Finansminister kræver klare svar\nAt være økonomisk ansvarlig er ikke klaret ved at postulere, at man er det. Økonomisk ansvarlighed er noget, man udviser i sine politiske handlinger. Helle Thorning-Schmidt og Villy Søvndal proklamerer konstant, at de skam er økonomisk ansvarlige.\nHvis de er så ansvarlige, som de påstår, hvorfor må vi så ikke få at vide, hvordan oppositionen vil efterleve EU’s henstilling om at gennemføre budgetforbedringer for 24 mia. kr. de næste 3 år? Hvorfor må vi ikke få at vide, præcist hvad de vil gøre for at få danskerne til at arbejde, hvad der svarer til en uge mere om året? Danskerne har krav på klare svar. Derfor stiller jeg nu en række konkrete spørgsmål til Thorning og Søvndal.\nKom med en ny plan\nDanmark har nu fået en henstilling fra EU om at konsolidere den offentlige økonomi med 24 milliarder i 2011,12 og 13. Det er derfor ikke en abstrakt diskussion, og det er helle ikke et krav, man kan snakke sig ud af. Nu er vi inde i EU’s procedure for uforholdsmæssigt store underskud, og her gælder nogle særlige regler. Regeringen mener, at vi skal overholde de internationale spilleregler, fordi det er ansvarligt, at der er en grænse for, hvor stort et lands underskud må være. Det er kun sundt, at der er styr på Europas økonomier.\nRegeringens genopretningspakke viser klart, hvordan regningen for den internationale finanskrise betales. Flere økonomer har påpeget, at S og SF’s plan ”Fair Løsning” ikke lever op til de internationale spilleregler. Oppositionen svarer altid, at den løser udfordringerne på sin egen måde – stik modsat andre EU-lande (også socialdemokratiske), der nu laver store spareplaner for at få indtægter og udgifter til at harmonere.\nMå vi andre dødelige så ikke få at vide, hvordan Thorning og Søvndal selv mener, at deres plan efterlever kravet om strukturelle budgetforbedringer i EU’s procedure for uforholdsmæssigt store underskud? Jeg kan ikke se det, da der ingen svar er i ”Fair Løsning” på udfordringerne i 2011,12 og 13. Hvis man skal kunne tage det alvorligt, når Søvndal og Thorning proklamerer, at de er ansvarlige, må de nu fremlægge en ny økonomisk plan, der klart fortæller, hvordan de vil skaffe 24 milliarder frem til 2013, for de bedyrer jo, at de vil leve op til EU’s regler. Hertil kommer, at Finansministeriets beregninger af ”Fair Løsning” viser, at der mangler finansiering for minimum 11 mia. kr. og måske op mod 28-29 mia. kr. for at sikre langsigtet holdbarhed. Mine første spørgsmål til Thorning og Søvndal lyder derfor:\nAnerkender I de særlige spilleregler under ”proceduren for uforholdsmæssigt store underskud”?\nVil I sikre, at henstillingen indfris, herunder henstillingen om at gennemføre konkrete budgetforbedringer på ½ pct. af BNP i gennemsnit hvert år i årene 2011-2013 – dvs. finde de 24 mia. kr.? Hvis svaret er ja, hvordan skal de 24 mia. kr. så helt konkret findes?\nHvordan skaffer I 15 mia.?\nNår oppositionen påstår, at den kan skaffe 15 milliarder kroner ved at forhandle med arbejdsmarkedets parter om øget arbejdstid, må vi så ikke få at vide, hvordan S-SF konkret vil sikre dette kunstgreb? En trepartsaftale er jo netop kendetegnet ved, at de tre parter – regeringen, lønmodtagerne og arbejdsgiverne er enige, men indtil videre har vi kun hørt stor uenighed. Lad mig nævne et par eksempler.\nI Berlingske Tidende kunne man den 9/6 læse, at Dansk Arbejdsgiverforening ultimativt afviser en række grundelementer i ”Fair Løsning”. Dagen forinden kunne man i samme avis læse, at formanden for Akademikernes Centralorganisation mener, at det er urealistisk at hente 15 milliarder i en trepartsforhandling: ”Man konterer på forhånd, at arbejdsmarkedets parter velvilligt stiller op med 15 mia. kr. Det regnestykke har jeg svært ved at se, hænger sammen,” lød det fra Erik Jylling (AC). Det er da heller ikke fordi, at fagbevægelsen står i kø for at opfylde den røde plan – tværtom.\nFTF’s formand Bente Sorgenfrey bedyrede over for nyhedsbureauet Newspaq den 9/6, at hun og FTF ikke har forpligtet sig til noget som helst. FOA’s formand Dennis Kristensen fulgte op i et interview med Politiken den 12/6, hvor han slår fast: ”Jeg kunne ikke i min vildeste fantasi finde på at love nogen, at FOA's medlemmer vil arbejde 38 timer om ugen”. Lidt længere henne i interviewet slår Dennis Kristensen hovedet på sømmet: ”LO kan ikke selv give et sådant løfte, fordi de ikke underskriver overenskomsterne, så jeg anser sådan et løfte for meget usandsynligt”. Samme linje hører vi fra andre dele af bevægelsen. Hør fx hvad formanden for industrigruppen i 3F i Århus udtalte til Jyllands-Posten den 20/6: ”Vi synes umådeligt dårligt om den idé. Industriarbejderne her i byen arbejder i forvejen næsten 40 timer om ugen i gennemsnit, og det er en gruppe, som er dårligt uddannet og hurtigt bliver nedslidt,” lød det fra Jesper Find. I samme artikel var der heller ingen hjælp til S-SF-planen at spore hos de københavnske bygge-, jord-og miljøarbejdere i 3F.\n”Vi er ikke tilhængere af længere arbejdstid. Det bliver meget svært at få igennem. Og det giver ikke arbejde til mine ledige kolleger”, fastslog formand Henrik Lippert. Eksemplerne er mange, og jeg har mere end svært ved at se, hvordan der skal komme bukser ud af det skind, som S-SF har præsenteret. Derfor må Thorning og Søvndal svare på to helt centrale spørgsmål:\nHvordan kan I regne med at indgå en trepartsaftale, som giver 15 mia. kr., når jeres plan ikke indeholder noget konkret, der kan give danskerne lyst til at arbejde mere, og når store dele af fagbevægelsen på forhånd skyder jeres plan ned?\nOg hvad vil I gøre, hvis det ikke lykkes at finde de 15 mia. kr. med fagbevægelsen?\nSaglige svar fra S-SF ville klæde og kvalificere den politiske debat. Indtil videre har vi kun set pop og uansvarlighed.\nLæs finansministerens brev til Socialdemokraterne


Vagtordning for taxa-kørsel fungerer ikke | Ærø | Fyens.dk\nVagtordning for taxa-kørsel fungerer ikke\nI januar i år indgik Ærø Kommune og øens vognmænd en aftale om en vagtplan. Vognmændene kører dog stadig 24/7\nPå trods af en aftale om en vagtordning mellem Ærøs taxaselskaber og Ærø Kommune er øens vognmænd på vagt 24 timer i døgnet. Formålet med aftalen er at sikre, at vognmændene kun er forpligtet til at køre taxa i visse uger, mens de kan holde fri i andre, hvis de ønsker det.\nFor indehaveren af Ærø Taxi Frank Thorsted er det dog et problem, at borgerne på Ærø ikke kender til vagtplanen.\n- Jeg er tilfreds med forløbet hele vejen igennem, og at vagtordningen er etableret. Alt er i den skønneste orden, bortset fra at borgerne ikke ved noget om det. Kun dem, vi selv fortæller det, siger han.\nIfølge Frank Thorsted betyder den manglende information til borgerne, at han er nødsaget til at være disponibel for taxa-kørsel 24/7, hvis han ikke vil miste sine kunder.\n- Jeg vil ikke ud i en situation, hvor mine kunder ringer forgæves til mig, siger han\nIfølge trafikdirektør Keld Møller er øens taxa-selskaber selv ansvarlige for, at vagtplanen ikke fungerer efter hensigten.\n- Begge selskaber (Oles Taxi og Øens taxa kører på samme telefonnummer, red.) kører hele tiden, så der er ikke nogen fordeling. De havde lov til, for at få økonomien til at hænge sammen, at trække sig ud i nogle uger, hvor de andre kørte. Det er jo kun en vagtordning, når et firma vælger ikke at køre, siger han og fortsætter:\n- Det kan være, at når man har prøvet det her af med at køre hele tiden, så finder man ud af, at det ikke en god idé, siger han og påpeger, at det vil blive annonceret, hvis et selskab ønsker at trække sig ud i bestemte uger.\nDen forklaring køber Frank Thorsted dog ikke. Ifølge ham selv har han gentagne gange kontaktet Keld Møller for at få ham til at offentliggøre vagtplanen, så han kan holde fri i de uger, hvor han har ret til det.\n- Jeg synes, det er nemmere at skrive, hvem der kører hvornår. De skriver jo heller ikke på døren på apoteket, hvornår der er lukket, men hvornår de har åbent, siger han.\n- Vi klager ikke\nFor indehaveren af Øens Taxa, Poul Erik Düring Pedersen, har den nye vagtordning ikke ændret noget.\n- Vi kører, som vi hele tiden har gjort, det vil sige hele tiden. Den eneste forskel er, at vi har mistet noget færgekørsel.\nIfølge Poul Erik Düring Pedersen, der har samkørsel med Oles Taxi, er den nuværende situation ikke et problem overhovedet. Han fortæller, at en overholdelse af vagtordningen kunne føre til, at man særligt i weekenderne kunne miste et kundegrundlag. På hverdagsaftenerne - de tynde timer - kunne vagtordningen have en effekt. Men ifølge Poul Erik Düring Pedersen er der, over en bred kam, arbejde nok at tage.\n- Vi klager ikke. Vi vil give Frank ret i, at der ikke er til at have en ansat i de tynde timer. Det vil der aldrig blive. Og vi tager bare de ture selv. Men selvfølgelig, hvis man ikke kan eller er indstillet på det, så har man et problem. Så er det underskud, siger han.


