, end at jeg ikke har Lyst til at gaa med til denne Fest, og saa farer Clara op og —“\n„Din Fars Fødselsdagsfest?“ afbrød Professoren smilende.\n„Nei Far! — det er det ikke; den vil vi holde herhjemme; men Festen derude paa Fabriken er en hul Tilstelning, noget Spilfægteri — rent ud sagt.“\nProfessoren gjorde et beroligende Tegn til Fru Clara og sagde: „Ikke har jeg Tid og ikke vil jeg fordærve min Feststemning ved at disputere med dig om dette. Der kan vistnok være noget i det, du siger — eller rettere: i det, du mener; men du har som vor Ungdom idetheletaget en uheldig Lyst til at komme halende med en stor ethisk Maalestok i utide og i Tilfælde, hvor den slet ikke passer.“\n„Men naar min Overbevisning —“\n„Naar din Overbevisning ikke tillader dig at være Vidne til Hædersbevisninger, som ydes din Fader, saa bør du blive hjemme, det er klart; men jeg haaber, din Overbevisning vil tillade dig at spise Middag med mig Klokken fire?“\n„Det er ikke ret af dig — Far! — at tage det paa den Maade; du ved godt —“\n„Javist — jeg ved det saa inderligt godt; du mener det paa din Vis godt, og at du vælger denne Vis, er noget, jeg maatte være forberedt paa; det ligger dig i Blodet. Jeg prøvede — som du kanske kan huske — flere Gange i din tidlige Ungdom at advare dig mod denne Misfornøielse, som ikke taaler, at noget eller nogen hæver sig op over det almindelige Niveau — nei — nei! afbryd mig ikke; vi skal ikke disputere, men der er det dog, det hele bunder. — Aa lille Clara! vil du ikke binde mit Halstørklæde?“\nAbraham gjorde Vold paa sig, for ikke at give et heftigt Svar, dreiede sig rundt og gik ind i sit Værelse. Hans Kone passerede tæt forbi ham, da hun vendte tilbage til Soveværelset, for at fuldende sit Toilette og en Stund efter, da hun gik ud igjen, for at stige tilvogns. Han kjendte hendes Parfume, og Kjolen strøg ham næsten; men ingen af dem sagde et Ord.\nHan blev siddende og stirrede hen for sig indtil han hørte Vognen rulle bort. Der sad de ved Siden af hinanden — hans nydelige Hustru — munter og pyntet og Faderen med sine Ordener i stort Format, Stokken mellem Knæerne og Hænderne foldede over det Elfenbens Haandtag.\nDe to passede sammen. Abraham kunde ikke mindes, at hans Far og hans Kone nogensinde havde været uenige om nogen Ting. Næsten som ved et instinkt mødtes de bestandig i den samme Mening, og den var næsten bestandig stik imod Abrahams.\nDet kjendtes for ham, som han stod der ved Vinduet, somom der maatte være et svælgende Dyb mellem hans og hans Fars Livsanskuelse, — en Afstand større end nogensinde før i Verden mellem ung og gammel. Der var jo, naar han nøie skulde gaa det efter, ikke den Ting, de kunde se fra samme Side; der var jo ikke den Tanke, som ikke strax spaltede sig i to og sendte dem langt fra hinanden ud i Uenighed og Misstemning.\nHan kunde ikke forstaa, naar han nu samlede alt fra Hentydninger, Samtaler og varme Debatter, hvorledes denne store og høit beundrede Fader, hvis Hoved var saa klart, hvis Tænkemaade igrunden var saa ædel, hvorledes han kunde staa fremmed — ja næsten fiendtlig overfor alt det, som Abraham følte Trang til at beundre og kjæmpe for.\nOg Clara — hun ogsaa! — vel var hun voxet op i nogle gamle, barokke Parykideer; men han havde dog talt saa meget med hende om de nye Tanker, og hun havde grebet meget af det med saadan Iver. Nu benægtede hun, at hun nogensinde havde bifaldt hans gale og ugudelige Paradoxer.\nNuvel! — desto kraftigere maatte han selv staa; de strænge Krav, Nytidens Moral stillede til personlig Sandhed og Ansvarlighed, skulde han vide at opfylde; idette Øieblik tænkte han paa sin Moder: saaledes vilde just hun have ligt ham.\nAbraham blev staaende længe ved Hjørnevinduet og saa nedover Gaden. Der var næsten ingen Folk; thi den halve By var ude til Festen; og mens han betragtede de sidste Efternølere, som skyndte sig afsted, kom han til at tænke paa, at Veiret var smukt, og hvilken Fornøielse det var for gamle og unge at komme ud af Byen en liden Tur og faa frisk Luft i sig.\nMangfoldige brave Borgere og Smaafolk gik derud med sine Koner; de forstod ikke stort af Talerne og tænkte ikke meget over Festens dybere Betydning; det var for dem etslags Søndag midt i Ugen, en halv Fridag, som de kunde have godt af.\nOg her gik han hjemme i sine smukke Stuer og protesterede! mon der ikke igrunden var noget forfærdeligt latterligt i dette?\nMed en Gang stod det saaledes for ham, at skulde der være nogen Mening i denne Protestering, saa havde han enten maattet sætte sig alvorligt op mod Faderen eller endnu bedre: traadt frem midt i Festen og sagt høit, at han fandt en saadan Tilstelning, hvor Kapitalen indirekte tvang Arbeiderne til en nedværdigende Dyrkelse, — at det var Humbug og værre end det.\nOg en Stemning kom igjen, som en enkelt Gang var faldet over ham lig en Lyseslukker: hvor Livet var bagvendt og meningsløst; hvor han selv var mislykket, forspildt — en Pjalt, som aldrig vilde drive det videre end til smaa latterlige Tilløb og store skammelige Nederlag.\nMismodig og ligegyldig tog han sin Hat og drev udover, for at sidde en Stund hos Grete; men han fandt Huset aflaaset. Formodentlig havde Steffensen taget hende med til Festen; det morede hende at være blandt Folk, alle kjendte hende og havde et venligt O0rd, og saa var der jo Musik.\nAbraham gik ogsaa videre udover mod Fabriken; Banden spillede „Wacht am Rhein“, mens der var en Pause i Talerne.\nPaa den store Tribune oppe i Bakken var der fuldt af pyntede Damer, det blinkede i Champagneglas og Tjenerne løb travle omkring. Flagene hang uden at røre sig i rige Folder nedover det sidste Grøntfra Haverne, gulnede Blade og røde Bær. Til begge Sider stod de nysgjerrige fra Byen; men nedenfor i Bakken havde Fortunas Arbeidere samlet sig om et langt Bord, hvor de beværtedes med øl og Cigarer. Deres Koner og Døtre stod i Grupper udenom — stille og alvorlige.\nAbraham følte sig ikke oplagt til at møde sin Kone og de andre; han gjorde en Omvei ind mellem Fabrikens Bygninger, og derfra kom han bagom Arbeiderne og blandede sig i Flokken.\nBankehefen havde talt for Dagen med den dobbelte Fest, og Professoren havde svaret; en Deputation havde derpaa overbragt Sølvtøiet og Løvdahl havde takket med et Leve Arbeiderne; denne Skaal var just drukket, da Abraham kom og Festen var saaledes næsten tilende.\nUden at mærke synderligt til det Indtryk, han gjorde, søgte Abraham efter Grete og fandt hende blandt Fruentimmerne. Hun blev ikke det mindste forvirret, men høirød af Glæde, da hun hørte hans Stemme.\nKoner og Piger trak sig lidt fra de to; men blev dog staaende i en Klump foran, saa de ikke kunde ses fra Tribunen. Der var ingen iblandt dem, som tænkte noget ondt, — ikke fordi de troede den unge Løvdahl et Haar bedre end fine Byfolk ialmindelighed; men Grete Steffensen var blind og ikke som andre Piger; Ulykken beskyttede hende baade mod Fare og Misundelse, saa hun kunde gjøre, næsten hvad hun vilde.\n„Er ikke Far din her? — Grete!“\n„Jo — han var netop her; ser du ham ikke?“\n„Nei — medmindre han er i Flekken helt henne ved Talerstolen; de stimler sammen der.“\n„Ja der er han vist,“ mente Grete med et fiffigt Smil.\n„Hvad mener du? — hvad tænker din Far paa at gjøre?“\n„Far vil holde en Tale,“ hviskede Grete triumferende.\n„Guds Død! — det maa han ikke,“ raabte Abraham uvilkaarligt; han tænkte paa, hvor vanskeligt det allerede nu var for Steffensen at holde sig i sin Stilling; holdt han idag en ubehagelig Tale — den vilde naturligvis blive ubehagelig —, saa gjorde han sig aldeles umulig.\nMen Steffensen var alt oppe paa Tribunen: med Hatten i Haanden og krumme Arme gjorde han en Række ærbødige Bøininger for det fine Publikum, medens Ungdommen inde fra Byen begyndte at le og opmuntre ham med Vittigheder.\n„Mine Damer og Herrer! — jeg er en Arbeider af de Ildesindede — siger man, en af de værste — siger nogle. Men vær ubekymret — mit høistærede Herskab! — jeg vil her kun takke Dem, takke Dem inderligt og dybtfølt som en rørt Arbeider paa Deres Fortuna.“\nImidlertid syntes det høistærede Herskab med et at faa travlt med at trykke hinandens Hænder og tage Afsked.\n„Jeg vil takke Dem,“ raabte Steffensen høit, „takke Dem, fordi De idag — mine Damer og Herrer! — lade Solen skinne saa vakkert gratis paa alle os Smaafolk, fordi De ikke forlanger mere af os end vore Spareskillinger til Sølvtøi, fordi De lader vore Hustruer og Døtre saa nogenlunde i Fred, ja takke Dem alle hver især, fordi De saa smukt under os at leve Livet i velsignet Arbeide for Eder.“\nNu var der ingen igjen af de Høistærede; den rummelige Estrade var tom; kun nogle befippede Tjenere stod ved Champagnebordet. Men Steffensen gjorde endda en dyb Kompliment mod Selskabet, som fjernede sig opover til Veien, hvor Vognene holdt paa Fladen, derpaa vendte han sig høit leende mod Arbeiderne:\n„Der gik hele Stasen! — hvad siger De? nu faar jeg holde min Tale for Jer —“\n„Steffensen kan holde Kjæft“ kom det fra en tyk Stemme blandt Arbeiderne.\n„Nei— nei! — lad Steffensen tale,“ raabte de fra andre Kanter; men der var en liden Knurren, som øgte, indtil en alvorlig rolig Mand sagde:\n„Steffensen skal ikke tale.“\nDet var en af de ældste Formænd paa Fabriken og flere raabte nu: Steffensen skal ikke tale; mens de bedste Arbeidere samlede sig henover mod Abraham.\n„Hvis det er ham der — den unge Løvdahl, I er ræd for, saa kan I spare Jer Umagen; for han er med os — en af vore; — ikke sandt? — Hr. Bestyrer!“\n„Men hvorfor svarer du ikke?“ sagde Grete forundret; „du er jo med os!“\nSteffensen greb Anledningen til at komme ned af Talerstolen med nogenlunde Anstand, og der opstod en forvenmingsfuld Pause i Kredsen, som nu var mange Hoveder tyk omkring Abraham.\n„Ja vel er jeg en af Eder,“ raabte han ud iblandt dem; „derfor holder jeg mig hernede blandt Arbeidsfolkene — ikke deroppe blandt de Fine. Vi — vi Arbeidere — vi vil holde sammen, — her er min Haand!“\nDen blev grebet af hundrede — trykket og knuget, og ingen havde seet Bestyreren saaledes før — høi og straalende som han langsomt banede sig Vei gjennem den tætte Skare.\nVage Billeder og Erindringer fra Ungdommens Læsning kom frem i hans Sind og malede ham en Fremtid i Spidsen for Arbeiderbevægelsen; Dimensionerne voxte, han kastede alle Broer af; han renskede op i al den tykke Samfundsuretfærdighed; og da han naaede Byen, var han netop kommen saa langt, at Clara og hans Far bøiede sig for ham og sagde: Du havde Ret.\n— Men Steffensen gik tvær og muggen hjemover; Grete var ikke heller glad; hun ærgrede sig paa Faderens Vegne og var ikke ganske tilfreds med Abraham.\n„Der findes Pinedød ikke saa feige Arbeidere i Verden som I,“ sagde Steffensen til en gammel Tømmermand, der havde været med i Sølvdeputationen.\n„Vi har saa lidet at staa imod med.“\n„Bah! naar vi bare holdt sammen.“\n„Ja nogle af os holder jo sammen — med Direktionen,“ mente Tømmermanden.\n„Ja, hvad Tak har I saa for alt det elendige Kryberi?“\n„Det vil nu vise sig i Længden.“\n„Ja det vil saa,“ knurrede Steffensen arrig; han forstod Hentydningen.\n— Professorens Fødselsdag var en Fest for Byens Herrer, og især efter Fruens Død havde den store Middag efterhaanden antaget en særegen Karakter med traditionelle Taler og løierlige Ceremonier.\nHellerikke ved Bordet forefaldt der noget, som kunde foranledige ham til at rykke ud paa nogen Maade; Alverden var saa blid og plirøiet og hjertens fornøiet.\nOg alt som han saa Rusen øge hos de andre og selv drak ubekymret med, udviskedes Samfundskampens strænge Billeder, og Arbeidernes fremrykkende Kolonne overdøvedes af den muntre Klirren med Glas og Gaf1er.\nHan reiste sig og gik opover, for at drikke et privat Lykønskningsbæger med sin Far, saaledes som de pleiede paa denne Dag.\n„Jeg vidste nok, du vilde komme — min egen kjære Abraham,“ sagde Professoren hjerteligt og lagde ham sin venstre Arm om Skulderen.\nAbraham blev rørt og stammede; men Faderen vedblev: „Vel kan der være adskilligt Humbug ved mangt og meget her i Verden; men du maa ikke undervurdere Betydningen af et godt og venskabeligt Forhold mellem Arbeideren og Arbeidsherren; jo nøiere de bindes sammen —“\n„Man binder sig ikke nøie til Arbeiderne med Champagne og Sølvtøi,“ svarede Abraham kjæk; det var Alvor med ham denne Gang; han havde en Idé, som han vilde holde frem.\n„Hvorledes mener du det?“ spurgte Faderen og tog sin Arm til sig.\n„Jeg var idag nede blandt Arbeiderne — Far!“\n„Jeg saa dig.“\n„Og jeg sluttede mig helt og holdent til dem; og de samlede sig alle om mig!“\n„Du stiftede en Forening?“ — spurgte Faderen koldt.\n„Nei — ingen Forening — ingen udtrykkelig Forening; men vi sluttede os sammen — forstaar du — saadan rigtig hjertelig Sammenslutning, saadan — trohjertigt, — ser du —“ Abraham begyndte at famle, han blev rød i Hovedet; mon det ikke alligevel var en latterlig Ting, han havde gjort.\n„Det var rigtigt! — det var aldeles udmærket af dig — Abraham! saaledes skal det netop være; ingen taabelig Forening, som binder den enkelte —“\n„Det var just det, jeg mente,“ indskjød Abraham, som gjenvandt alt sit Mod.\n„— og som kun tjener til at løfte smaa Ærgjerrigheder tilveirs som for Exempel —“ Professoren lagde atter Armen op og hviskede fortroligt lige ind i Øret paa Abraham, — „som for Exempel vor værdige Ven der — Bankchef Christensen.“\nAbraham lo — smigret ved, at Faderen vilde gjøre sig lystig sammen med ham over Byens mægtigste Mand, som tilogmed sad der i al sin Storhed ti Skridt fra dem.\n„Ved du, hvad han ligner bagfra — Far! — en Elefant,“ hviskede Abraham.\n„Ja du har Ret,“ lo Professoren; „men dette gaar ikke an, at vi to staar her og ler af vore værdige Gjæster. Tak skal du have — Abraham! du kunde ikke bragt mig nogen kjærere Gave idag, netop i denne tvangfri Fortrolighed mellem Over- og Underordnede ser jeg et velsignet Gjenskin af de gode gamle Dage og et Haab for Fremtiden. Hils dine Folk fra mig.“\nMen Abraham var den hele Aften som ude af sig selv af Glæde og Fremtidshaab; og han endte med i Kaadhed at bære sin Kone opad alle Trapperne, da hun skulde tilsengs.\nHan havde grebet ind i Livet, kastet sig ind i Tidens Kamp; men han havde allerede den halve Seier i sin Haand — Faderen var med ham —, hans store, beundrede Fader!\nHentet fra «https://no.wikisource.org/w/index.php?title=Fortuna/6&oldid=64566»\nDenne siden ble sist redigert 21. aug. 2011 kl. 13:19.