Søvnproblemer? Svært ved at sove? Hyg dig i søvn — Anne Goncalves Yoga\n”Søvnforskningen fortæller os, at mens alle stadier af søvnen er vigtige, er specielt den dybe søvn, som udgør ca. 25% af vores søvn, betydningsfuld, fordi stresshormonerne her er på et minimum, samtidig med at 60-80% af døgnets genopbygningshormoner bliver skabt her. Det er samtidig den mest optimale tid for genopbygning af kroppens styresystem, dvs. nervesystemet og dets støttesystemer.” siger søvnekspert Mikael Rasmussen\nDine knogler er vigtige for din stress respons\nMeditation – mit daglige mentale brusebad


Østrigsk vin | Køb topklassevine fra hippe Østrig\nVelkommen til Oe-Weins webshop\nØstrigsk vin er historien om Comeback Kid\nMåske har du allerede hørt historien? Når der tales om Østrigsk vin, vil mange nævne glykolskandalen fra 1985 - den blev også kaldt kølevæskeskandalen. Dengang havde nogle ganske få producenter tilsat glykol for at gøre vinene sødere. Glykol er ikke decideret sundhedsskadeligt, men skandalen ramte Østrigs vineksport meget, meget hårdt.\nProducenterne stod sammen, og Østrig kom dog igennem krisen. Med et stabilt og trofast hjemmemarked samt et øget fokus på kvalitet, kan man i dag med stolthed sige, at vin fra Østrig er tilbage i den europæiske topklasse.\nDet har også bidraget væsentligt til Østrig genvundne image på vinfronten, at landet for en del år siden indførte en ny vinlov, der er blandt verdens skrappeste.\nFem hovedregioner og 23 vinområder i Østrig\nI Østrig fremstilles der vin i frem hovedregioner; Burgenland, Niederösterreich, Steiermark, Wien og Bergland. Hver region huser mindre vinområder - og dem er der 23 af i alt i Østrig.\nBurgenland er kendt for de søde vine, der er fremstillet på druer, der er blevet angrebet af ’ædelt råd’. Det er også herfra, at nogle af Østrigs bedste rødvine kommer. De er fremstillet på både lokale sorter som Blaufränkisch og Zweigelt, men også på internationale sorter. De lokale sorter fik en decideret renæssance, da ambitiøse og modige vinbønder besluttede sig for at bevise, at druesorterne kan give virkelig god vin.\nNiederösterreich er hjemsted for nogle af de mest kendte områder i Østrig, nemlig Weinviertel, Kamptal, Kremstal og Wachau, og her er man kendt for sine tørre hvidvine af meget høj kvalitet.\nBergland omfatter alle andre steder i landet, herunder Kärnten, Oberösterreich, Salzburg, Tirol og Vorarlberg. Disse områder udgør dog kun en meget lille del af den samlede produktion i Østrig (ca. 237 hektar ud af ialt ca. 47.000 hektar)\nOpdeling: 5 hovedregioner


TeknikTEKNISKE ARTIKLER 14. februar 2009 CYKELPORTALEN\n“Ja ja, jeg ved det godt. Det er fuldkommen hul i hovedet at køre uden cykelhjelm. Det er bare så besværligt og min frisure bliver helt flad og ødelagt af den der snublekyse. Og det bliver slet ikke bedre af at hjelmen får mig til ligne en…..komplet IDIOT”\nDu har ganske ret. Der er ikke mange positive ting at sige om cykelhjelme, bortset fra at de redder hundredvis af danskeres liv hvert år. Så skulle du alligevel vælge at se stort på din forfængelighed og trække en god portion sund fornuft udover hjerneskallen kan du starte med et par råd her.\nDen fremherskende produktionsmetode til cykelhjelme er inmould teknologien. En slagfast yderskalskonstruktion støbes sammen med en styrofoam inderskal. I forhold til hjelme uden yderskal er inmould hjelme mere slagfaste overfor lette stød. Hjelmen revner ikke så let, fordi du taber den på gulvet. Yderskallen støtter det porøse polystyren materiale og det giver nye muligheder for at lave gode ventilerede og aerodynamiske hjemdesigns, der samtidig kan leve op til de gældende sikkerhedskrav.\nVælg en CE-godkendt cykelhjelm, forsynet med godkendelsesnummeret EN1078. CE-mærkninger sker på baggrund af en standardiseret afprøvning af konstruktion/materialer og stødabsorption. Der er forskel på de CE godkendte hjelmes egenskaber, og det er ikke nødvendigvis de dyreste hjelme, som yder den største sikkerhed. Dog kan du være sikker på at alle godkendte hjelme yder en tilfredsstillende sikkerhed.\nUanset hvor god din hjelm er, kan den være værdiløs, hvis ikke den passer til hovedet. Mål hovedomkredsen, hvor denne er størst, og vælg hjelm derefter. Til børn kan du tage hensyn til, at der skal være plads til en hue, men køb ikke hjelmen for stor. Det mindsker sikkerheden.\nLige så vigtig er tilpasning af omkreds og justering af spændremmene. Hjelmen må ikke sidde “oppe i panden”. Den nederste kant på forenden af hjelmen skal være ca. 3 cm over øjnene, dog lidt højere hvis kørestillingen er så foroverbøjet, at cyklistens udsyn generes af hjelmen. Når hjelmen sidder korrekt er underkanten af hjelmen nærmest vandret – set fra siden. Sidespænderne skal sidde umiddelbart under øreflippen. Hageremmen skal være så stram, at du kun akkurat kan få pege- og langfinger ind mellem hagen og remmen. De færreste børn bryder sig om en stram rem, men hjelmen skal holde sin position på hovedet under kraftige ryk og stød. Ellers kan det vise sig nytteløst at have hjelmen på. Vigtigt at bemærke er det, at hvis du blot en gang får lidt barnehud med ind i låsebeslaget under hagen, så kan du få svært ved at få hjelmen på barnet fremover. (Så undgå det!).\nEn hjelms skal være let at bruge og du/dit barn skal kunne lide hjelmens farve og design (ellers gider man slet ikke have den på). Indstilling af omkreds skal være let, særligt på børnehjelme, fordi du tit skal ændre indstilling når huen skal under. Det bedste råd er at afprøve hjelmen. MET hjelmene, som forhandles hos CyklingOnline, er godkendte og alle blandt de mest brugervenlige og komfortable, og designet matcher de flestes hjelmønsker.\nDer er stor forskel på hjelmenes ventilation. Generelt gælder, at jo dyrere hjelmen er desto bedre er ventilationen. Derfor er det godt at have et veldefineret behov. Hjelme til mere sveddryppende brug er ofte design- og farvemæssigt mere specielle, mens mange hjelme til hverdagsbrug og lettere motion er mere neutrale og diskrete.\nNår det er koldt kan du have en hue på under hjelmen. Der findes huer specielt til formålet, både af bomuld og det lidt varmere fleece stof. Der findes også vand- og vindtæt overtræk til hjelmen.\nLæs test af hjelme her.