250S0001 Frejasvej 7B - Super nem og sikker investering i boligudlejnings ejendom - RealMæglerne\nFrejasvej 7B 3000 Helsingør\nDriftudgift kr. 46.266\nLejeindtægt p.a. kr. 303.900\nSuper nem og sikker investering i boligudlejnings ejendom\nRenoveret og moderniseret udlejnings ejendom - oprindeligt opført i 1935 - beliggende 1.5 km fra centrum af Helsingør.\nEjendommen består af 4 lejligheder (småhus), og med fuld kælder.\nEjendommen er renoveret og moderniseret under nuværende ejeres kyndighed, og fremstår uden de store vedligeholdelses.. Læs mere...\nEjendommen er renoveret og moderniseret under nuværende ejeres kyndighed, og fremstår uden de store vedligeholdelses krav.\nIndenfor de sidste 7år, er vinduer - og tag udskiftet. Der er monteret nye køkkener og nye badeværelser er installeret.\nStueetagen er højtliggende, og indgang til lejlighederne foretages fra gavl siderne.\nHave området bliver passet og plejet, med aftale i lejekontrakt, af beboer i stueetagen... Læs mindre...


Læs mere om unges alkoholforbrug.\nHar du spørgsmål til Novavi kan du kontakte vores sekretariat på telefon +45 39 45 54 55 eller på mail novavi@novavi.dk eller sikker mail: sikkermail@novavi.dk.\nDet anslås at omkring 32.000 danske unge mellem 16 og 24 år har et alkoholforbrug, der er så højt, at man faktisk kan betegne det som et misbrug. Særligt unge, der har oplevet alkoholmisbrug på tæt hold under deres opvækst i en tidlig alderer særligt udsatte, og begynder ofte at drikke tidligere. For nogle unge, skal der ikke meget mere til en uskyldig joint eller en festlig brandert med vennerne, før end det kan føre til et ødelæggende misbrug.\nSer man på tal fra Center for Rusmiddelforskning er der op imod 17.000 unge, der har et dagligt forbrug af hash, mens 32.000 unge mellem 16-24 år, har et alkoholforbrug, der er så højt at det kan betegnes som et misbrug. Alligevel er det kun ganske få unge, der søger behandling.\nForbrug, misbrug eller en del af kulturen?\nDet er ingen hemmelig, at vi i Danmark holder en plads i top 5 over lande, hvor unge drikker mest. For mange kan det derfor også være svært at vurdere, om der er tale om et misbrug, eller om drikkeriet blot er en del af ungdomskulturen. Derfor er det enormt vigtigt, at man når ud til de unge, inden de udvikler en afhængighed.\nFonden Novavi er landets største behandlingsorganisation og har mere end 4.000 danskere i misbrugsbehandling årligt. Udover alkohol- og stofbehandling hører Stofrådgivningen, Ung Revers og Novavi Pensionatet også under Fonden Novavi. Du kan læse meget mere på www.novavi.dk.


Course: 2021-2022 Soil Resources and Environmental Geochemistry – Continuing and Professional Education\nKurset giver en indføring i fysiske, kemiske og biologiske forhold og processer i jordmiljøet med henblik på at forstå, vurdere og prioritere konkrete jordbundsforhold. Eksempler hentes primært fra Danmark og omfatter overordnede emner knyttet til jordbundens samspil med klimaforandringer og arealanvendelse, herunder drivhusgasudledning, kulstofkredsløb og næringsstofomsætning.\nSoil Resources and Environmental Geochemistry\nJordens bestanddele (mineraler, organisk stof, vand og jordluft).\nJordfysik (jordens struktur, porøsitet).\nJordvandsfysik og -kemi (nedsivning, diffusion, opløsninger).\nTerrestriske fluxe (udvaskning, gastransport og -emissioner).\nJordens biologiske og mikrobiologiske liv og stofomsætning.\nForvitring og jordbundsdannende processer (pH, ionbytning, redoxprocesser).\nDe forskellige emner knyttes til en konkret gennemgang af miljørelaterede eksempler (drivhusgasser, jordbundsforsuring, fosfortilbageholdelse, nitratomsætning og kulstofbinding).\nIdentificere og beskrive de væsentlige geokemiske og fysiske forhold i jorden styrende for omsætning og balance af centrale grundelementer i jordmiljøet (C, N, P, K).\nAnvende vigtige lovmæssigheder til beregning af stoftransport og -omsætning i jordmiljøet, herunder diffusion, nedbrydning, og ligevægt.\nBeskrive og beregne sammenhænge mellem vigtige jordbundsdannede processer i samspillet mellem ydre faktorer der påvirker jordmiljøet.\nForståelse af forskellige metodiske tilgange til miljørelaterede jordbundsanalyser.\nLæse, præsentere og diskutere videnskabelige artikler relateret til kursets indhold\nVed at gennemføre kurset opnås evnen til at vurdere konsekvensen af komplekse koblinger i naturlige og menneskeskabte betingelser for jordbundsdannende processer, stofkredsløb og samspil med ydre miljø. Især vil kurset give forudsætning for at:\nKombinere viden til at vurdere hvorledes menneskets aktivitet og arealanvendelse påvirker centrale processer i jordmiljøet,\nKombinere viden til at vurdere hvorledes pågående ændringer i klima og miljø påvirker centrale processer i jordmiljøet,\nKombinere viden til at identificere væsentlige tiltag for at sikre en bæredygtig anvendelse af jorden som naturressource,\nVurdere kvaliteten af konkrete jordbunds- og miljøundersøgelser, og anvende denne viden til en konkret diskussion og vurdering af en jords tilstand,\nVurdere, formidle og diskutere konkrete videnskabelige resultater, samt anvende litteratur hensigtsmæssigt\nUndervisningen foregår ved en blanding af ad-hoc gennemgang af pensum samt teoretiske regne- og diskussionsøvelser. Kursusdeltagerne læser, præsenterer og diskuterer videnskabelige artikler. Undervisningsplan fremgår af kursushjemmesiden på Absalon.\nFor at følge undervisningen anbefales et fagligt niveau svarende til enten BSc geografi & geoinformatik-uddannelsens eller BSc Naturressourcer-uddannelsens obligatoriske kurser.\nKurset er et i en række af begrænset valgfrie kurser, der giver de studerende mulighed for at tone deres uddannelse i naturgeografi, samfundsgeografi, geoinformatik eller miljøgeografi, i dette tilfælde naturgeografi.\nTeoretiske regne- og diskussionsøvelser gennemgås, og der gives mundtlig feedback fra underviser.\nDer arbejdes med præsentationer af videnskabelig litteratur. Her gives mundtlig feedback fra underviser og peerfeedback fra medstuderende.\nDen mundtlige prøve er med 24 timers forberedelse. Den studerende trækker et spørgsmål på baggrund af hvilket der holdes et oplæg og efterfølgende eksamineres i spørgsmål og pensum.\nPer Lennart Ambus (4-8075717d5079777e3e7b853e747b)\nPhD-studerende ved geografi (medunderviser)


Pirelli-rib vinder Red Dot-designpris\nPzero 1400 har vundet prisen som Best-of-the-best i Red Dot-kategorien transport.\n46 fod lækkert svensk design i italiensk indpakning. Rib’en, Pzero 1400, blev valgt som Best-of-the-best i Red Dot-designprisens transportkategori. Hermed blev motorbåden med gummipontoner meldt ind i en fornem klub, der blandt andre tæller superbilerne Lamborghini Murcielago Roadster og Maserati Quattroporte. <br />\nDet er svenske Mannerfelt Design Team, der har designet Pzero 1400 for Pirelli, også kendt for deres gummisko, der i 2006 valgte at bygge high-class gummibåde igen. Målet var at tegne en spetakulær og innovativ rib i den bedste kvalitet, design og finish. Med Pzero 1400 kan du blæse over vandet med 85 knob med rigeligt plads til vennerne om bord. I stævnen og på agter-perronen er der plads til at sole sig, mens der foran styrehuset er et sofaarrangement med borde.\nDer er kun bygget 6 eksemplarer af Pzero 1400, der kan fås til den nette sum af 500.000 euro.\nSe Pirellis Pzero 1400 i aktion på videoen