hvad er den kontraktile enhed af en muskel\nHvad er en muskels kontraktile enhed?\nAfbildet i figur 1 er sarkomeren, som er den grundlæggende kontraktile enhed af tværstribede muskler. Sarkomerer er organiseret i serier for at udgøre en myofibrill.\nHvad er en kontraktil enhed?\nEn sarkomer er den funktionelle enhed (kontraktile enhed) af en muskelfiber. Som illustreret i figur 2-5 indeholder hver sarkomer to typer myofilamenter: tykke filamenter, der primært består af det kontraktile protein myosin, og tynde filamenter, der primært består af det kontraktile protein actin.\nHvad er den kontraktile enhed i en muskelquizlet?\nSarkomeren er den kontraktile enhed af en muskelfiber og den mindste funktionelle enhed af muskler. En sarcomere er området af en myofibrill mellem to på hinanden følgende Z-skiver; den består primært af tynde og tykke myofilamenter.\nHvad kaldes den kontraktile enhed af en myofibril?\nMyofibrillens kontraktile funktionelle enhed kaldes sarkomeren, som er cirka 1,6-2,0 μm i længden.\nSe også, hvad der er opsamlingsvandkredsløb\nHvilket af følgende er det kontraktile protein i en muskel?\nMyosin Myosin er et kontraktilt protein af muskler.\nHvad kaldes den mindste kontraktile enhed i en skeletmuskel?\nsarkomerer Den mindste kontraktile enhed af skeletmuskulatur er muskelfiberen eller myofiberen, som er en lang cylindrisk celle, der indeholder mange kerner, mitokondrier og sarkomerer (Figur 1) . Hver muskelfiber er omgivet af et tyndt lag bindevæv kaldet endomysium.\nHvad hedder organellen, der indeholder kontraktile enheder i en muskelcelle?\nDen kontraktile enhed i en skeletmuskelcelle kaldes sarkomeren. Myofibrillerne i musklen indeholder sarkomererne, som er...\nHvad er de kontraktile elementer i en muskelcelle?\nEn skeletmuskelcelle (myofiber) består af flere myofibriller. I hver myofibrill, aktin tynde filamenter og myosin tykke filamenter er organiseret i en lineær kæde af højt ordnede strukturer, kaldet sarkomerer (se figur 18-27a, b).\nHvad er forskellen mellem myofibriller og myofilamenter?\nMyofibriller er sammensat af lange proteiner, herunder actin, myosin og titin. De lange proteiner, der holder myofibrillerne sammen, er organiseret i tykke og tynde filamenter. Disse kaldes myofilamenter. Disse gentages langs myofibrillernes længde i sektioner kaldet sarkomerer.\nHvad hedder muskelfibermembranen?\nMuskelcellemembranen kaldes sarcolemma og cytoplasma, sarkoplasma.\nEr en myofibrill det samme som en sarkomer?\nDen vigtigste forskel mellem myofibriller og sarkomerer er, at myofibriller er de sammentrækkende enheder af muskler, mens sarkomerer er små gentagne enheder af myofibrillen. Skeletmuskler består af myofibriller. … Skeletmuskulaturens gentagelsesenhed er myofibril.\nHvilken af følgende er kontraktil?\nMyosinen er musklernes kontraktile proteiner. De fleste af de primære myofilamenter består af dette protein. Hvert af myosinfilamenterne er et polymeriseret protein lavet af mange monomere proteiner kaldet meromyosiner.\nHvad er to eksempler på kontraktile proteiner?\nMed kontraktile proteiner mener vi actin (tynd filament) og myosin (tyk filament).\nHvad er den funktionelle enhed af kontraktile system i tværstribede muskler?\nDen funktionelle enhed af det kontraktile system af en tværstribet muskel er sarcomere, der er en gentagende enhed, der giver striber til de tværstribede muskler på grund af tilstedeværelsen af proteiner, der danner tykke og tynde filamenter.\nHvad er muskelens anatomiske enhed?\nMuskelfibre er den anatomiske enhed af muskler. Hver muskelfiber har mange parallelt arrangerede myofibriller. Hver myofibril indeholder mange serielt arrangerede enheder kaldet sarcomere, som er de funktionelle enheder.\nHvilken muskelfiber er den mindste?\nSarkomeren er den mindste funktionelle enhed af en skeletmuskelfiber og er et højt organiseret arrangement af kontraktile, regulatoriske og strukturelle proteiner.\nSe også, hvad er den bedste beskrivelse af græsfrøet, der er beskrevet i dette scenarie?\nHvad er Epimysium Perimysium og Endomysium?\n1. Den epimysium er det tætte bindevæv, der omgiver hele muskelvævet. … Perimysium er det bindevæv, der omgiver hvert bundt af muskelfibre. 3. Endomysium er det bindevæv, der dækker hver enkelt muskelfiber eller myofiber eller muskelcelle.\nHvad er Epimysium og hvad er dets funktion?\nEpimysium (plural epimysia) (græsk epi- for på, på eller over + græsk mys for muskel) er den fibrøse vævshylster, der omgiver skeletmuskulaturen. Det er et lag af tæt uregelmæssigt bindevæv, som dækker hele musklen og beskytter musklerne mod friktion mod andre muskler og knogler.\nHvad er organiseringen af en muskel?\nHvert rum indeholder et bundt muskelfibre. Hvert bundt af muskelfibre kaldes a fasciculus og er omgivet af et lag bindevæv kaldet perimysium. Inden for fasciculus er hver enkelt muskelcelle, kaldet en muskelfiber, omgivet af bindevæv kaldet endomysium.\nHvad består en sarkomer af?\nSarkomeren består af et bundt myosinholdige tykke filamenter flankeret og sammenflettet med bundter af actinholdige tynde filamenter (Fig. 1). Det stribede udseende af muskler er resultatet af vekslen mellem tykt filamentholdige (A-bånd) og tynde filamentholdige (I-bånd) områder.\nHvad er kontraktile strukturer?\nKontraktile væv - muskler, sener og vedhæftninger. Ikke-sammentrækkende (inert) væv – ledkapsler, ledbånd, nerver og deres skeder, bursae og brusk.\nMyofibrillerne består af tykke og tynde myofilamenter, som er med til at give musklen sit stribede udseende. De tykke filamenter er sammensat af myosin, og de tynde filamenter er overvejende actin, sammen med to andre muskelproteiner, tropomyosin og troponin.\nHvilke funktioner har kontraktile proteiner?\nKontraktile proteiner er proteiner, der mediere glidning af kontraktile fibre (sammentrækning) af en celles cytoskeletog af hjerte- og skeletmuskler.\nEr muskelfibre og myofibriller det samme?\nDisse muskler er sammensat af lange bundter af celler kaldet muskelfibre eller myocytter. Muskelfibre er sammensat af tusinder af myofibriller. Den vigtigste forskel mellem myofibril og muskelfiber er, at myofibril er den grundlæggende stanglignende enhed af en muskelfiber, mens muskelfiber er muskelens rørformede celler.\nHvad er en motorisk enhed?\nKombinationen af en individuel motorneuron og alle de muskelfibre, som den innerverer kaldes en motorisk enhed. Antallet af fibre, der innerveres af en motorenhed, kaldes dens innervationsforhold.\nHvad er forskellen mellem sarkoplasma og sarcomere?\nsarkoplasma: Cytoplasmaet af en myocyt. … sarcolemma: Cellemembranen af en myocyt. sarcomere: Den funktionelle kontraktile enhed af myofibrillen i en tværstribet muskel.\nHvad er cytoplasmaet i en muskelfiber?\nSarkoplasma er cytoplasmaet i en muskelcelle. Det kan sammenlignes med cytoplasmaet i andre celler, men det indeholder usædvanligt store mængder glykogen (en polymer af glucose), myoglobin, et rødfarvet protein, der er nødvendigt for at binde iltmolekyler, der diffunderer ind i muskelfibre, og mitokondrier.\nHvad er muskelfiber?\nMuskelfibre består af en enkelt muskelcelle. De hjælper med at kontrollere de fysiske kræfter i kroppen. Når de er grupperet sammen, kan de lette organiseret bevægelse af dine lemmer og væv. Der er flere typer muskelfibre, hver med forskellige egenskaber.\nSe også, hvad der var de vigtigste faktorer, der drev USAs imperialisme\nHvad er T tubuli i muskler?\nT-tubuli (tværgående tubuli) er forlængelser af cellemembranen, der trænger ind i centrum af skelet- og hjertemuskelceller. … Gennem disse mekanismer tillader T-tubuli hjertemuskelceller at trække sig mere kraftigt sammen ved at synkronisere calciumfrigivelse fra det sarkoplasmatiske reticulum gennem hele cellen.\nHvad er myofibriller og sarkomerer?\nMyofibriller er lange filamenter, der løber parallelt med hinanden for at danne muskelfibre (myo). … Muskelfibrene er enkelte flerkernede celler, der kombineres for at danne musklen. Myofibriller er består af gentagne underenheder kaldet sarkomerer. Disse sarkomerer er ansvarlige for muskelsammentrækninger.\nHvor findes myofibriller?\nmuskelceller En myofibril er en lang cylindrisk organel fundet i muskelceller dannet af to tværgående filamentsystemer: de tykke og tynde filamenter. Det tynde filament består primært af aktin; den er bundet i den ene ende til Z-skiven, og den griber sammen med de tykke filamenter.\nHvad er den funktionelle enhed af en myofibril?\nHvilken af følgende er den kontraktile del af skeletmuskulaturen?\nAktin og myosin filamenter er de strukturelle komponenter af sarcomere, som er den egentlige kontraktile del af musklen. Myosin filamenter er tykke og actin filamenter er tynde. De langsgående striber af skeletmuskler og hjertemuskler skyldes tilstedeværelsen af myofilamenter af forskellig tykkelse.\nHvilken rolle spiller kontraktilt protein i muskler klasse 9?\nForklaring: Tropomyosiner er kontraktile proteiner, som sammen med de andre proteiner actin og myosin, funktion til at regulere kontraktion i begge muskler og ikke-muskelceller og er allestedsnærværende i dyreceller. Disse monomerer samles derefter til hoved-til-hale-polymerer langs længden af et aktin-filament.\nKlasse 11 Biologi Muskelkontraktion\nMuskler, del 1 – Muscle Cells: Crash Course A&P #21\nMuskelkontraktion – Cross Bridge-cyklus, animation.\nKontraktile enhed af muskel


Workshops i firmaet afhjalp både stress og uro - kan anbefales\nseptember 19, 2016 november 19, 2016 admin\nDet var en udbredt stemning af usikkerhed, der bredte sig blandt samtlige medarbejdere, da vi for nogle måneder siden en dag som lyn fra en klar himmel fik meddelelsen om, at virksomheden var blevet solgt til en stor koncern, som vi hidtil havde opfattet som en konkurrent. Når man i en del år har arbejdet i et familieejet, hæderkronet firma, er den slags meddelelser bestemt ikke en af de mest kærkomne.\nDer var en helt naturlig frygt for nedskæringer, for især på administrationen ville det jo nok være muligt at spare en del på nogle funktioner, der kunne lægges ind under de nye ejeres administration, så selv om det blev understreget, at der ikke var planer om en fyringsrunde, var der bestemt fortsat en stemning af uro i firmaet.\nMen vi blev nok lidt beroliget, da det var en af vores egne, der blev udnævnt til ny administrerende direktør. Han proklamerede fra en start, at han havde fået til opgave at stå i spidsen for en omfattende omlægning af arbejdsgangene, som også ville omfatte et stort program for medarbejderudvikling, idet vi skulle klædes på til at fungere som del af en større koncern.\nVores nye øverste chef, Jeppe, erkendte også, at han selv måtte på skolebænken, for han er et produkt af vores eget firma og har ikke nogen forudgående erfaring som øverste leder af en virksomhed. De nye ejere har tilbudt ham at stille en konsulent til rådighed i en periode, så han kan få den rette ledelsesrådgivning. Vi medarbejdere har nu hele tiden haft stor tiltro til Jeppe, som er en særdeles kompetent person, som også har evnen til at sætte sig ind i medarbejdernes vilkår og ønsker til det daglige arbejdsklima.\nDet omfattende program for medarbejderudvikling startede allerede ugen efter, at Jeppe var tiltrådt som direktør. Første seance var et foredrag af en professor fra Copenhagen Business School, der fortalte os noget om, hvordan man skulle arbejde med sig selv for ikke at komme til at opfatte sig selv som en ubetydelig lille brik i et stort spil, når vi nu var blevet medarbejdere i en stor, international koncern i stedet for i et mindre familiefirma med kun godt 40 medarbejdere i alt. Jeg kunne nu bedre lide de foredrag med hende her: http://herforthexecutive.dk/foredrag/\nEfter foredraget blev vi medarbejdere opdelt i fem gruppe, der skulle deltage i workshops med forskellige emner, der alle havde relation til den nye arbejdssituation, vi var blevet bragt i. I den workshop, som jeg deltog i, handlede det om, at vi hver især skulle redegøre for de betænkeligheder, vi havde haft ved meddelelsen om ejerskiftet. Efter min smag var der lige lovlig meget navlepilleri i den seance, men jeg kunne nu godt mærke, at det havde en positiv effekt at få kendskab til mine kollegers tanker i den anledning. Og jeg kunne forstå på andre kolleger, at de også havde fået noget godt ud af de workshops, de havde deltaget i.\nAlt i alt har starten på det program med medarbejderudvikling i hvert fald betydet en forbedring af den daglige trivsel på arbejdspladsen, så der er lys forude.\n← Godt outdoor grej\nGlade studenter →


2 1. Stamoplysninger *Tilbuddets navn: *Adresse: *Kontaktoplysninger: *Tilbudstyper: Bo-Støtten Fredensvej 10 Fredensvej Brørup Tlf.: Hjemmeside: (midlertidigt botilbud til voksne) ABL 105, stk. 2 (almen ældrebolig/handicapvenlig bolig) *Målgrupper: 18 til 40 år (angst, depression, forandret virkelighedsopfattelse, personlighedsforstyrrelse) Pladser i alt: til 40 år (indadreagerende adfærd, andet socialt problem) 18 til 40 år (tilknytningsforstyrrelse, andre psykiske vanskeligheder, andet overgreb, selvskadende adfærd) Tilsynsrapporten er udarbejdet af: Dato for tilsynsrapport: Anna Rask Poulsen (Socialtilsyn Syd) Side 2 af 20\n3 2. Samlet vurdering (jf. 6 og i Lov om socialtilsyn) *Samlet vurdering: *Afgørelse: Tilsynets indsamlede informationer om tilbuddet tages til efterretning og vil indgå i den lovbestemte regodkendelsesvurdering, der skal have fundet sted inden udgangen af Godkendelse afventer Påbud: Opmærksomhedspunkter: Whistleblow planche udleveret i forbindelse med tilsyn - vejledt om, information omkring WB skal være synlig for borgere, medarbejdere, pårørende og andre. Side 3 af 20\n4 3. Oplysninger om datakilder Dokumenter: Observation Interview Interviewkilder Tilbudsportalen Bo-aftale, modtaget den Lederen uddannelse/kursusbeviser, modtaget den Oversigt over personalet det seneste år, modtaget den Budget 2015, modtaget den Tilsynsrapport august 2013, modtaget januar 2014 Forstander (Socialpsykiatrisk center ABS) Leder Medarbejdere Borgere Beboere Ledelse Medarbejdere 4. Oplysninger om tilsynsbesøg Dato Start: Slut: Oversigt over tilsynsbesøg : Fredensvej 010, 6650 Brørup Side 4 af 20\n5 Tilsynskonsulenter Anna Rask Poulsen Lena Birch Christiansen Afdelinger Besøgstype Særligt fokus på udvalgte temaer, kriterier eller indikatorer Anmeldt Organisationsplan, oplyst af forstander Benny Husted den : Socialpsykiatrisk Center ABS (Aktivitet - Botilbud - Støtteteam) er hovedafdeling. Underafdeling: Bo-støtten, Fredensvej 10 er et 107 tilbud og borgerne har ikke lejekontrakter, men der er udarbejdet en bo-aftale. Team Søndergade, som organisatorisk er under Bo-støtten, Fredensvej 10, er et 85/105, stk. 2 tilbud. Beskæftigelsesdelen er 103 tilbud, som borgerne fra Bo-støtten automatisk henvises til, når der udarbejdes visitering/ 141 handleplan. Cafe Noget Særligt, Servicelovens 103, er en offentlig café, som fungerer som en arbejdsplads og drives af personer med psykiske lidelser. Samtidigt fungerer Caféen ligeledes som beskæftigelses- og afklaringssted, jf. LAB - loven. Der kan være borgere ansat i Caféen, som har tilknytning til Bo-støtten. Caféen ligger på Lindgade 10, Vejen - Tilsynet har ikke set de fysiske rammer på adressen. Socialtilsyn Syd har besluttet, at der kun skal føres tilsyn med Bo-støtten 107 og Team Søndergade 85/105. Målgruppe: Sindslidende Pladser: Der er tale om 8 pladser på Bo-støtten samt 3 pladser på Søndergade og jf. TP 33 pladser på 103 Side 5 af 20\n7 - 5.1 Kvalitetsmodellen I kvalitetsmodellen er både 'Gns. bedømmelse' på temaniveau og 'Bedømmelse' på indikatorniveau angivet på følgende skala: 5. i meget høj grad opfyldt. 4. i høj grad opfyldt. 3. i middel grad opfyldt. 2. i lav grad opfyldt. 1. i meget lav grad opfyldt. Vurderingen af temaerne bygger på kvalitetsbedømmelsen, og der kan, afhængigt af tilbudstype og målgruppe, inddrages andre relevante forhold, som ikke er indeholdt i kvalitetsmodellens indikatorer. Tema *Organisation og ledelse Gns. bedømmelse * Vurdering af tema Udviklingspunkter 4,6 Socialtilsynet vurderer, at Bo-støtten Fredensvej 10 og Team Søndergade er hensigtsmæssigt organiseret med en teamleder, der med sin relevante uddannelse og erfaring er kompetent. Socialtilsynet vurderer, at den daglige ledelse varetages ansvarligt, og at medarbejderne har mulighed for faglig sparring og udvikling. Der sikres mulighed for daglig sparring, medarbejderne modtager supervision, og der afholdes MUS samtaler. Socialtilsynet vurderer, at borgerne altid har mulighed for kontakt med en medarbejder. Dette sikres gennem vagttelefon i aften- og nattimerne. Socialtilsynet vurderer, at der er meget lav personalegennemstrømning og et sygefravær, der ikke er højere end sammenlignelige arbejdspladser. Sygefraværet vurderes ikke til at være arbejdsrelateret. Det anbefales, at der fremadrettet udarbejdes skriftligt kompetence/uddannelsesplan samt ansvarsfordeling omkring opfølgning, til medarbejderen efter MUS Det anbefales, at forstanderen afholder LUS med teamlederen en gang årligt, og der udarbejdes skriftligt kompetence/uddannelsesplan til lederen efter LUS Det anbefales, at der udarbejdes