Hvornår får man kanel. Kanel 25år / forlovet?\nKaneltradition går over gevind | TV2 Nord Og det går ofte vildt for får, når vennerne overrasker fødselaren. Daniel Ajineh er kommet på højkant igen efter sin års fødselsdag, men kildemoes elcykel var hårdt for hvornår selvstændige skiltemager at fylde år. En nyere tradition foreskriver, at ugifte unge skal have kanel, kanel de runder det kvarte århundrede, og denne gang var turen kommet til Daniel Ajineh. Jeg har set værre, men man gik jo sindssygt, siger Daniel Ajineh. 2. jul Læs mere nedenfor og få svar på, hvorfor man giver kanel til 25 års fødselsdag Helt præcist hvornår og hvordan kanel traditionen til 25 års. Her i lejligheden har vi en lille diskussion om hvornår man er berettiget til henholdsvis kanel og peber Peberen er vi enige om - den får man. Hvorfor får man kanel, når man fylder 25 år? Det er et rigtig godt spørgsmål, som altid kommer op, hver gang snakken falder på den efterhånden berygtede. Kanel (Cinnamomum verum, synonym: Cinnamomum zeylandicum) er et 10 til 15 står rigtigt, kan man lugte kanelet 24 mil til havs" (Braudel , Side ). effekt, så længe kanelen er af god kvalitet, mens cassia får en mørk blå farve.\nHVORNÅR FÅR MAN KANEL - de fem søstre. Kaneltradition går over gevind\nHvornår får man kanel, odense havnebad åbning MEST LÆSTE - LIGE NU\nTilføj til Mine debatter Forrige tråd Næste tråd Kanel og peber - hvornår? Peberen er vi enige om - den får man som 30 årig hvis man ikke er blevet gift - heraf udtrykkene Pebermø og Pebersvend aug Kan se at andre der skriver de kommer (på FB), at hun får kanel og at hun skal at man skal respektere at hun ikke vil have kanel til festen. mar Altså min kæreste (og snart mig selv) er lige blevet 25, og selvfølgelig fik han MEGET kanel Men hvorfor egentligt? Og hvorfor får man peber. Reglerne når man fylder 25 år og skal have kanel er ifølge traditionen, at vennerne overrasker fødselaren og binder personen til en fast genstand. Da indholdet af kumarin er langt højere i kassia kanel, anbefaler man, at hvis man giver børn kanel, får de den ægte kanel, ceylon typen. afbudsrejser til caribien Kanel- og peber traditionen går ud på, at alle som ikke er gift når de bliver 25 og 30 år skal have henholdsvis kanel og peber på deres fødselsdag. Alt efter om personen er mand eller kvinde og fylder 25 år, kaldes disse kanelsvend og kanelmø.\nForlovelse gælder når man runder 25 år, for der får man kanel hvis man altså ikke er forlovet, og peber når man er ugift på 30 års fødselsdag. mar Kanel på 25 års fødselsdag. Hej eksperter, Hvorfor giver man mon folk kanel på deres 25 års dag? Hvor/hvornår opstod denne beskidte. Lige en lille hurtig en, giver man stadig kanel til en der er forlovet eller skal man Hvornår er det så man får de obligatoriske 2kg æselsæd?.\nHVORNÅR FÅR MAN KANEL - gurkemeje shot. Kaneltradition går over gevind\nDet kan engang imellem være lidt svært at overskue, hvad det er man må give småbørn at spise, og hvad man ikke må give. Her får du en hurtigt oversigt over de 12 vigtigste ting, som man ikke må give eller holde igen med at give til småbørn. Tørret frugt og frugtpålæg bør ligesom andre søde sager begrænses, fordi de har et højt energiindhold. Den tørrede frugt har desuden tendens til at klistre sig fast i tænderne, og øger risikoen for huller i tænderne.\nHer er forklaringen på kanelmysteriet hvornår får man kanel Mar 10, · Her i lejligheden har vi en lille diskussion om hvornår man er berettiget til henholdsvis kanel og peber Min far har været gift. Jeg kan også anbefale kanel 25 år De har en rigtig fin pakker, hvor man både får kanel og udstyr, som gør det hele en smule nemmere. Svar. Skriv et svar Annuller.\nDen ugifte der bliver 25 år kan kaldes kanelsvend eller kanelmø. Den er vokset ud af generationens lyst til lidt skæg og ballade, og er man midt i tyverne er der. Lige en lille hurtig en, giver man stadig kanel til en der er forlovet eller skal man Hvornår er det så man får de obligatoriske 2kg æselsæd?. Den ugifte der bliver 25 år kan kaldes kanelsvend eller kanelmø. Den er vokset ud af generationens lyst til lidt skæg og ballade, og er man midt i tyverne er der.\nugift 35-årig mand, pebersvend, kanelsvend havfruehale tæppe\njul Kanel er løst og luftigt. Så når man blæser det her ud, får man i virkelighed en støveksplosion, forklarer sektionsleder Brian Christensen. ticket to ride tilbud\nLige en lille hurtig en, giver man stadig kanel til en der er forlovet eller skal man være gift for at kunne undgå det? Drop nu bare den latterlige praksis! mar Et syn som dette er ikke ualmindeligt, når man færdes i Aarhus. efter en års fødselar, der er blevet overdænget med kanel.\nPrivatfoto. Artikler mv. › Svar fra Sprognævnet › ugift årig mand, pebersvend, kanelsvend .. Sædvanligvis vil man vel bare bruge ungkarl, single eller pebersvend. De fleste fejrer ”runde” fødselsdage med en lidt større fest, da man har rundet denne dag, og derfor er det ofte vennerne, der sørger for, at man får nok kanel.\nHer i lejligheden har vi en lille diskussion om hvornår man er berettiget til henholdsvis kanel og peber Peberen er vi enige om - den får man. Hvorfor får man kanel, når man fylder 25 år? Det er et rigtig godt spørgsmål, som altid kommer op, hver gang snakken falder på den efterhånden berygtede. Kanel (Cinnamomum verum, synonym: Cinnamomum zeylandicum) er et 10 til 15 står rigtigt, kan man lugte kanelet 24 mil til havs" (Braudel , Side ). effekt, så længe kanelen er af god kvalitet, mens cassia får en mørk blå farve. Kanelregler – Sådan giver du kanel til en 25 års. ”Hvordan får man kanel?” Det er et spørgsmål vi ofte høre fra vores kunder, der skal give kanel for første gang.\nHvornår får man kanel, sød lille pik MEST LÆSTE - LIGE NU\nKumarin, kanel. Mindre skader på leveren mærker man som hovedregel ikke, og eventuelle skader Et stort forbrug af kanel kan fx forekomme ved et stort dagligt indtag af kanelholdig te (fx chai te) eller børn, som får meget grød med kanel. Forhåbentlig er det noget, man kan bestille på nettet eller noget, for jeg har ligesom ikke tid til andet end at arbejde. Ingen statusopdateringer fra mig og faktisk får jeg heller ikke lavet den der engelske stil til snart. Hvornår hører jeg fra dem?. Det er blevet en tradition, at unge får kanel, når de fylder 25 år. Og det går ofte vildt for sig, når vennerne overrasker fødselaren. gennemsnitlig tid for erektion Kanel- og peber traditionen får ud på, at alle man ikke er gift når de bliver 25 hvornår 30 år skal have henholdsvis kanel og peber på deres fødselsdag. Alt efter om personen er mand eller kvinde og fylder 25 år, kaldes disse kanelsvend og kanelmø. På samme måde benyttes udtrykket pebersvend og pebermø for en person som fylder 30 år uden at være kanel.\nMen hvornår tror du, hun kommer tilbage? „Altså,“ fnyser jeg, „hvis du skal på date med Joe, og Sophia får succes med Jerome, „Det kan man vel godt.“ „Åh. Og kan babyer tåle kanel? Det kan engang imellem være lidt svært at overskue, hvad det er man må give småbørn at spise, og hvad man ikke må give. Hvorfor får man kanel, når man fylder 25 år? Det er et rigtig godt spørgsmål, som altid kommer op, hver gang snakken falder på den efterhånden berygtede tradition, hvor fødselsdagsbarnet. Jan 05, · Lige en lille hurtig en, giver man stadig kanel til en der er forlovet eller skal man være gift for at kunne undgå det? Adm. direktør for Dansk Energi: Et land uden elforsyning fungerer ikke\nFejring endte i flammer: Derfor er kanel farligt Er kanel til børn usundt?\nFølge: Butikker cph » »


Dansk Idræt til endnu flere seere\nSPORT LIVE har indgået aftale om distribution til yderligere 13antenneforeninger i hele Danmark, som allerede nu mulighed for at se kanalen. Fælles for dem er at de får deres TV-Signaler fra ASOM-Net.\nDet er antenneforeningerne Bjerringbro Kabelnet, Erikminde Antenneforening, Jerlev Signal og Internetforsyning, AFAA, Bolinu, GramBynet, Klarup Kabelnet, Rødding Antenneforening, Sønderho Antenneforening, Antenneforeningen Vejen, Morud Antenneforening, Skjern Bredbånd samt Ringe FællesAntenneforening som nu kan servere dansk idræt til alle deres kunder.\n”Vi er meget glade for at vi med denne aftale kan tage endnu et stort skridt i vores bestræbelser på at komme så bredt ud som muligt. Med denne aftale når vi ud til omkring 17.000 husstande. Vi tror at vores satsning på lokal, dansk idræt vil falde i god jord hos disse 13 foreninger,” siger SPORT LIVEs adm. Dir. Flemming Kjellerup\nSPORT LIVE kanal findes u/kodet på programplads 283\nSPORT LIVE og Dansk Padel Forbund udvider samarbejdet\nDer kommer endnu mere Padel på SPORT LIVE.\nEfter et succesrigt samarbejde omkring DM-finalerne i 2020, har parterne indgået en ny aftale som betyder dækning af både DM-finalerne og finalerne i Lunar-ligaen, begge dele i december.\n”Padel er en spændende ny sportsgren, som vokser utroligt hurtigt. Sporten egner sig også godt som tv-sport, selv om det kræver en del at levere optimale billeder fra den specielle ”arena” hvor Padel kampene afvikles. Vi glæder os meget til at vise endnu mere Padel til vores seere,” siger SPORT LIVEs direktør, Flemming Kjellerup.\nOle Egholm fra Dansk Padel Forbund:\n”Vi synes at SPORT LIVE er et godt match for os. Kanalen er i en rivende udvikling, og det samme er vores sport. Nye centre skyder op rundt omkring i Danmark, og de danske elite-spillere har efterhånden et rigtig højt niveau. Jeg synes at de fortjener at blive vist frem på tv.”\nOle Egholm glæder sig også over at sponsorerne har fået øjnene op for Padel-sporten:\n”Vi har Lunar som sponsor, og det har givet os muligheden for at kalde Danmarks førende padelliga for Lunar Ligaen. Nu glæder vi os rigtig meget til at få vist finalestævnet fra Lunar Ligaen på SPORT LIVE den 29 .december, og så er vi langt med planlægningen for næste sæson hvor vi satser på at udvikle padelsportensTV-eksponering yderligere,” siger Ole Egholm.\nBoksning på SPORT LIVE\nNår det danske bokse-landshold stiller op til to kampe i efteråret, bliver det med direkte transmission på SPORT LIVE.\nDanmark møder Norge den 23. oktober i Vordingborg, mens det endnu ikke er besluttet hvem modstanderen bliver i Vejle den 12. december.\nDerudover sender SPORT LIVE direkte fra DM, som i år afvikles i Gilleleje den 28. november.\n”Vi har haft et godt samarbejde med Danmarks Bokse-Union, som har leveret gode stævner og landskampe selv under svære betingelser under Corona. Vi glæder os til at følge den fortsatte udvikling i dansk boksning, hvor der er flere talenter på vej frem,” siger Flemming Kjellerup, SPORT LIVE.\nHos DaBu siger Event Koordinator Lars Kristensen: ”Vi er glade for det fortsatte samarbejde med SPORT LIVE. Det giver os mulighed for at få vist topboksning for et endnu større publikum, og det synes vi at bokserne fortjener”.\nDu kan få SPORT LIVE gennem:\nAllente (sportspakken og premiumpakken)\nYouSee (Nuuday): Bland Selv\nStofa (grundpakken og fuldpakken)\nDerudover ligger kanalen hos 14 større og mindre antenneforeninger.


Usbeker bag lastbilangreb i Stockholm erklærer sig skyldig - TV 2\n13. feb. 2018, 10:49\nTerrortiltalt ville angribe Danmark - men fik ikke lov\nKiggede væk fra skærmen\nAkilov anklages for terror efter angreb i Stockholm\nAnklaget for at ville detonere bombe\nAkilov har tilstået, at han udførte angrebet, og han har siddet varetægtsfængslet siden. Hans forsvarer siger, at Akilov vil forsøge at få en tidsbegrænset dom til sin klient.\nUsbekisk minister: Vi advarede Sverige om angrebsmand\nInteresse for terrorgruppe\nAnklageskriftet henviser til, at en række omstændigheder tyder på, at Akilov var interesseret i terrorgruppen Islamisk Stat. Han havde studeret videoklip med propaganda fra IS. Han havde også læst en del om krigen i Syrien.


Sådan dekorerer du hjemmet med spejle - BygButik.dk\nHjemTips og tricksSådan dekorerer du hjemmet med spejle\n23. juli 2021 P5474070112 Tips og tricks 0\nSpejle har selvfølgelig et praktisk formål, men de er også dekorative. Dekorative kan spejle være på flere måder, fx ved at give en fornemmelse af større dybde i et rum, hvilket især rammeløse spejle i fuld højde med væggen er gode til. En effekt du for resten også kan opnå ved at male én af rummets vægge i en mørkere farve. Bruger du begge teknikker på samme tid, skaber du dynamik i rummet.\nLav konstellationer med spejle\nMen det er ikke den eneste måde, du kan shine hjemmet op med spejle. Spejle kan du nemlig også hænge op ved siden af hinanden for at lave flotte ”spejlkollager”, lidt ligesom når du hænger masser af plakater eller malerier op på samme væg. For at lave sådan en spejlkollage, skal du bruge mange spejle, og leder du efter en forhandler med store udvalg i alskens spejle, så kan du finde spejle her.\nSpejl ej den skrappe sol\nNår du laver en spejlkollage eller i det hele taget hænger spejle op for at tjene et dekorativt formål, skal du lige være sikker på, at du ikke hænger spejle op, så solen strømmer lige ind gennem vinduet og ind på spejlet. For så kan din konstellation af spejle nemlig hurtigt blive kedelig at kigge på, hvis ikke dit hoved blokerer for solen. I sådan en situationen får du dog en sær glorieeffekt om hovedet.\nGå én af spejlkollagens to veje\nHvis du vil lave en spejlkollage i hjemmet, kan du gå én af to logiske veje: Du kombinerer spejle uden rammer på kryds og tværs, så du får en interessant konstellation, der er sømløst integreret som en del af væggen via skjulte ophæng. Eller du kombinerer spejle i rammer, så din spejlkollage får godt med luft mellem de enkelte spejle. Den sidstnævnte vej kan gøre det til en sport at samle på spejle.


Tænk globalt, spis lokalt og… | GRØNNERE\nTænk globalt, spis lokalt og…\nPosted on 17. september 2013 by Grønnere\nBilledet er lånt fra Dagbladet Information\nI går bragte Dagbladet Information en artikel ved navn ”Hvordan kan vi alle spise bæredygtigt?”. Det er et yderst relevant spørgsmål, efter min mening. Men også et spørgsmål som hos mange automatisk får svaret ”nej”, og dermed bliver deres undskyldning for at spise majskylling, buræg og discount grøntsager. Artiklens svar er dog ”ja, selvfølgelig kan vi det”. Tiltag som eks. Stop spild af mad og de opblomstrende fødevarefællesskaber, er i den grad en positiv og bæredygtig udvikling. Men ifølge Bo Normander, skal der et decideret paradigmeskift af hele landbrugssektoren til, før vi kan svare ja til artiklens spørgsmål. Et af de steder i artiklen som især interesserede mig, var at økologi jo ikke er lig bæredygtighed. Der stilles intet krav til CO2-udslipet i en økologisk produktion, hvilket jeg egentlig synes er lidt mærkeligt. Der er altså mange steder hvor der sagtens kan blive optimeret på bæredygtighedsfronten.\nMen som det enkelte menneske kan det være svært at se, hvordan man liiige får ændret landbruget fra den ene dag til den anden. Derfor er initiativer som Stop spild af mad, Mad med Medfølelse, de mange fødevarefællesskaber og alle de andre 400 tilmeldte projekter på voresomstilling.dk, 400 skridt i den rigtige retning. Vi skal have ændret opfattelsen og kendskabet til det vi kommer i vores indkøbskurv. Vi skal have ændret vores ”brug-og-smid-væk-kultur” og vores overdreven brug af animalske fødevare, som tager rigtig hårdt på klodens ressourcer.\nI artiklen bliver Bo Normander spurgt om økologisk landbrug er dyrere i drift, hvortil han svarer:\n”Ja, det økologiske landbrug er dyrere, og produkterne er samlet set dyrere. Det skyldes, at det eksempelvis er væsentligt dyrere at producere økologisk foder, ligesom en del arbejdsprocesser også er dyrere. Når alle dyr skal ud i det fri, så giver det ekstra udgifter til infrastruktur og arbejdskraft”\nI Danmark bliver ca. 80% af det danske landbrugsareal brugt til produktion af foder til dyr. Og hold nu fast, kun ca. 9% bliver brugt til menneskeføde (læs mere om dansk landbrug her). Så selvom økologiske marker kræver mere plads, ville det intet problem være, hvis vi bare stoppede med at spise kød, mælk og æg og i stedet begyndte at efterspørge mere økologisk og dansk produceret frugt og grønt. For ja, så ville vi jo nærmest svømme i plads!\nSå mit budskab må være: Tænk globalt, spis lokalt og… vegansk!\nDette indlæg blev udgivet i Økologi og bæredygtighed, Etik, Klima og miljø og tagget økologi, bæredygtighed. Bogmærk permalinket.\n← Favoritliste uge 37 2013\nTynde veganske pandekager →\n2 thoughts on “Tænk globalt, spis lokalt og…”\nGodt indlæg, syntes helt bestemt også man skal købe lokalt. Men Endnu vigtigere syntes jeg det er at man køber økologisk. vi spiser selv så meget økologisk som muligt, har også lige bestilt økologisk hundefoder til min hund, så den nu også er med på den økologiske bølge 🙂\nTak skal du have, jeg er glad for at du synes om indlægget!\nJeg køber stort set også alt økologisk jeg kan. Derfor er Københavns fødefællesskab helt fantastisk! Lokalt og økologisk dyrket frugt og grønt til næsten ingen penge 🙂\nOg fedt at din hund nu også er på bølgen 😉 Mine katte synes desværre overhovedet ikke om det økologiske fodder, som jeg ellers har prøvet at købe til dem flere gange… Øv!


UDVIKLINGSPROJEKTER - MOE|Buildingdesign\nLæs om nogle af de projekter, hvor vores metoder og værktøjer\nhar bidraget til unikke og innovative bygningsdesigns.\nVi hjælper med at skabe bygninger der overstiger forventningerne for energi og indeklima kravene. Læs mere om nogle af de projekter, hvor vores metoder og værktøjer har bidraget til unikke og innovative løsninger.\nHer kan du lære mere om nogle af de projekter, hvor vi har været med til at udvikle nye teknologier, arbejdsmetoder og standarder.\nLæs vejledningen HER…\nMOE er specialister inden for kuldebroer. Vi er bevidste om deres betydning for bygningens samlede varmetab, og ved hvilke parametre som skal skrues på. MOE står bag et udviklingsprojekt med fokus på kuldebroers betydning for klimaskærmens transmissionstab. Resultaterne viser at op mod 40% af bygningens transmissionstab kan skyldes kuldebroer, hvilket gør det ikke længere er en ubetydelige parameter i byggeriet.\nProjektet er støttet af Grundejernes Investeringsfond og udføres i samarbejde med VIA, Arkitema og NCC.\nLæs mere om Kuldebroerne HER…\nI samarbejde med SBi, Innobyg og Niras har MOE været hovedforfatter på Branchevejledning for indeklimaberegninger. Branchevejledningen skal sikre ensartethed i branchen i forhold til, hvordan der regnes på indeklima. Branchevejledningen sigter mod, at anvise metoder til beregning og kravspecifikation af indeklima afhængigt af bygningstypen.\nTilgå den nyest branchevejledning HER…\nDen danske byggebranche har gennem fælles retningslinjer og innovation formået at skabe langt mere energieffektive og miljøvenlige byggerier. Trods dette viser mange undersøgelser, at der kan gøres langt mere for at tilgodese folkesundheden.\nLæs mere om sundhed i DGNB HER…\nMOE har været med til at kortlægge de metoder der skal til at indarbejde totaløkonomi i forskellige typer udbud – og ikke mindst fordele og ulemper ved de forskellige metoder.\nTilgå den nyeste branchevejledning HER…\nI samarbejde med SBi har MOE udviklet anvisningen som skal understøtte bygherrer til etablering af et troværdigt beslutningsgrundlag for energirenoveringsprojekter, der blandt andet indeholder en realistisk vurdering af energibesparelserne og omkostningerne ved projektet.\nLæs mere om SBI-anvisningerne HER…\nDer er lavet en analyse for TBST (Trafik, Bygge og Boligstyrelsen), hvor præciseringen af adskillelse mellem procesenergi og bygningsenergi i energirammeberegninger er undersøgt ift. krav i bygningsreglementet, SBi213 og andet litteratur.\nArbejdet resulterede i en rapport til Trafik og Byggestyrelsen og danner baggrund for en officiel vejledning til branchen.\nLæs mere om analysen HER…


Guide: Valg af ny seng – kontinentalseng vs. elevationsseng – Dailyfix.dk\nVigtigt at vide inden købet\nI din overvejelse af, hvilken seng der er den rette for dig, er der en række ting, du bør være opmærksom på:\nDer skal være god plads i din seng for at sikre en optimal oplevelse og søvn\nJo mere du vejer, des hårdere skal madrassen være\nPrøv sengen, inden du køber – du kan ikke se på sengen, om det er den rette\nSørg for, at både bredde og længde passer dem, som skal bruge sengen – her er det naturligvis vigtigt at måle efter den højeste person\nHav ikke kun fokus på sengen, men også topmadrassen – i forhold til hårdhed, kropstemperaturer, allergier m.m.\nDer er mange sengetyper – vælg den, der passer til dig og dine behov\nEn kontinentalseng er én af de mest populære sengetyper blandt danskerne, da mange er begyndt at indse vigtigheden i at have en seng, der sikrer den bedste komfort.\nKontinentalsengen er det oplagte valg for dig, som ønsker masser af dybde i sengen, som bliver irriteret af revnen i midten ved andre sengetyper, og dig som ønsker kvalitet og design i fokus.\nFordele ved at vælge en kontinentalseng:\nHele fire lag komfort inkl. topmadrassen\nGode fjedre, der tilgodeser kroppens anatomi og støtter de steder, hvor man synker mest ned i madrassen\nHøjere grad af komfort sammenlignet med simple boxmadrasser eller springmadrasser\nEkstra støtte ved nakke, skuldre, ryg, lænd og hofter\nEn elevationsseng er en sengetype, hvor du får mange forskellige brugbare funktioner med i købet. Elevationssengen sikrer dig ikke kun god komfort, mens du sover, men den giver også gode muligheder for at ligge godt i de vågne timer, når du eksempelvis læser en bog eller ser TV.\nØnsker du en seng, der kan mere end bare at være en seng, er det elevationssengen, du skal vælge. Indstillingsmulighederne er en god hjælp, når du har brug for at ligge lidt med benene eller hovedet oppe i forbindelse med sygdom, skader, og selvfølgelig også når du læser eller ser TV.\nFordele ved at vælge en elevationsseng:\nMange funktioner og indstillingsmuligheder\nMulighed for at få benene op efter træning eller en hård dag\nMadrasserne tilpasses efter individuelle behov, så par kan have forskellige madrasser og dermed få den bedste komfort hver især\nGør det lettere at ligge og læse eller se TV\nMulighed for en split-topmadras, så man kan hæve og sænke, som man ønsker, mens den anden fortsat kan blive liggende\nKontinentalseng vs. elevationsseng\nVælger du en kontinentalseng fremfor en elevationsseng, slipper du for revnen i midten, og samtidig får du en masse dybde i sengen, som er vigtigt for at sikre din krop den bedste komfort. Mens du ved elevationssengen har mulighed for at indstille sengen efter netop dine behov, og samtidig kan du nemt vende dig i sengen, uden at din partner bliver forstyrret af det.\nDu bør grundigt overveje, hvilken af de to sengetype der passer bedst til dig, så du er sikker på, at sengen giver dig de bedste forudsætninger for en god søvn.\nHvorfor er god søvnkvalitet vigtig?\nSøvn har stor betydning for kroppens genopbygning, og får du ikke sovet nok, vil det blandt andet påvirke dit immunforsvar, din indlæring og din hukommelse. Enhver, som har oplevet en nat med for lidt søvn, ved, hvordan det straks kan påvirke koncentrationen, ydeevnen og humøret. Det har derfor stor betydning for, hvordan den kommende dag vil forløbe.\nFor at opnå god søvnkvalitet bør du sove regelmæssigt hver nat. Det vil sige, at det ikke er optimalt at sove for lidt i løbet af ugen, for derefter at få sovet ud i løbet af weekenden. Det gennemsnitlige søvnbehov for voksne er 7,5 time, men med individuelle forskelle. Føler du dig udhvilet, og er du ikke søvnig om dagen, vil man derfor generelt sige, at du får tilstrækkeligt med søvn.\nDer er en række livstilsfaktorer, der har negativ indflydelse på søvnkvalitet. Sover du dårligt om natten, bør du derfor overveje, hvilke af følgende negative faktorer du kan ændre på ved din livsstil:\nHøj indtagelse af alkohol (det gælder især sent om aftenen)\nIndtagelse af sovemidler\nPrøv så vidt muligt at tilpasse din livsstil efter anbefalingerne, og vælg den rette type seng ved at fokusere på dine behov. En sund livsstil kombineret med en kvalitetsseng vil nemlig give dig gode muligheder for at få en optimal nattesøvn.\nForrige Forrige indlæg: Ferie med børn i Danmark: Sådan får I en billig og aktiv ferie\nNæste Næste indlæg: Hvad er forandringsledelse?