procedure for indhentning af straffeattest ved ansættelse samt løbende. Det anbefales, at der udarbejdes procedure for kontrol af kørekort ved ansættelse samt løbende ved de medarbejdere, som kører med borgerne. Det anbefales at sikre medarbejderne fortsat mulighed for sparring med leder, trods lederens flytning af kontor. Det anbefales, at gennemgå Vejen Kommunes retningslinjer/håndbog, omkring omsorgssamtale med Side 7 af 20\n8 sygemeldte medarbejdere. Det anbefales, at sagkyndig ser på de fysiske rammer/vindue i nattevagtens soverum. Kriterium Bedømmelse af kriterium Tema: Organisation og ledelse Kriterium 08: Tilbuddet har en faglig kompetent ledelse Det ses af det indsamlede materiale, at ledelse på tilbuddet består af leder, der er uddannet socialpædagog. Lederen er derudover uddannet gestaltterapeut har flere kurser indenfor det psykiatriske område og har gennemført en grundlæggende lederuddannelse. Lederen har flere års erfaring med det psykiatriske område og har flere års ledelseserfaring som gruppeleder og stedfortræder. Lederen har været leder af botilbuddet siden det startede i Er efterfølgende desuden blevet teamleder for det ud kørende team. Lederen er administrativt ansat halvdelen af sine 37 timer på henholdsvis botilbuddet og det ud kørende team. Jfr. budget 2015 aflønnes lederen med 0,45 på Bo-støtten. Det ses af det indsamlede materiale, at lederen afholder MUS samtaler med medarbejderne årligt. Der er ikke udarbejdet skriftlig kompetence/udviklingsplan. Der er ikke procedure for indhentning af straffeattest og kontrol af kørekort ved ansættelse samt løbende. Medarbejderne udtrykker tilfredshed med deres leder. Lederen har ikke længere kontor på Bo-støtten, og medarbejderne savner den støtte og fagliges sparring, de kunne få ved, at lederen var til stede i hverdagen. Det ses af det indsamlede materiale, at der er ekstern supervision med samme supervisor gennem mange år. Leder får supervision i fast struktur. Der er intern faglig supervision på personalemøder samt møde hver morgen med mulighed for briefing og sparring. Hvis en medarbejder ved alene arbejde har brug for akut sparring, er det altid muligt at kontakte enten ledelse eller kollegaer. Der tilbydes krisehjælp. Indikator Bedømmelse Bedømmelse af indikator Tema: Organisation og ledelse Side 8 af 20\n9 Indikator 08.a: Ledelsen har relevante kompetencer i forhold til at lede tilbuddet 4 (i høj grad opfyldt) Lederen er, jf. modtaget dokumentation, uddannet Socialpædagog i Der ud over har hun gennemført uddannelsen til gestaltterapeut samt deltaget i diverse kursus inden for kognitiv behandlingsformer, basiskursus i psykiatriske lidelse samt gennemført uddannelsen til NADAakupunktør. Lederen har erhvervserfaring fra arbejde med behandlingskrævende børn og unge, og hun har været ansat som hjemmevejleder i et bofællesskab for psykisk/fysisk handicappede i perioden til fra den var hun gruppeleder og stedfortræder for den ledende hjemmevejleder. I perioden til har lederen været ansat som støttekontakt person i psykiatrien i Vojens/Haderslev. Lederen har den gennemført den Grundlæggende Lederuddannelse januar Lederen oplyser, at hun blev teamleder for Bo-støtten den , hvor botilbuddet startede. Efterfølgende er hun også blevet teamleder for det ud kørende team, som har base på Socialpsykiatrisk Center ABS. Jf. oversigt over personale de seneste år, modtaget den , har lederen påført arbejdstid 37 timer pr. uge, under Bo-støtten. I forbindelse med tilsynsbesøget oplyses det, at lederen administrativt er ansat 18.5 time på Bo-støtten og 18.5 time i det ud kørende team i gennemsnit. Jf. budget 2015 er lederen aflønnet med 0,45 på Bo-støtten. Lederen oplyser, at der afholdes MUS med medarbejderne ca. 1 gang årligt. Lederen oplyser yderligere, at hun kun har prøvet at afholde MUS en gang, og på daværende tidspunkt var hun ikke klar over at der efterfølgende skulle være udarbejdet skriftligt materiale medarbejdere/leder Side 9 af 20\n10 imellem. Forstanderen oplyser at der ikke er afholdt LUS med lederen, men at samtalen fremadrettet vil blive afholdt. Yderligere oplyser forstanderen, at der løbende er opkvalificering af medarbejderne, og på nuværende tidspunkt er der et kursusforløb over 1 ½ år omhandlende "Personlig lederskab og kognitiv læring/indsigt". Der er i Socialpsykiatrisk Center ABS nedsat et uddannelsesudvalg, bestående af medarbejdere valgt fra de forskellige funktionsområder, som udvikler "vejen" for de faglig og praktiske kompetencer, der er behov for i organisationen. Udvalget har yderligere kompetence til at vurderer, om et kursus/uddannelsesforløb, ønsket af en medarbejder, bevilges. Lederen oplyser at der ikke er procedure på indhentning af straffeattest ved ansættelse (kommunikationsproblematik med lønkontor) samt løbende. Ligeledes er der ikke procedure for at kontrollere kørekort ved ansættelse samt løbende ved de medarbejdere, som kører med borgerne. Lederen oplyser, at hun fremadrettet vil benytte MUS til opfølgning af ovenstående. Forstanderen oplyser at Socialpsykiatrisk Center ABS er i en udviklingsproces, hvor der arbejdes på at uddelegere mere teamledelse. Yderligere arbejdes der på, at det fremadrettet bliver muligt at anvende effektmåling. Medarbejderne fortæller, at lederen flyttede kontor fra Bo-støtten til Socialpsykiatrisk Center ABS for ca. 6 måneder siden. Det har betydet for medarbejderne, at lederen ikke længere er så "synlig i praksis" som medarbejderne kunne ønske. Medarbejderne fortæller, at de har en god leder, men at de mangler lederens faglighed og støtte i dagligdagen. Medarbejderne kan altid få fat på lederen ved opstået behov. Side 10 af 20\n11 Indikator 08.b: Tilbuddet benytter sig af ekstern faglig supervision eller anden form for sparring for ledelse og medarbejdere 5 (i meget høj grad opfyldt) Yderligere kunne det ønskes, at forstanderen ligeledes kom mere på Bo-støtten, med fokus på den enkelte medarbejder. Medarbejderne fortæller, at de er til MUS ca. en gang om året. Der blev ikke ved sidst MUS udarbejdet skriftlig kompetence/udviklingsplan, og der er ikke aftalt en ansvarsfordeling omkring opfølgning af MUS. Yderligere fortæller medarbejderne, at de på nuværende tidspunkt er i et kursusforløb "Personlig lederskab", som er et forløb over 1½ år. Lederen oplyser, at der er eksternt supervision en gang om måneden, hvor der kommer en supervisor, som er uddannet psykoterapeut og socialrådgiver. Supervisionen er fastlagt i Årshjulet, dog pt. er der efteruddannelse af medarbejderne som gør, at det ikke helt bliver en gang om måneden. Lederen oplyser, at hun får eksternt supervision på ledelsesplan, sammen med de andre teamleder, forstander og stedfortræder. Supervisor er uddannet erhvervspsykolog, og den eksterne supervision er fastlagt til en gang i kvartalet. I forbindelse med internt faglig supervision foregår det blandt andet på personalemøde, hvor der er mulighed for brugergennemgang. Yderligere er der hver morgen møde fra , hvor der er mulighed for briefing/faglig supervision ved behov. Den sovende nattevagt deltager altid i disse møder, inden vagten slutter. Forstanderen oplyser, at der hver mandag er fællesmøde for hele organisationen, hvor der ligeledes er mulighed for at bringe forskellige problematikker op til faglig sparring. Medarbejderne fortæller at der er eksternt supervision 6-7 gange årligt, hvor der kommer en Side 11 af 20\n12 gestaltterapeut. Supervisionen har meget fokus på medarbejderen og ikke på mulige hjælperedskaber til medarbejderen, som kan anvendes fremadrettet - f.eks. ved samtale med borgere efterfølgende. Yderligere fortæller medarbejderne, at det har været den samme supervisor i de seneste mange år, så det kunne være ønskeligt med en ny supervisor. Det er dog ved en demokratisk beslutning en gang om året, der tages stilling til kommende års supervisor. Medarbejderne fortæller, at intern faglig sparring til tider kan give den enkelte medarbejder udfordringer, idet medarbejderne arbejder alene. Der er dog på personalemøderne punkt med mulighed for brugergennemgang, og det er altid muligt at få fat i både leder, forstander og kollegaer med akut brug for faglig intern sparring, og der tilbydes ligeledes krisehjælp ved akut opstået behov. F.eks. lå en medarbejder og sov, da der var forsøg på indbrud til værelset, hvor ledelsen med de det samme tilbyder krisehjælp. Kriterium Bedømmelse af kriterium Tema: Organisation og ledelse Kriterium 09: Tilbuddets daglige drift varetages kompetent Det ses af det indsamlede materiale, at alle interviewede parter samstemmende fortæller, at