Hjælp til fjernundervisning | Online og Blended Learning\nFå hjælp til hvordan du omlægger din undervisning til online aktiviteter.\nFor at understøtte de studerendes læring bedst muligt i de kommende dage/uger, er det vigtigt, at du guider dine studerende igennem fjernundervisningen.\nFor at skabe den mest optimale fjernundervisning på dit kursus under nedlukningen, så følg nedenstående tre trin. Hvis du har mundtlige eksaminer (individuelle eller gruppe eksamener) har du et fjerde trin, du skal overveje. Du kan også springe direkte til det trin, der passer til din situation.\nDidaktiske råd Organiser Absalon\nVælg online aktivitet Online mundtlig eksamen (engelsk)\nKontakt dit fakultets e-læringskonsulenter.\nBEMÆRK: angiv linket til Absalon-kursusrummet for det kursus, du skal have hjælp til.\nHvis du er i tvivl om, hvilket fakultet, du tilhører, så skriv til ruh@adm.ku.dk.\nHar du IT-tekniske problemer, kan du finde vejledning og hjælp hos KU-IT.


Hedeland skal være landets vildeste læringsrum\nHedeland uden for København, hvor også Dansk Islandshesteforening har sit store baneanlæg skal være Danmarks vildeste læringsrum, hvor det rå, aktive og rolige kombineres med kultur og unikke kulturoplevelser. Sådan skriver licitationen.dk\nPlanen med den nye udviklingsplan, som Greve, Høje-Taastrup og Roskilde kommuner sammen med selskabet I/S Hedeland og Realdania har præsenteret for det store naturområde Hedeland, sætter retning for Hedelands udvikling de næste mange år.\nDet indeholder planen\n– Med udviklingsplanen for Hedeland står vi med et stærkt, fælles grundlag for at skabe et attraktivt, rekreativt område i denne del af hovedstadsområdet. For de tre kommuner vil planen være et godt værktøj til at prioritere og planlægge retningen for Hedelands udvikling. Potentialet er der nu til at udnytte Hedelands rekreative kvaliteter til gavn og glæde for både nuværende og fremtidige beboere – og for alle andre, som besøger området, udtaler filantropidirektør Anne Skovbro fra Realdania i pressemeddelelsen.\nI/S Hedeland begynder nu arbejdet med at gøre udviklingsplanen, som er udarbejdet af SLA Arkitekter, til virkelighed.\nSamtidig vil de tre ejerkommuner Greve, Roskilde og Høje-Taastrup i fællesskab arbejde for at skaffe ekstern medfinansiering til de store tiltag, som markerer igangsætningen af planen.


Solid indsats: Kåret til årets træner efter 40 år i samme klub | Odder Avis | Ugeavisen.dk\nDu er her: Forside - Odder Avis - Solid indsats: Kåret til årets træner efter 40 år i samme klub\nElin Søndergaard har været træner i Odder Badmintonklub i 40 år. Hun fik prisen Årets Træner i 2020 i DGI Østjylland. Pressebillede\nSolid indsats: Kåret til årets træner efter 40 år i samme klub\n10. februar 2020 kl. 12:00\nElin Søndergaard stopper i Odder Badmintonklub, hvor hun har været træner i fire årtier.\nOdder: Elin Søndergaard fik i lørdags prisen Årets Træner i 2020 i DGI Østjylland Badminton. Det sker, efter hun har været træner i Odder Badmintonklub i 40 år, skriver klubben i en pressemeddelelse.\n- Elin har fra den kommende sæson i en alder af 80+ valgt at stoppe efter 40 års uvurderlig indsats i Odder Badmintonklub. Elin har altid mødt spillerne med et godt og positiv humør, men også med bestemthed, hvis det har været påkrævet. Derfor har hendes træningstimer altid været både hyggelige og lærerige, hedder det i indstillingen.\nHer kan man også læse, at Elin Søndergaard i begyndelsen var leder af turneringstruppen. Men i de seneste mange år har hun taget sig godt af de små begyndere og været en vigtig forældrekontakt.\nHaft fingre med i eliten\nElin Søndergaard har foruden mange timer som træner været med ved stævner og turneringskampe. Tidligere var hun aktiv ved dommerbordet og andre steder, og i de senere år har hun opmuntret og støttet de unge spillere.\nHun har oplært børn, der spiller hyggebadminton. Og hun har trænet senere elitespillere som Jonas Rasmussen og Anders Skaarup Rasmussen, der har vundet store titler som for eksempel VM, All England, China Open og VM for hold.\nI indstillingen takker Odder Badmintonklubs bestyrelse Elin Søndergaard for samarbejdet og hendes indsats for også at uddanne mange af klubbens egne unge trænere.


Danske Banker at all - Page 2\nDanske Banker at all\nRe: Danske Banker at all\nby Thomas on Søn maj 29, 2016 8:23 pm\nklogeaage 35 skrev: Den hollandske journalist og forfatter Joris Luyendijk har gennem de sidste fire år undersøgt Londons finansverden indefra og interviewet over 200 bankfolk. Og Joris' konklusion er klar: Banksektoren har ikke ændret sig en tøddel siden finanskrisen i 2008. Mød Joris, der beskriver finanssystemet som et passagerfly med brændende motor uden pilot.\nSelvfølgelig har de ikke ændret sig en tøddel! De lever jo en løgn. En løgn bliver jo ikke lige pludselig sand.\nby klogeaage 35 on Ons jun 08, 2016 8:19 am\nDanske Bankèr forsætter og fordyber finanskrisen\nby Thomas on Ons jun 08, 2016 9:46 am\nklogeaage 35 skrev: Danske Bankèr forsætter og fordyber finanskrisen\nVi har jo set at forpligtigelserne i - frem for alle - Danske Bank så langt overstiger aktiverne. Bankerne er insolvente.\nVi ved jo godt, at flextumper er tab. De hverken kan eller vil betale! Det kommer de jo heller aldrig til. Dermed er det udlån tabt.\nby klogeaage 35 on Tors jun 09, 2016 2:25 pm\nEt samfund kan ikke holde til, at der gælder et sæt regler for Fru Jensen og et andet for banker.\nby Thomas on Tors jun 09, 2016 6:52 pm\nDen er meget morsom. Læg mærke til den identifikation mellem Rusland og Nordea. Det er jo ikke nogen hemmelighed, at Arbejdernes Landsbank er socialdemokratisk - de praler faktisk af det. De gør sig ikke til mere end de er.\nMen referencen til Rusland og skattesvig - det ligger jo ikke langt fra min oprindelige påstand om, at Peter Straarup er kommunist - er der noget der kan få de små hår i nakken til at rejse sig på en socialdemokrat, så er det kommunister.\nPer Christensen, formand for 3F og bestyrelsesformand for Arbejdernes Landsbank,\nved jo udmærket godt, at dem der stemmer Dansk Folkeparti egentlig er socialdemokrater - selvfølgelig er de det; men han véd da også, at Tulletåben er banksvin fra Nordea. Sætter han lus i skindpelsen på DF'erne? Ja, mon ikke!\nLæg også mærke til hvordan Martin Henriksen fører sig frem - se, der er en stor fed en! - lus altså.\nEnhver socialdemokratisk forening, virksomhed er en kamporganisation. Sådan har det altid været det, sådan vil det altid være! Parti, fagbevægelsen og kooperationen. Der er det ved det, at man er sig fuld bevidst, at "arbejdernes" ikke er det bedste brand - man begår ikke den fejl, at man gør sig bedre end man er. Rugbrød er nu engang rugbrød - men det smager altså godt under leverpostej og saltkød - bare der er nok af det.\nNu er det et axiom i reklame, at man ikke nedvurderer konkurrenterne - hvor for også gøre det, når de klarer at ydmyge sig selv så ganske udmærket. Når det er sagt, så er man jo ikke bedre end, at man står og småfniser, når konkurrenten bliver stillet simple - men ubehagelige - spørgsmål af en gadebetjent.......\nby klogeaage 35 on Tors jun 09, 2016 9:29 pm\nNu kommer der sigtelser mod\nby Thomas on Fre jun 10, 2016 9:08 pm\nmedarbejdere i Skat.\nDet må have været profitabelt for disse medarbejdere?\nJeg tvivler nu. Jeg tror det er Danske Bank og Nordea - evt. Jyske Bank - der har truet med at opsige deres realkreditlån, hvis man ikke kunne få forståelse. Jeg forstår såmænd godt, at de vil have afhøringen i offentlighed - det vil ikke blive rart for banksvinene: De vil have rigtig meget at fortælle.\nby klogeaage 35 on Tirs jun 21, 2016 8:02 am\nBankerne har alle groft undervurderet risiko i udlån !!!\nby Thomas on Tirs jun 21, 2016 11:20 am\nSelvfølgelig! Pengene i den såkaldte egenkapital var jo allerede væk inden 2008 - hvorfor skulle de lige pludselig have fundet på at spadsere ind i den affaldsforbrænding.\nby klogeaage 35 on Tirs jun 21, 2016 6:02 pm\nThomas skrev: medarbejdere i Skat.\nHul på den betændte byld ?????\nby Thomas on Tirs jun 21, 2016 11:02 pm\nDe anholdte er eller har været ansat i Rigspolitiet, Udenrigsministeriet, Rigsadvokaten, Københavns Kommune, DSB, Kriminalforsorgen og Forsvarets Efterretningstjeneste, og dertil kommer et antal ansatte i Forsvaret, hvor det er Forsvarets Auditørkorps, der fortsætter sagen.\nDet er noget af en pose blandede bolsjer. De har tilsyneladende ikke andet til fælles end, at de er blevet bestukket for små beløb af Atea. Det, der undrer mig er, at det er signalmidler.\nDet nærmeste, jeg kommer det er, at det er sikkerhedspolitisk. Hvis det er det, så er det et angreb på landets infrastruktur. Det kan udmærket være - de beskedne beløb tyder på det. Angriber man infrastruktur, så har man brug for en masse personer, hvis oplysninger/medvirken hver for sig i sig selv ikke er afgørende men heller ikke specielt vanskelig at opnå.\nJeg har svært ved at se, hvordan bankerne skulle være involveret, fordi - på kredsen af anklagede og bestikkelsen, så har man med vilje undgået banker. Russerne ved nemlig udmærket godt, hvor meget bedre vestlige systemer er sikret, så man er tilbageholdende med at efterlade sig et "elektron-spor".\nA deceased parrot.\nby Thomas on Fre sep 30, 2016 10:05 pm\nDanske Bank - med banksvin.\nby klogeaage 35 on Fre sep 30, 2016 10:54 pm\nThomas skrev: Danske Bank - med banksvin.\nby klogeaage 35 on Man okt 03, 2016 4:48 pm\nEn forklaring på at Pluto køteren kom forbi sitet\nby Thomas on Man okt 03, 2016 6:17 pm\nVi skal være glad for Pluto-kraten! Han er så torskedum, at vi i nogen tid får et varsel om, at der kommer et større smask til banksvin og flextumper!\nDer er altså en grund til, at det går galt for de idioter: Der er nemlig ikke flertal for at redde dem.\nBanksvinene har hver deres kæphest, som de prøver at bruge til at tvære deres ruin af på skatteyderne med.\nDanske Bank: Vil bekæmpe ejendomsskatterne.\nNordea: Holde kritiske øjne fra deres pilrådne udlånsbog. Ingen Bankunion.\nKan i genkende de politiske udtalelser og så gætte på, hvilken bank, der støtter hvem? Arbejdernes Landsbank har det udmærket med de lave renter - så bliver boligselskaberne hurtigere konkurrencedygtige og får udlejet deres vanvittige ejendomme, der er bygget alt for dyrt.\nTjo.... han misser alvorligt med øjnene og siger: "Vi må jo alle give os lidt."\nOversat til dansk: "I kan rende mig noget så grusomt! I véd jo godt, hvilket flertal, jeg kan skaffe - og nej, I vælter ikke regeringen, fordi så kommer Mette Frederiksen: Hvem tror I så kommer til at få tæsk? Det bliver ikke venstres vælgere - vi skal jo stemme for!\nJeg ser. at Danske Bank annoncerer\nby Thomas on Fre nov 18, 2016 12:52 am\nat de vil udbetale udbytte for 2016. Vi får se!\nDet er direkte imod anbefalingen fra Nationalbanken; men typisk nok fordi APM vil have sine penge ud af det fallitbo. Om de får det via udbytte eller ved at få deres egne aktier tilbage, det er en sekundær betragtning.\nSom jeg ser det, så bliver APM splittet op, så Fonden køber delene ud af Rederiet. Dermed efterlades Rederiet som en tom skal, som man kan slagte - det rederi kan beholde det, der alligevel skal nedlægges - så får Danske Bank ikke noget for deres APM aktier alligevel.\nDet er noget af en omvej; men sådan er der så meget.\nJa, selvfølgelig stiger pendlerkortet!\nby Thomas on Fre nov 18, 2016 1:13 am\nDet er jo arbejdspladsen, der skal flytte.\nFlextumperne skal af med hovedet!\nby klogeaage 35 on Man nov 21, 2016 7:57 pm\nTiltroen til bankerne kan underligt nok presses endog længere ned !!!!!\nPå samme skala som indlånsrenten\nby Thomas on Man nov 21, 2016 10:49 pm\nklogeaage 35 skrev: Tiltroen til bankerne kan underligt nok presses endog længere ned !!!!!\nDen kommer ikke længere ned, fordi så vil folk hæve deres penge og gå i sedler. Derfor er banksvinene fanget i fælden mellem at skulle give højere rente end udlånet - på den ene side - og på den anden, at valutaspekulation er kostbart. De 200 mia. i nettostilling koster på årsbasis banksvinene. 1 mia. kr.\nHarry Potter i panik\nby klogeaage 35 on Man dec 05, 2016 11:55 am\nMobningen af den finansielle sektor må stoppe, for bankerne og realkreditten er afgørende for væksten herhjemme.\nby Thomas on Man dec 05, 2016 7:49 pm\nklogeaage 35 skrev: Mobningen af den finansielle sektor må stoppe, for bankerne og realkreditten er afgørende for væksten herhjemme.\nForventeligt og urealistisk. Jeg har svært ved at se, at det kan finde flertal.\nby kss on Tors dec 08, 2016 11:22 am\nby Thomas on Fre dec 09, 2016 9:30 pm\nkss skrev: http://politiken.dk/debat/debatindlaeg/art5723773/Lad-os-f%C3%A5-en-europ%C3%A6isk-finansskat\nDet minder mest af alt om, at Socialdemokratiet i øjeblikket virker som det afskrækkende eksempel på, hvad der vil ske, hvis Tulletåben ikke gør, som der bliver sagt - og uden at mukke.\nJeg tror faktisk at alle "pingerne" i Dansk Foikeparti er i dyb gæld til Nordea og Nordea vil trække stikket på dem ganske personligt, hvis de ikke gør præcis som Nordea siger.\nDet tror jeg af flere grunde:\nJeg tænker på Rohdes udmelding i forbindelse med den overdrevne pensionsopsparing, der ikke placeres og som virker finansielt destabiliserende i alvorlig grad. Det har helt klart adresse til Nordea - set ud fra deres forretningspolitik med, at kunderne skal have ALLE deres bankforretninger i Nordea.\nMarie Krarup bannede mig efter jeg formodede at hun var Nordea kunde. Det er formentlig rigtigt; men det at jeg kaldte hende en landsforræderisk nazi-so har måske også noget med det at gøre.\nAt hun så efterfølgende har bræget, om det ikke var tilladt at være "national" [min tilføjelse: sozialist] viser bare at når man slår i flok køtere, så vræler den, der bliver ramt.\nDet vil ligne Nordea at lave bestikkelsen på den måde: Man forærer ikke noget; men giver et enormt "lån" med en mere end tvivlsom sikkerhed. Det er den måde Le Pen i Frankrig er blevet bestukket på.\nDet er mere end sandsynligt, at både PET og Nationalbanken er fuldt ud klar over situationen. Det er jo nemlig ikke nok at skære halsen over på Tulletåben: Det skal være hele den svagt begavede og perfide elite.\nDe kan aldrig komme i regering eller blive ministre. Der hjælper ikke noget med at uddele lidt ministerposter, så de kan komme ud af afhængigheden af banken og betale af på lånet. Dels er der for mange Tulletåber i bundløse problemer, dels er de betragtede beløb nok absurd høje.\nDet er nok derfor det "snask" med EU-midler, som Morten Messerschmidt og Søren Espersen har stået for er kommet frem: "Kære venner! Tænk på, hvad vi kunne gøre, hvis vi ville!"\nNordea er den eneste Globalt systemisk vigtig bank i Norden, hvilket med sikkerhed vil give afviklingen af den en høj prioritet i ECB og Bankunionen - det er Nordea da godt klar over, hvorfor Sverrig ikke vil være med i bankunionen.\nMan kan også se den fuldstændig ynkelige adfærd fra Tulletåberne i forbindelse med Politiunionen. Problemet er her - i hvilken grad Politiunionen vil give Tulletåberne personlige og påtrængende problemer.\nJeg tror vi skal se udmeldingen i den sammenhæng - det vil nemlig også give ræson til finanslovsforhandlingerne, hvor regeringen har tævet LA og Konservative på plads. Det vil give ræson ifht ejendomsskattedebatten. Socialdemokratiet vil have "knækket" nedsat fra 6 til 3 mio, kr og promillen øget fra 3 til 16. Det bliver det så næppe; men noget i den retning, hvor Løkke "kæmper som et vildt dyr" for at snakke Socialdemokratiet til "fornuft".\nby klogeaage 35 on Man mar 20, 2017 2:35 pm\nGrimme grimme Danske Bank er\nby Thomas on Man mar 20, 2017 2:58 pm\nklogeaage 35 skrev: Grimme grimme Danske Bank er\nSelvfølgelig er Danske Bank ligeglad med "miljøet". Man vil da ikke ind og genere DONG og rederiets planer - det gør nemlig meget, meget ondt at "støde sig" på APM.\nOg alt det miljøfims i SF - det kan de stoppe med - jo før, jo bedre.\n» Banker bremser boligsalg