borgerne altid har mulighed for kontakt med en medarbejder. I perioden kl er kontakten mulig via vagttelefon. Om natten er vagttelefonen til rådighedsvagt på Bo-støtten. Der har ikke de seneste 12 måneder været personalegennemstrømning. Der er et sygefravær, der ikke er højere end på sammenlignelige arbejdspladser. Sygefraværet betegnes som ikke arbejdsbetinget. Der er af driftsherre udarbejdet retningslinjer for afholdelse af omsorgssamtaler med medarbejderne. Der er udarbejdet APV. Et punkt fra de fysiske APV nævnes af medarbejderne, fordi det ikke er udbedret. Side 12 af 20\n13 Indikator Bedømmelse Bedømmelse af indikator Tema: Organisation og ledelse Indikator 09.a: Borgerne har i forhold til deres behov tilstrækkelig kontakt til personale med relevante kompetencer 5 (i meget høj grad opfyldt) Lederen oplyser, at borgerne altid har mulighed for kontakt til en medarbejder i dagtimerne, og der er sovende nattevagt på Bo-støtten. I perioden fra kl er der vagttelefon. Det er alle borgere, også borgere ude i byen, der modtager 85 støtte, hvor hjemmevejlederen vurderer at borgeren har behov, som får adgang til vagttelefonnumret. Medarbejderen, som har sovevagt, passer vagttelefonen og har ligeledes kompetencen til at træffe beslutning, om den pågældende borger f.eks. har behov for en overnatning på "hotelværelset" på Bo-støtten. Medarbejderne fortæller, som ovenstående, at alle borgere har mulighed for at opnå kontakt til medarbejdere med relevante kompetencer. Indikator 09.b: Personalegennemstrømningen på tilbuddet er ikke på højere niveau end sammenlignelige arbejdspladser Indikator 09.c: Sygefraværet blandt medarbejderne er ikke på højere niveau i forhold til sammenlignelige arbejdspladser 5 (i meget høj grad opfyldt) 4 (i høj grad opfyldt) Borgerne fortæller, at de altid kan få kontakt til en medarbejder, og de er glade for, at det ikke kun er deres kontaktperson, de skal kontakte. De må således henvende sig til alle medarbejdere. Lederen oplyser, at der ikke har været personalegennemstrømning de seneste 12 måneder. Jf. tilbudsportalen er der tale om et gennemsnit af fraværsdage på 9,6 pr. medarbejder. Lederen oplyser, at der er tale om en langvarig sygemelding, grundet stress af private årsager og en længerevarende grundet operation. Forstanderen oplyser, at der i Vejen Kommune er udarbejdet politiske retningslinjer for afholdelse af omsorgssamtale med medarbejderne. Lederen skal således følge retningslinjerne, som beskrevet i håndbogen. Side 13 af 20\n14 Tema Gns. bedømmelse Lederen oplyser, at der er udarbejdet fysisk/psykisk APV i foråret Rapporten har været gennemgået på personalemødet. Medarbejderne fortæller, at der ikke er tale om meget sygefravær, dog er der på nuværende tidspunkt en længerevarende sygemelding, grundet stress og en længerevarende grundet operation. Medarbejderne fortæller, at der har været fysisk/psykisk APV i foråret, og rapporten er gennemgået på personalemødet. Medarbejderne oplyser dog, at der er tale om træk ind af vindue i nattevagtens soverum, hvilket også er bemærket i rapporten, men endnu ikke udbedret. * Vurdering af tema Udviklingspunkter *Kompetencer 4,5 Socialtilsynet vurderer, at tilbuddets medarbejdere har de nødvendige kompetencer i forhold til tilbuddets målgruppe. Medarbejdergruppen, der er tværfagligt sammensat har relevant uddannelses- og erfaringsbaggrund suppleret med kurser målrettet målgruppens behov. Socialtilsynet vurderer, at medarbejderne møder borgerne med respekt og anerkendelse. Det anbefales at medarbejdernes efteruddannelse/kursus opdateres i forbindelse med MUS Kriterium Bedømmelse af kriterium Tema: Kompetencer Kriterium 10: Tilbuddets medarbejdere besidder relevante kompetencer i forhold til målgruppens behov og Det ses af det indsamlede materiale, at personalegruppen består af 11 medarbejdere. Halvdelen af medarbejderne er uddannet social- og sundhedsassistenter. Derud over er der ansat pædagoger, én plejer og to pædagogmedhjælpere. Seks medarbejdere har efteruddannelsen NADA. En er uddannet psykoterapeut. Medarbejderne har kendskab til Side 14 af 20\n15 tilbuddets metoder anvendte metoder, herunder CARe metoden. Ved kommende MUS samtale vil lederen opdatere oversigt over de enkelte medarbejderes kursus- og efteruddannelsesforløb. Det prioriteres, at medarbejdere ved ansættelse har erfaring med psykiatri. Det ses fra observationer fra tilsynsbesøget, at der er et godt samspil mellem borgere og medarbejdere/leder, hvor der i dialogen med den enkelte borger er en anerkende tilgang. Indikator Bedømmelse Bedømmelse af indikator Tema: Kompetencer Indikator 10.a: Medarbejdergruppen har samlet set relevant uddannelse, opdateret viden og erfaring med målgruppen og tilbuddets metoder 4 (i høj grad opfyldt) Jf. oversigt over personale det seneste år, modtaget den , er der ansat 5 social og sundhedsassistenter i alt 165 timer pr. uge. 1 plejer i alt 32 timer pr. uge 3 pædagoger i alt 87 timer pr. uge (en i fleksjob) 2 pædagogmedhjælper i alt 59 timer pr. uge Normeringstal jf. TP 7,1 6 har efteruddannelsen NADA og en er yderligere uddannet psykoterapeut. Lederen oplyser, at hun i forbindelse med den næste MUS vil få opdateret medarbejdernes efteruddannelse/kursus. Lederen oplyser, at alle medarbejderne på et eller andet tidspunkt har haft kontakt med psykiatrien og derved opnået joberfaring med arbejdet inden for Bo-støttens målgruppe. Yderligere har nogle erfaring fra andre bosteder, hvor målgruppen ligeledes har været psykiske problematikker. Som hovedregel bliver der ikke ansat medarbejdere, uden psykiatrisk erfaring. Yderligere oplyser lederen, at medarbejderne kender til de anvendte metoder, herunder CARemetoden. Der henvises yderligere til tilsynsrapport fra august 2014, hvor CARe-metoden tidligere er beskrevet af lederen. Side 15 af 20\n16 Indikator 10.b: Det er afspejlet i medarbejdernes samspil med borgerne, at medarbejderne har relevante kompetencer Tema Gns. bedømmelse 5 (i meget høj grad opfyldt) Lederen oplyser at medarbejderne bruger deres kompetencer på forskellige måde, afhængig af samspillet med den enkelte borger. Medarbejderne anvender således deres "værktøjskasse" og finde den metode, som er anvendelig i samspillet med den pågældende borger. Tilsynet observerer under besøget, at der er et godt samspil mellem en borger og medarbejder og mellem borgere, leder og forstander. Yderligere observeres i forbindelse med rundvisningen, en god og anerkendende tilgang til dialogen med den enkelte borger. * Vurdering af tema Udviklingspunkter *Fysiske rammer 4,3 Socialtilsynet vurderer, at de fysiske rammer er hensigtsmæssige i forhold til tilbuddets målgruppe. De fysiske rammer sikrer borgernes ret til privatliv i egne lejligheder samt mulighed for socialt samvær i fællesarealerne. Socialtilsynet vurderer, at borgerne trives i tilbuddet. Lejlighederne i Bo-støtten Fredensvej er møblerede. Socialtilsynet konstaterer positivt, at det er muligt for borgerne at indrette sig, så lejlighederne får et personligt præg. Det anbefales at indskrive faste regler i bo-aftalen, f.eks. betingelser omkring alkohol, overnattende gæster, m.v. Kriterium Bedømmelse af kriterium Tema: Fysiske rammer Kriterium 14: Tilbuddets fysiske rammer understøtter borgernes udvikling og trivsel Tilbuddet består af Bo-støtten Fredensvej og Søndergade 72. Bostøtten Fredensvej, der er tilbudstype 107, består af 6 møblerede træningslejligheder, fælles stue og køkken. I ejendommen er desuden 3 lejligheder udlejet med lejekontrakt til borgere med sindslidelse, som modtager 85 støtte. Lejlighederne er møbleret ved indflytning, men kan indrettes så de får personligt præg. Side 16 af 20\n17 Søndergade 72, der drives efter ABL 105, hvor borgerne modtager 85 støtte, består af 3 selvstændige lejligheder, fælles køkken og opholdsstue. Det ses af det indsamlede materiale, at borgerne udtrykker, at de er glade for deres lejligheder, hvor de har mulighed for privatliv og for fællesarealerne, hvor de er sammen med hinanden til forskellige aktiviteter. Lederen vurderer, at de fysiske rammer passer til borgernes behov, og at borgerne trives i de fysiske rammer. Lederen nævner en eventuel flytning til nyt byggeri. På tilsynstidspunktet arbejdes der på, at en borger efter eget ønske flytter til en anden bolig. Indikator Bedømmelse Bedømmelse af indikator Tema: Fysiske rammer Indikator 14.a: Borgerne trives med de fysiske rammer 4 (i høj grad opfyldt) Lederen oplyser, at hun vurderer, at borgerne trives i de fysiske rammer. Dog er der på nuværende tidspunkt en enkelt borger, som ikke ønsker at bo på Bo-støtten. Der arbejdes på en løsning, således at borgeren flytter til anden bolig, når det er muligt. Indikator 14.b: De fysiske rammer og faciliteter imødekommer borgernes særlige behov 5 (i meget høj grad opfyldt) Borgerne fortæller, at de er glade for at bo på stedet, og de er glade ved deres lejlighed og deres fællesarealer. Tilsynet blev vist rundt af leder og forstander, først på Søndergade 72, som fungerer som bofællesskab med 3 selvstændige lejligheder, fælles køkken og opholdsstue. Under besøget kom en borger ud i fælleskøkkenet, og han fortæller, at han arbejder i et fleksjob som IT assistent 6 timer om ugen. Han var glad for at bo på stedet, og han var glad ved sit job. Beskæftigelsesdelen ( 103) ligger på ABS, Skolegade 7, hvor ledelsen også har deres kontor. Der er tale om en lille Cafe, hvor medarbejderne kan købe frokost - I køkkenet er der en borger fra Bostøtten på arbejde. Yderligere er der flere mindre værkstedsfunktioner, hvor borger, både fra Bostøtten og borgere henvist fra Jobcenteret (LAB) kan være i beskæftiglse/afklarende forløb. Bo-støtten, Fredensvej består af 6 møblerede træningslejligheder, fælles stue og køkken. Lejlighederne har forskellige størrelse, ca. 50 m2 med stue, værelse, køkken samt bad. I ejendommen Side 17 af 20\n18 er der desuden 3 lejligheder, som er udlejet på almindelige betingelser til sindslidende, som modtager 85 støtte. Lederen oplyser, at nuværende faciliteterne passer til borgerne behov, dog ses der frem til en eventuel indflytning i nyt byggeri, hvor det forventes at Bo-støtten tænkes ind i de kommende centerbyggeri med 8 pladser. Indikator 14.c: De fysiske rammer afspejler, at tilbuddet er borgernes hjem 4 (i høj grad opfyldt) Borgerne fortæller, at de er glade ved fælleslokalerne og de har det godt indbyrdes med hinanden, når de er sammen til forskellige aktiviteter, f.eks. madlavning, under fællesspisning og til diverse andre arrangementer. De kommer ikke sådan på besøg hos hinanden i deres lejligheder. Tilsynet fik fremvist 2 lejligheder af borgerne, og begge lejligheder havde hver deres personlige præg, dette på trods af, at lejlighederne er møblerede ved indflytning. Borgerne fortæller, at de har mulighed for et privatliv, og de bestemmer selv, hvem de inviterer. Lederen oplyser, at borgerne har mulighed for privatliv, og de bestemmer selv, hvem der kommer på besøg. Der er dog en fast regel, at der ikke må være overnattende gæster i hverdagen. Tilbuddets bedømmelse Spindelvævet vises ikke, da vurderingen af ovenstående temaer ikke danner grundlag for en retvisende grafisk fremstilling. 6. Økonomiske og organisatoriske forhold (jf i Lov om socialtilsyn) Side 18 af 20\n19 *Bemærkninger til bestyrelsesvedtægter Beskrivelse af tilbuddets bestyrelse *Budgetforudsætninger Årlig omsætning kr ,00 Soliditetsgrad Overskud - Ejendomsudgifter 4,40 Lønomkostninger Omkostninger, særlig ekspertise Omkostninger, leder Personaleomsætning 6,00 Lønomkostninger, fast personale - 5,40 Omkostninger, kompetenceudvikling Omkostninger, bestyrelseshonorarer - Sygefravær 68,00 0,50-9,60 Revisionspåtegning Nej Dato for revisionspåtegning Takster Tilbudstype: 107. Takstniveau Ydelse Pr. time Pr. stk. Pr. dag/døgn Pr. md. Niveau 1 socialpædagogisk støtte 0,00 Side 19 af 20\n20 Niveau 1 praktisk hjælp 1.220,00 Tilbudstype: ABL 105, stk. 2. Takstniveau Ydelse Pr. time Pr. stk. Pr. dag/døgn Pr. md. Niveau 1 praktisk hjælp 0,00 socialpædagogisk støtte 176,00 Niveau 2 socialpædagogisk støtte 0,00 praktisk hjælp 0,00 Side 20 af 20


Fritidshuse - Industrivej 7, Ellinge Lyng, 4560 Vig | Eltoft Nielsen\nIndustrivej 7, Ellinge Lyng • 4560 Vig\n3 dages fest og ballade for hele familien\nTag ikke fejl, Industrivej ligger IKKE i et industrikvarter, og heller ikke i nærheden. Industrivej er den sidste vej i Ellinge Lyng. Byen er en lille kyst- og sommerhusby, som først for nylig fik lov til at kalde sig by. At være en by kræver nemlig 200 fastboende, og det antal nåede Ellinge Lyng i 2012. Ellings Lyng er i dag et attraktivt sommerhusområde med egen by, en særegen lyngnatur, et rigt fugleliv og fred og ro. Og så er der lige langt til spidsen af Ordrup Næs og Odden, som de lokale kalder Sjællands Odde.\nBare 10 cykelminutter fra en af Danmarks bedste sand- og badestrande ligger et sommerhus på 48 m2 bygget i 1970. Det er et velholdt og hyggeligt sommerhus på en 1.474 m2 grund med en have, som er meget nem at holde. Huset er ikke stort, men Terrassen kan lukkes af, og med varmelamper og tæpper kan hyggen flytte udenfor, når solen går ned. Græsset skal slås, og der skal klippes en gren en gang imellem. Huset ligger helt rigtigt på grunden med sol på terrassen hele dagen. Indkøb er lige om hjørnet. Naturen i Vig er smuk, med rådyr, ræve og egern. Vi er også i et postnummer med egen kirke og gadekær og Odsherreds eneste biograf. Vig Festival er Odsherreds svar på Roskilde Festivallen. Det er 3 dage i juli med musik, fest og ballade for hele familien.\nEllinge Lyng er en del af de UNESCO-bevarede områder i Odsherred. Odsherred er kendt for sine mange gårdbutikker og boder med grøntsager fra jorden og bær fra buske og træer. Hornfisk og havørreder kan godt lide strandene i Odsherred. Det er i hvert fald de strande i Danmark, de oftest svømmer ind til.\nIndustrivej 7, Ellinge Lyng


1 EFTERUDDANNELSESUDVALGET FOR DET PÆDAGOGISKE OMRÅDE OG SOCIAL- OG SUNDHEDSOMRÅDET - Inspirationsmateriale til undervisning Arbejdet med anbragte børns livshistorie Udviklet af: Irene Rasmussen Klosterbanken Slagelse Tlf.: Januar 2009\n2 EFTERUDDANNELSESUDVALGET FOR DET PÆDAGOGISKE OMRÅDE OG SOCIAL- OG SUNDHEDSOMRÅDET - 1. Uddannelsesmålets sammenhæng til FKB/TAK Uddannelsen hører til i den fælles kompetencebeskrivelse (FKB) 2629 Pædagogisk arbejde med børn og unge. FKB en kan findes på hjemmeside. Uddannelsesmålet er relevant for flere af målgrupperne i FKB en primært plejefamilier og pædagogmedhjælpere på døgninstitutioner. Uddannelsesmålet er relateret til følgende tilhørende arbejdsmarkedsrelevante kompetence (TAK) i FKB en og skal kvalificere deltageren inden for dette felt: - Medvirke til børns og unges udvikling I TAK en står bl.a., at medarbejderen skal udføre pædagogisk og omsorgsrettet arbejde, at de skal være bevidste om egen andel i udviklingen af relationer, at de skal kunne planlægge og støtte op om barnets udvikling også selv om barnet har brug for særlig støtte. Arbejdsfunktioner For de fleste børn, der vokser op sammen med deres egne forældre, gælder det, at de bliver støttet af deres forældre i kendskabet til og forståelsen af egen historie. På samme måde støttes mange børn i forståelsen af sin tilknytning til familien såvel på moderens og som faderens side. Forældrene støtter børnene i at få indsigt i sin egen udvikling. Et yndet samtaleemne i mange familier er: Kan du huske dengang? ligesom det i perioder er en foretrukken aktivitet at studere familiealbummet. For det barn, der har oplevet skiftende omsorgspersoner, er sådanne måder at udvikle selvopfattelse og dermed identitet ikke nogen selvfølgelighed. Mange børn bor gennem deres opvækst adskillige steder med skiftende omsorgspersoner og brudte livsforløb. Børnene har ofte en diffus oplevelse af deres livsforløb og et begrænset selvværd, hvilket præger barnets sociale og emotionelle udvikling.. Plejeforældre har ofte en begrænset eller slet ingen viden om barnets udvikling frem til det tidspunkt, hvor barnet flytter til plejefamilien. Plejeforældrenes kendskab til barnet er baseret på selektive fortællinger fra den offentlige forvaltning, hvor der primært er lagt vægt på barnets vanskeligheder og samspillet med barnets forældre. En vigtig opgave for plejeforældre er at få kendskab til den del af barnets historie, der ligger før anbringelsen, at formidle dette kendskab til barnet samt at støtte barnet i at forstå baggrunden for den aktuelle anbringelse, sine egne reaktioner og sine muligheder for at påvirke fremtiden. 