Privathospitalers omsætning er tidoblet under VK | Information\nPrivathospitalers omsætning er tidoblet under VK\nDet frie sygehusvalg, behandlingsgaranti og private sundhedsforsikringer har tidoblet omsætningen for privathospitaler. Retten til frit valg og en plads foran i køen gælder stadig kun for patienter med ukomplicerede lidelser, der skal under kniven\nDet offentlige sygehusvæsen må sende penge til det private, fordi stadig flere behandlinger bliver foretaget på privathospitaler.\nNår danskere ryger under kniven, sker det i stærkt stigende grad på et privathospital.\nI 2001 gav et privathospital knap overskud, og der blev årligt omsat for 200 millioner kroner. I 2009 har privathos-pitalerne omsat for 20 gange så meget, nemlig knap to milliarder, oplyser Brancheforeningen for Privathospitaler og -klinikker (BRK).\nPrivathospitaler står i dag for 30 procent af det samlede antal operationer i bevægeapparatet, cirka halvdelen af alle rygoperationer og 85 procent af fedmeoperationer i Danmark, siger formand for BRK, Nis Alstrup.\n»Fordelene er ny finansiering via sundhedsforsikringer, og konkurrence er godt for produktiviteten i det offentlige sundhedsvæsen,« siger professor i sundhedsøkonomi fra Aalborg Universitet, Lars Ehlers.\n»Men grundlæggende egner sundhedsvæsnet sig ikke til privatisering. I et offentligt system prioriterer man ud fra sundhed, mens man i et privat system prioriterer ud fra profit. Man griber alt for hurtigt til kniven i stedet for at se tiden an. Der er sket en eksplosion indenfor kirurgi, og det er det største tegn på, at vi får mindre sundhed for pengene,« siger han.\nDirektør for Danske Patienter, Morten Freil er enig:\n»Der er klare indikationer på, at der er sket et skred, hvor vi i dag faktisk overbehandler en bestemt type patienter,« siger han.\nVille barbere ventelister\nDe sidste ni års eksplosive vækst i den private sundhedssektor skyldes dels VK-regeringens behandlingsgaranti, der sikrer patienter undersøgelse eller behandling inden én måned og dels private sundhedsforsikringer.\nBehandlingsgaranti og det frie sygehusvalg er den primære årsag til privathospitalernes vækst. Sigtet var at barbere ventelisterne til operationer i det offentlige sygehusvæsen ned ved at garantere danskerne, at pengene følger patienten til et privathos-pital eller et hospital i udlandet.\nTyve gange flere på 10 år\nI 2008 havde hvert privathospital i gennemsnit en bruttoomsætning på 14 millioner kroner for patienter på venteliste hos de offentlige sygehuse. I år indtjener 'garantipatienterne' knap en milliard, oplyser BRK.\nPrivate sundhedsforsikringer, som regeringen gjorde fradragsberettiget i 2002, er den anden årsag til privathospitalernes vækst.\nSidste år sikrede én million danskere sig en plads foran i køen til operationer på privathospitaler, hvilket er tyve gange så mange danskere som i 2001.\nDe private sundhedsforsikringer udgør i dag halvdelen af privathospitalernes omsætning på to milliarder kroner årligt.\nIkke alle har det frie valg\nFrit valg, garantier og forsikringer skævvrider, fordi det ikke gælder alle patienter, påpeger sundhedsøkonomer.\nDer er faresignaler, siger professor i sundhedsøkonomi på Aalborg Universitet, Lars Ehlers.\n»Jeg mener, at vi får et mindre effektivt sundhedsvæsen. De dyreste sundhedsvæsener i verden, eksempelvis USA, Schweiz og Tyskland har en meget stor andel af forsikringsfinansiering, der igen øger ulighed i sundheden,« siger han og bakkes op af en ny rapport fra Dansk Sundhedsinstitut.\nForsikringerne har en 'social slagside', fordi andelen af forsikrede følger uddannelsesniveau og årsindtægt.\nOgså behandlingsgarantien risikerer at skævvride strukturerne, fordi offentlige sygehuse vil konkurrere med privathospitalernes udbud - og underprioritere eksempelvis komplicerede operationer.\nKun i privaten\nOmtrent 850.000 danskere lider af en kronisk sygdom, og hvis de skal opereres, kan det med få undtagelser kun foregå på et privathospital. Det samme gælder for medicinske patienter.\nDét påvirker prioriteringerne på de offentlige sygehuse, påpeger direktør for Danske Patienter, Morten Freil.\n»Hver gang en patient behandles på et privathospital i stedet for et offentligt hospital, så tages pengene fra den samme ramme. Det betyder, at offentlige sygehuse lægger deres energi i de områder, hvor de risikerer at tabe patienter til et privathospital. Så det er ikke samtidig muligt at opprioritere eksempelvis de medicinske patienter,« siger Morten Freil.\nOg det er kun et spørgsmål om tid, før privathospitalerne vil udvide samarbejdet med regionerne og tage langt flere af de komplicerede operationer fra de offentlige hospitaler, siger Nis Alstrup:\n»Vi laver allerede de mere komplicerede operationer, men vi oplever, at det er svært at få regionerne til at indgå de her aftaler. Det er en skam, for vi vil gerne afprøve området indenfor eksempelvis sukkersygeområdet og lungesygeområdet, men de har sat bremsen i. For privathospitalerne handler det egentlig bare om, at der skal være nogle takster, der er rentable«.\noffentlige sygehuseprivathospitalersundhedulighedprivate sundhedsforsikringer\n17. marts, 2010 - 22:52\nRegeringens ideologiske damptromle (med støtte-bind fra DF) har jo ikke betydet en markant bedre behandling, men har alene afstedkommet en aflevering fra de samlede midler til profit-hensyn. Og det skader jo ligefrem såvel kvaliteten som kapaciteten uanset hvilke statiske spidsfindigheder, man forsøger at betjene sig af.\nMåske oppositionen skulle melde klarere ud med hensyn til, hvor tilbagerulninger er på sin plads. Omsorgen for befolkningens helbreds-tilstand berører jo selv enhver. Der mangler med andre ord skarphed på oppositionens skalpel. Hvilket betyder, at offentligheden efterlades med et indtryk af, at aftale-forholdet indenfor borgens mure uheldigvis har erstattet den sunde fornuft.\nRegeringen har netop ikke haft skrupler med at trække sundheden ind i det ideologiske morads. Og den mærkværdige øvelse er der faktisk ingen grund til på sundhedsområdet at gøre til et spørgsmål om aftaleetik. For så er der direkte gået ged i prioriteringen med befolkningens sundhed som klart gidsel. Hvilket også gør sig gældende med en lang række af områderne i forhold til den danske velfærdsmodel, ikke mindst ældreområdet.\nFår vi snart en samlet oppositions stillingtagen til, hvor fornuften er kommet i klemme i forhold til en indforstået aftale-"etik"?...\n17. marts, 2010 - 23:30\nPrivatisering af sygehusvæsnet er tyveri af offentlige midler, ganske simpelt, og de private sygeforsikringer resulterer i urimelig forskelsbehandling. Det er både usmageligt og udansk!\nVK regeringens neoliberale krydstogt må standses for enhver pris hvis vi vil undgå at sidde i samme suppedas som amerikanerne og hollænderne!\n18. marts, 2010 - 04:39\nRegeringen lukker offentlige sygehuse med den bortforklaring, at vi er nødt til at samle ekspertisen på store centrale enheder for at holde kvaliteten. Det har givet plads til at åbne stribevis af små dyre urentable sygehuse i udkantsområderne i uegnede bygninger. Overprisen herfor fremstilles politisk som udgift til den offentlige behandling. Det medfører, at vi skærer i de offentlige sygehuses budgetter - og ikke i overprisen til de private.\nSundhedspolitikken holder liv i et privat sygehusvæsen, der ikke har nogen samlet faglig ekspertide, og som ikke er rentabel.\nDet er ligesom landbrugsstøtten. Den holder liv i produktioner, der slet ikke er rentable.\nDét er borgerlig politik: Profit baseret på offentlige garantier.\n18. marts, 2010 - 07:43\nAlex Jensen siger:\nforskelsbehandling. Det er både usmageligt og udansk!\n'Usmageligt', enig ... men 'udansk', nej, nej ...det er blevet meget dansk.\n18. marts, 2010 - 09:48\nDen samlede vækst i den private sundhedssektor er over en tiårig periode tidoblet, mens antallet af private sundhedsforsikringer er tyvedoblet.\nDet er godt de rigeste danskere ikke bare følger med udviklingen, men også udviser rettidig omhu.\n18. marts, 2010 - 10:07\nTopDanmark (sikken et navn) måtte se sig nødsaget til at nedtone forventningerne til fremtiden, da arbejdsløshed betyder at et større antal sundhedsforikringer opsiges...\n...og jeg vil hilse vores nye kampfæller velkomne - vi er mange, der har sat vores lid til et godt offentligt sundhedssystem.\n18. marts, 2010 - 11:16\nDet handler om hvem det bedst kan betale sig at lappe på, og det kræver ikke den store ideologiske vejviser. Følg blot kulturen, samfundsværdierne, spinnet og sammenhængskraften i form penge, pop og overforbrug eller (blod)sporene, sundhedsforsikringerne og skattelettelserne. Her har man med stor dygtighed fået lokalbedøvet adskillige vælgergrupper og lagt snittet i folketingssalen, så fattigrøve, senildemente, behandlingskrævende klaphatte og nationalkonservative vifter med deres dannebrogsflag under klamphuggerens amputation.\nDe samlede (!) sundhedsomkostninger vil fortsat stige, bl.a. grundet forandringer i demografi og nødvendige bestikkelsespenge til de af vælgerne, som skal sikre genvalget. Men det må finansieres med forringelser i velfærd og forebyggelse andre steder, hvad det så kan afstedkomme af gener, uroligheder eller fordele for overkirurgen og brugen af signalpolitiske instrumenter.\nTrykket af nye regler i det offentlige vil næppe aftage, og det indgår desværre i de samlede omkostninger. Når man så har formleret sine langtidsplaner har det øjensynligt været med omformulgering af gamle lærebøger, eftersom man har ikke regnet med at lavkonjunkturer længere kunne opstå. Det er en helt ny situation, og det kom således helt bag på regeringen, da de omsider begyndte at forstå at konjukturer stadig kan skifte. Alligevel kalder de det økonomisk ansvarlighed.\n18. marts, 2010 - 11:56\nDen er helt ravruskende gal med VKOs syge-garantiordning.\nJeg har to spritnye eksempler på det regionale pengevanvid.\nEKSEMPEL 1: En af mine kvindelige venner har forfærdelige smerter i sine knæ. Hun har igen og igen været til læge, henvist til specialist, sendt til scanninger etc. Endelig var der så en begavet læge (de findes!), som henviste hende til operation. Det kunne OUH (Odense Universitets Hospital) ikke klare indenfor garantiperioden, så hun blev henvist til en privatklinik på det nedlagte Give Sygehus i Midtjylland. Hun bestilte den taxi, som dårligt gående pensionister nu engang har krav på. Han kørte hende tur/retur Odense-Give. Pris for taxi: 3.038 kr hver vej. Altså 6.076 kr. at betale af Region Syd. Hun kom ind til en svensk læge, som bad om hendes selvudfyldte skema, og sagde (vistnok, for hun er ikke god til at forstå svensk):\n- Passer disse oplysninger?\n- Ja, jeg har selv udfyldt skemaet.\n- Så kan du godt fise af igen. Du er for fed til, at vi vil operere sådan én som dig!\nHun var forarget over tonen, men mest over, at hun havde brugt over 6.000 kr. af skatteborgernes penge, når hun ALDRIG tidligere havde været stillet overfor spørgsmålet om sin beskedne overvægt.\nHertil kommer altså den ubehøvlede svenskers pris for 'en konsultation'\nEKSEMPEL 2: Min øjenlæge henviste mig til OUH for at blive opereret for 'grå stær' på højre øje.\nPå OUH var der ventetid langt ud over regeringens garanti, så jeg blev henvist til en privatklinik i Brædstrup, også i Midtjylland. Jeg måtte ikke selv køre, fordi man efter en øjenundersøgelse ikke må køre bil selv. Ergo fik jeg tilbudt en regionsbetalt taxi. Taxametret viste 3.571 kr. hver vej = I alt 7.144 kr. Få dage efter skulle jeg derop igen for operation. Ny taxikørsel til 7.144 kr. Operationen forløb vel. Det kostede altså alene til taxi ifølge Chr. Hansens røde regnemaskine 14.288 kr.\nHertil altså privatklinikkens regning til Region Syd for en undersøgelse og en operation.\nJeg kan kun alt for godt forstå, at regionerne ikke kan få deres penge til at slå til. Tillid er godt, men kontrol ville være bedre (frit efter Lenin)\n18. marts, 2010 - 18:57\nRet beset, så burde hverken sygeforsikringer, pensionsbidrag (til pensionskasser og private ordninger), faglige bidrag. bidrag til trossamfund, bidrag til velgørende institutioner m v være fradragsberettigede på selvangivelsen.\nNår nogen får et fradrag, så skal andre bare betale mere - d v s, at de bliver tvunget til sådan set at støtte, at andre kan tilgodese specielle formål, som er ret uvedkommende.\n18. marts, 2010 - 19:18\nDet er i det hele taget besynderligt hvis et flertal i befolkningen - lader privatiseringer foregå uden at reagere voldsomt, fordi privatiseringer jo ( nu næsten pr. definition) sjældent kan være/blive til flertallet's fordele.\n18. marts, 2010 - 19:37\nEn tænkeligt mulig forklaring:\nHvis vælger n.n. er inderligt overbevist om at:\nLangt de fleste andre vælgere er de rene tåber -\nså kan man jo godt forstå at lige n.n. vil stemme på politikere der sørger for - for Mærsk's skyld - at bringe/bevare den virkelige magt - ejet og styringen af samfundets produktionsmidler - på private hænder - således at den virkelige styring af samfundet's udviklingsretninger fremover er sikret imod det store flertal af tåber's virkelige, nævneværdige medbestemmen.\nAf en eller anden besynderlig grund synes flertallet af vælgerne selv at være enige med n.n.'s overbevisninger.\n18. marts, 2010 - 20:41\njaja Kim, måske er folk i en X-Factor(eller anden underholdning som får en væk fra alle livets bekymringer i en stund) hypnose eller har for travlt med at få ender til at hænge sammen til at bekymre sig for meget om politik eller udhulning af det offentlige, forhåbentlig er det kun spørgsmål om tid at de vågner en dag og siger: Nu kan det være nok!\n18. marts, 2010 - 22:24\nJeg må lige kommentere den med" FRIT SYGEHUSVALG"\nIngen sygehus afdeling skilter, min bekendt, med deres effektivitet. herunder fejlbehandlinger.\nVi ved at hver 5. indlagte PT. i gennemsnit bliver fejlbehandlet.\nMan kan udmærket have mindre fejlbehandlinger end hver 5.\nMen der er altså også tilfælde hvor man har flere fejlbehandlinger. Man er måske helt nede på hver 2.\nMen Løkke har jo givet hele befolkningen FRIT VALG.\nDenne mand hader sin befolkning, lige så meget son det velfærdssamfund, der har forkølet han gennem hele livet.\nVar der en der benævnte vælgerne som " rene tåber"?\n18. marts, 2010 - 23:16\nDer ér, som Lars Dahl er inde på, ganske god grund til at undre sig over nedlæggelsen af små sygehuse samtidig med, at der dukker privat-hospitaler op i samme kadence. Ansatte fra de lokale (nu nedlagte) sygehuse på gaden med protester og bannere har der været rigelig med. Det er da ikke spor svært at kalde Regeringens ideologiske egennytte-strategi for den massive profit-spade, den reelt er...\n19. marts, 2010 - 16:08\nVi andre der jo ikke besidder William Shakespeare's umådelige indsigter, og som derfor nødes at holde os til virkeligheden ;-) indser jo nok: At virkeligt demokrati: Virkeligt folkestyre forudsætter at det er folket der har den væbnede magt - og forudsætter: At det omfatter alverden.\n20. marts, 2010 - 11:48\nJeg besidder absolut ikke Shakespeares umådelige indsigter.\nMen jeg har, i al beskedenhed fulgt rimeligt med i hvordan vores, efter minmening, rmelige samfund har udvillet sig, mere eller mindre i 47 år.\nOg jeg er ikke sikker på hvad du egentlig mener med din kommentar.\nJeg mener, at vores demokrati omfatter DK og hvilke krige vi bør blander os i. Og vel egentlig også når og hvis der afgives suverænitet til EU.\n20. marts, 2010 - 15:27\nJeg forstår ikke, hvad der du prøver at sige med hver 5. patient.\nKan du, når du er ved det, lige dokumentere, at Løkke har det had du refererer til, eller tastede du hurtigere end du tænkte?\n20. marts, 2010 - 18:04\nMed hver 5. pT mener jeg. Det som jeg skriver. Hver gang man har haft 5 pationter indlagt, har man en fejlbehandet ( i gennemsnit) i det Danske sundhedsvæsen.\nM.H.T Lars Lække s ødelæggelser i sundhedsvæsnet, så er der sket større skader, end han på noget tidspunkt, igen vil kunne genoprette.\nDet er en lænhere historie, så jeg giver dig et link der omhandler, disse angreb på vores velfærdssamfund.\nJeg ser frem til st du vender tilbage\n24. marts, 2010 - 09:39\nSynes også debatten har taget en drejning inden for de seneste år.\nNu handler det ikke længere om, skal vi have private sygehuse.\nNu diskuteres hvor meget privat sygehusvæsen vi skal have.\nEn del af forklaringen er vel, at så mange mennesker idag har arbejdsgiverbetalt sundhedsforsikring.\nMen igen, vor forrige sundhedsminister udtalte jo et ønske om færre sygehusadresser - han "glemte" vist ordet offentlige.\n24. marts, 2010 - 10:14\nJa jeg ved ikke rigtigt om man kan sige, at "sammenhængskraften mangler"\nI de tiltag som Lars Løkke Rasmussen, som sundhedsminister, indenrigsminister, Finansminister og senest Statsminister, alt i alt har stået for.\nMen det er vel efterhånden synligt for alle, også de højstlønnede inden foe sundhedsvæsnet.\nAt der er et stærkt behov for at få hele sektoren omorganiseret og herigennem at få hele styringen og patientbehandlingen opgraderet.\nHvis vi igen skal på nuveau, med de lande,\nsom vi har yndet at sammenligne os med, igen.\nDesværre finder hele det sundhedsfaglige personale, herunder professore, over- og øvrige læger, intet behov for at inddrage, hverken politikere, patienter eller skatteydere i en debat herom.\nHvem mon de egent tror de er ?\nhvem mon de tror de er !\nDe er det , vi giver dem status til at være !\nmen når nu 600 slagteriarbejdere bliver frisat fra deres nuværende job !,\ner der jo ikke langt til tanken om omskoling ( og her kan vi jo læne os op af den kendsgerning ,\nat vi ligner svin så meget som vi gør !,)\nder må jo være gode penge i at sluse en del af disse mennesker direkte over i sundhed/sygehusvæsnet , altså det offentlige , naturligvis!\nså løser det med status sig selv -\nkendes det ene svin ikke fra det andet!\n24. marts, 2010 - 13:26\nFor mange følelser og for lidt fakta hærger for tiden debatten om de private hospitaler.\nDemografien peger på at vi har en befolkning, der bliver ældre og ældre, og selvom de ældre i dag er gjort af et stærkt stof og klarer sig rigtigt godt, så kan det ikke afbøde effekten af den såkaldte "babyboomer"generation. Der var lige omkring 2. verdenskrigsafslutning i størrelsesordnen 85-90.000 børn i en årgang, hvor der 25 år senere blot var 70.000.\nNu har vi endvidere en teknologisk udvikling der gør det muligt at behandle endnu flere sygdomme end før, nogle operationer er faldet i pris, andre er langt mere kostbare end før.\nDen cocktail af flere der efterspørger ydelser fra vores offentlige system, og et langt større udbud af mulige operationer skal finansieres, for læger og hospitaler arbejder ikke gratis - selv ikke i et offentligt system.\nLæg dertil arbejdsregler, der forhindrer læger i at arbejde ekstra i det offentlige - overarbejde skal afspadseres, ja så har vi et regnestykke der ikke går op.\nRegionerne har travlt med at pege den anklagende finger over mod de private hospitaler, som jo blev tilskyndet at byde ind på opgaverne.\nPrivate forsikringer er en mulig ekstrafinansiering af sundhedsomkostninger, der aldrig vil blive mindsket. Selv hvis skatten var på 100 % ville det ikke sikre borgerne alle de operationer de måtte ønske.\nJeg er generation f. 1970. Jeg forventer ikke at staten, når jeg forhåbentligt bliver 70 eller mere, er i stand til at hjælpe mig i det omfang jeg kunne ønske, og ser det som mit eget ansvar at være selvhjulpen fysisk og økonomisk når jeg engang ikke er på arbejdesmarkedet mere.\nDemografi, teknologisk udvikling og arbejdstidsregler umuliggør solidaritet....\n24. marts, 2010 - 18:23\nAlex siger at "forskelsbehandling. Det er både usmageligt og udansk!"\nJa! Vi skal alle sammen stå i den samme solidariske kø og vente i måneder og år på behandling sådan som vi gjorde tidligere ..\n25. marts, 2010 - 18:14\nJa det er der rigtigt meget der tyder på. måske i nogen højer grad, forgæves.\nOg så har vi jo LØKKES FRIT SYGEHUSVALG. Men ingen undtagen lægerne kender til de forskellige afdelingrs effektivitet.\nHar de en fejlbehandlet, pr. fem indlagte. Eller har de fire.\nOg bliver de behandlede kræftpatienter overhovedt raske ??\nEller behandler blot symptomer?\nDu kunne måske også have en vis nytte af at læse nårværende link.\nDet er lige så hemmelighedsomgæret som var det i det gamle Sovjet


Du finder ikke en mere genial dobbeltaften i biografen end lige nu / Dobbeltanbefaling\nPaul Thomas Andersons ’Licorice Pizza’ og Christian Tafdrups ’Speak No Evil’ er som nat og dag, men netop derfor en perfekt dobbeltbill til en aften, der bekræfter, hvordan filmkunsten kan sætte sig i kroppen på vidt forskellige måder.\n'Licorice Pizza' og 'Speak No Evil'. (Foto: SF Studios/Erik Molberg)\nMens de fleste uger liner fire-fem-seks nye film op i biografen, havde blot to af slagsen premiere i torsdags.\nTo film, der som hinandens diametrale modsætninger komplementerer hinanden som yin og yang, salt og syre, en sjældent delikat toretters til at mætte hele sanseregistret: Paul Thomas Andersons ’Licorice Pizza’ og Christian Tafdrups ’Speak No Evil’.\nDen første er en legende, let, ofte hysterisk morsom film, hvis fortælling lader hånt om klassisk aktstruktur eller dramaskolelogisk sammenhæng og i stedet lader os drive gennem livet med de to umage hovedpersoner, en overmoden 15-årig highschooler med skuespilfortid og eget pr-firma, spillet af Cooper Hoffman, og en intelligent 25-årig (Alana Haim), der frister en uforløst tilværelse som assistent for en sexistisk skolefotograf.\nDet er en hangout movie båret af det ene barokke optrin efter det andet: Bradley Cooper som hidsig Hollywood-frisør/producent/Barbara Streisand-kæreste og Sean Penn som storskrydende skuespiller er hver med i 10 minutter, der føles som en film i sig selv.\nSom de fleste vil vide på nuværende tidspunkt, er ’Speak No Evil’ gjort af et helt andet stof. Det er en fortættet, stramt komponeret psykologisk horrorfilm, der bliver mere og mere ubehagelig, som det danske par Bjørn og Louises besøg hos de fascinerende, men også mærkværdige hollændere, som de besøger på sidstnævntes dunkle hjemmebane, skrider frem mod et ubønhørligt klimaks.\n‘Speak No Evil’. (Foto: Erik Molberg Hansen)\nNogle anmeldere er gået så langt som, trods deres uforbeholdne begejstring, at erklære, at ingen bør se filmen. Og godt hjulpet af Tafdrups effektive og vidt eksponerede målsætning om at lave »Danmarks mest ubehagelige film« er der nærmest allerede gået sport i at erklære, hvor traumatiseret man er blevet af oplevelsen.\nLad mig lige benytte lejligheden til at slå koldt vand i blodet. Er ens foretrukne film/serie-diæt et tværsnit af ’Badehotellet’ og ’Klassefesten’, vil jeg nok heller ikke anbefale, at man indløser billet til ’Speak No Evil’. Men er man godt bekendt med eksempelvis Michael Haneke, Lars von Trier, Ari Aster og Park Chan-wook, vil de færreste nok behøve afsætte halvdelen af ens månedsbudget til psykologtimer efterfølgende.\nFilmen dyrker ikke klassiske chokteknikker som jumpscares, og den bliver først virkelig barsk de sidste 20 minutter. Indtil da er den primært båret af det samme sociale ubehag, som man kender fra alt fra ’Klovn’ til Ruben Östlund, og selvom det da bestemt ikke balsamerer sjælen som morgendug på en klar sommerdag, er socialsatiren konstant forførende, fordi den er så genkendelig.\nSamtidig er det værd at fremhæve, at filmen indimellem også er sjov, særligt i udstillingen af den bløde danske mand, der er mest maskulin, når han finder datterens tabte tøjkanin eller foreslår, at han kan hente hende fra dans på en dag, hvor det ellers normalt er moren, der gør det.\nJeg er selv pænt gyserforskrækket, men har set ’Speak No Evil’ to gange med største fornøjelse – den er fortsat fremragende forløst, når man kender twistene.\nOg mens diskursen nærmest synes at være, at den efterlader én i en katatonisk tilstand af håbløshed, er min oplevelse snarere, at den, ikke helt ulig Tafdrups ’En frygtelig kvinde’, er en suveræn samtalestarter: På vej ud af biografen diskuterer man med kæresten eller vennerne, hvorfor Bjørn og Louise handler, som de gør, hvad man selv ville have gjort, hvad der ligger i twistet, hvor ondskaben kommer fra, og hvordan man skal forstå slutningen.\nCooper Hoffman i ‘Licorice Pizza’ (Foto: SF Studios)\nMåske bliver man endda lidt opløftet af, at man har siddet igennem grufuldhederne, smågrinende over, hvor fucked up det var, og glad for, at det ikke var en selv. Det er jo også den effekt, gyserfilm har.\nMen selvfølgelig: Den sætter sig i nervebanerne, den er grum og kompromisløs, særligt i dansk kontekst. ’Speak No Evil’ vil man indimellem gerne flygte fra, ’Licorice Pizza’ vil man gerne flytte ind i. Man forlader Paul Thomas Andersons coming of age-historie med et saligt smil om munden, man har været i uforligneligt selskab, hengivet sig til en brillant filmkunstners træfsikre hånd.\nMindre er der måske at tale om bagefter, en conversation starter er den lige knap. Mere en to timers, upåklageligt smagfuld wellnesskur.\n’Licorice Pizza’ og ’Speak No Evil’ repræsenterer to sider af filmkunstens kraft. De sætter sig i kroppen på hver deres måde, forfører i hver deres toneart, stikker ud fra mængden med hver deres rendyrkede udtryk.\nFang Christian Tafdrups film til en tidlig aftenvisning. Bliv rusket igennem, drik en øl, snak den igennem. Indløs billet til ’Licorice Pizza’, bliv charmeret i gulvet, tag hjem i opløftet stemning, høj på filmens evne til at efterlade spor, nu og her og i flere dage efter.\nDo you speak licorice? Selvfølgelig gør du det.\nChristian Tafdrup går linen ud med ubønhørlig gyser: »Jeg kan ikke udstå tanken om at lave en…\n’Licorice Pizza’: Paul Thomas Andersons nye film er en øjeblikkelig ungdomsklassiker\nDet skal du streame i juni – fra ‘Atlanta’ i Danmark til Netflix-komedie med Josephine…


Ligesom MacGyver , kan du engang finde dig selv i en situation, hvor du har brug for at mode midlerne til at redde dagen fra detritus omkring dig , som at skrue en blitz ind i et fantastisk Taser . Heldigvis har et væld af opfindsomme folk påtaget sig at finde ud af at transmogrify normalt harmløse hverdagsobjekter til ødelæggende våben til selvforsvar . Du kan følge i deres ædle fodspor og gøre en regelmæssig engangs -blitz i en Taser med utrolig evne til at stoppe med kun nogle basale værktøjer .\nSmå-gauge ledning .\nLoddekolbe lodde .\nrip off kameraets dekorative papir ydre og sæt den til side . Lirke den eksterne plastskal hinanden ( forsigtigt ) med en skruetrækker til at udsætte det indre brud.\nFind blitzpære i kameraet . Undgå at berøre nogen af metal, du ser ind i kameraet .\nStrip enderne af to stykker af 6- tommer lange wire , og lod en til hver af de to metalkontakterne i bunden af flash pære . Når det loddemetal er tørt , fjernes blitz ( igen , passe på ikke at røre metal ) .\nTryk og hold " Charge " knappen i flere sekunder , og derefter placere De to ledningsender ( ikke røre hinanden ) på dit mål . Tryk på " Tag et billede " -knappen på kameraet , som vil indfri de akkumulerede flash elektricitet gennem ledninger ind i målet .\nTaserudstyr kan forårsage alvorlige skader hvis de bruges forkert , brug den korrekte forsigtig, når du bygger /driver en .\nLæs mere: hvordan man laver en ler -model i maven