1 af 8\n3 EFTERUDDANNELSESUDVALGET FOR DET PÆDAGOGISKE OMRÅDE OG SOCIAL- OG SUNDHEDSOMRÅDET - Oplevelsen af at kunne påvirke eget liv og troen på og evnen til at forme sin egen fremtid, er afhængig af forståelsen af sig selv som et produkt af en bestemt historie, hvis videre forløb personen selv kan forme videre på ud fra egne forudsætninger. Denne grundlæggende forståelse skal plejefamilierne have for at kunne se det meget vigtige i at arbejde med plejebarnets historie. Arbejdet med det anbragte barn er som oftest krævende. Barnets reaktion kan virke uforstående og barnets udvikling sker langsomt eller udebliver. Plejeforældre skal kunne mestre udviklings befordrende metoder i arbejdet som plejeforældre. Plejeforældre skal bibringes forståelse for betydningen af, at barnet kender såvel sine forældres som sin egen historie. Dette gælder i princippet uanset, hvilken familiær baggrund barnet har eller har haft. Deltagerne skal lære metoder til at støtte barnet i at huske og fortælle sine oplevelser. Plejeforældre skal være opmærksomme på, når barnet er åben for at tale om sine oplevelser og respektere, hvis barnet afviser. Plejeforældre skal kunne rumme de følelser, barnet gennemlever i processen med at udarbejde sin livshistorie og bevare en nysgerrighed i forhold til barnets oplevelser. Plejeforældre skal tilføres en forståelse for vigtigheden af at inddrage opholdet i plejefamilien som en del af barnets fortsatte historie. Deltagerforudsætninger Deltagerne vil have forskellige forudsætninger. Der vil være deltagere med begrænset erfaring og deltagere med adskillige års erfaring i arbejdet som plejefamilie. De fleste deltagere vil være uden en pædagogfaglig uddannelse, de vil ikke være trænet i at arbejde med børn med brudte kontakter og en ofte kaotisk opvækst. Deltagerne vil være følelsesmæssigt optaget af deres plejebarn og de opgaver, der er i arbejdet med netop dette eller disse børn. Struktur Det vil være hensigtsmæssigt, at deltagerne har deltaget i introduktionsuddannelse for plejefamilier eller grundkursus for plejefamilier. Deltagerne har mulighed for at deltage i de øvrige uddannelser målrettet plejefamilier: Det anbragte barns udvikling, Plejefamiliens samarbejde med barnets forældre, Plejebarnets relation til plejefamiliens børn, Tværfagligt samarbejde om plejebarnet. 2 af 8\n4 EFTERUDDANNELSESUDVALGET FOR DET PÆDAGOGISKE OMRÅDE OG SOCIAL- OG SUNDHEDSOMRÅDET - 2. Ideer til tilrettelæggelse Inspirationsmaterialet taget primært udgangspunkt i undervisning af familieplejere. I tilrettelæggelsen bør der tages højde for, at deltagernes forudsætninger er forskellige. Det er vigtigt, at der i undervisningssituationen lægges vægt på, at deltagerne få mulighed for at arbejde ud fra egne erfaringer, og at undervisningen foregår i dialog med deltagerne. Undervisningen bør i udstrakt grad være praksisorienteret. Dette betyder, at de teoretiske oplæg eksemplificeres, gerne med underviserens eller deltagernes praktiske eksempler. Det er vigtigt, at deltagerne arbejder med egne oplevelser og erindringer, da praksis erfaringsmæssigt tager udgangspunkt i disse. Uddannelsen bør være procesorienteret, det bør derfor tilstræbes, at det er den samme underviser under hele uddannelsen, således at underviseren kan inddrage de processer, der sker med deltagerne primært i de øvelser, hvor deltagerne arbejder med egen livshistorie. I undervisningen bør underviseren lægge vægt på en vekselvirkning mellem teoretiske oplæg og øvelser, hvor deltagerne oplever i praksis, hvad det betyder at arbejde med sin livshistorie. Temaer Uddannelsen er planlagt til at vare 15 undervisningstimer, der kan fordeles på 2 hele dage eller splittes op på flere dage. Uddannelsen kan indeholde følgende emner: 1. Introduktion til uddannelsen. 2. Livshistoriens betydning for udviklingen af barnets selvtillid/selvværd og iden titet. 3. At arbejde med barnets livshistorie. 4. Metoder i arbejdet med livshistoriebogen. 3 af 8\n5 EFTERUDDANNELSESUDVALGET FOR DET PÆDAGOGISKE OMRÅDE OG SOCIAL- OG SUNDHEDSOMRÅDET - 5. Etikken i arbejdet og målgruppen. 6. Livshistoriebogen i tekst og billeder. 7. Et tidligere anbragt barns fortælling. 8. Afslutning og evaluering. Tema 1. Introduktion til uddannelsen. Deltagerne præsenterer sig for hinanden, hvor de fortæller om egne erfaringer med arbejdsområdet samt erfaringer i at arbejde med det anbragte barns livshistorie. Deltagerne fortæller om deres forventninger til uddannelsen. Deltagernes forventninger noteres til brug for evalueringen. Der bør i introduktionen lægges vægt på at få skabt en åben og tillidsfuld atmosfære. Tema 2. Livshistoriens betydning for udviklingen af barnets selvtillid/selvværd og identitet. Arbejdet med livshistoriebøger tager udgangspunkt i Daniel Sterns udviklingspsykologiske teorier. Nyere forskning omkring den menneskelige udvikling peger på, at denne udvikling sker i samspillet mellem mennesker. Mennesket er fra fødslen et individ, en personlighed med temperament og eget særpræg. Barnet etablerer allerede inden fødslen en kontakt til moderen. Denne kontakt udbygges umiddelbart efter fødslen og skal udbygges til også at omfatte andre personer for, at barnet kan udvikle sig til en selvstændig person med en høj grad af selvværd og en stærk identitet. I kraft af intimitet og empati fra moderens side i hendes måde at reagere på forhold i barnets signaler oplever barnet sammenhæng og mening i sin identitetsdannelse. En identitetsdannelse der fortsætter livet igennem. Barnet skal føle sig set, hørt og forstået. Når barnet ikke bliver mødt med denne forståelse, udvikler barnet strategier til overlevelse. Alle overlevelsesstrategier er udtryk for de samme følelser af hjælpeløshed, forvirring, skyldfølelse, angst, sorg, tomhed, depression og aggression. Grundlæggende føler barnet sig ikke værd at elske. Det er barnets udlevelse af disse følelser, der bliver kendetegnet for barnets adfærd i plejefamilien. Der gives et oplæg således at deltagerne får indsigt i den teoretiske forståelse af tilknytning og barnets reaktion på brudte relationer, samt en forståelse for at ethvert skift medfører brudte relationer. Oplægget giver tillige en forståelse for, hvilken betydning barnets kendskab til egen livshistorie har for barnets identitetsudvikling. 4 af 8\n6 EFTERUDDANNELSESUDVALGET FOR DET PÆDAGOGISKE OMRÅDE OG SOCIAL- OG SUNDHEDSOMRÅDET - Litteratur: Ingrid Strøm: Livshistoriebøger en hjælp til identitets- og selvværdsudvikling. Kari Killén: Omsorgssvigt er alles ansvar. Tema 3. At arbejde med livshistorie. Øvelse. Med det formål at den enkelte deltager kan opleve de følelser, der opstår, når der arbejdes struktureret med egen historie, arbejdes her med en øvelse. Hver deltager udarbejder en livslinie eller en kronologisk oversigt over de steder, den pågældende har boet. Det er vigtigt, at udarbejdelsen af livslinien eller oversigten over bosteder sker skriftligt. Deltageren arbejder alene det er vigtigt, at der er ro omkring denne øvelse. Øvelsen udvides efterfølgende med deltagerens fortælling for sig selv af historien omkring de vigtige begivenheder på livslinien eller historien omkring flytningerne. Hvem var involveret, hvilke følelser er der forbundet hermed, indgik der personer, du stadig har kontakt med eller personer, du har mistet kontakten til. Øvelsen kan udbygges eller smalles afhængig af deltagernes forudsætninger. Efterfølgende finder deltagerne sammen i 2-mandsgrupper, hvor en deltager fortæller sin historie ud fra den udarbejdede livslinie eller oversigt over flytninger til den anden og efterfølgende omvendt. Deltagerne oplever følelsen af at få opmærksomhed fra en lyttende og interesseret person, samt hvor sårbart et emne, egen historie er. Deltagerne vil også erfare, at oplevelser de troede, de havde glemt, dukker frem igen. Det er nødvendigt med god tid til denne øvelse. Øvelsen afsluttes med opsamling af deltagernes oplevelser. Tema 4. Metoder i arbejdet med livshistoriebogen. Deltagerne anbefales at støtte barnet i at starte en historiebog/scrapbog fra den første dag, hvor barnet møder plejefamilien. Der tages billeder af barnet, barnets familie, plejefamilien, huset, værelset og hvad der ellers kan være god dokumentation på et senere tidspunkt for barnet. Plejeforældrene får forståelse af nødvendigheden af kontinuerligt at samle dokumentation for barnets oplevelser såvel i dagligdagen, som ved særlige aktiviteter. Plejefamilien undervises i at bevare en nysgerrighed overfor barnet og barnets fremtræden med det formål at finde den sammenhæng, hvor barnets fremtræden giver mening og derved støtte barnet i at se denne sammenhæng. Man skal kende sin historie for at undgå at gentage den. Plejefamilien tager udgangspunkt i nuét hvor er barnet, hvem bor barnet sammen med, hvem og hvad er jeg? Deltagerne undervises i udarbejdelse af livstræ/genogram, netværkstegninger som en metode til at støtte barnet i at få overblik over familie, venner, mistede eller nuværende relationer. Deltagerne introduceres i, hvordan barnets familie inddrages i udarbejdelsen af livshistorien i form af billeder, fortællinger osv. Sansemæssige oplevelser så som 5 af 8\n7 EFTERUDDANNELSESUDVALGET FOR DET PÆDAGOGISKE OMRÅDE OG SOCIAL- OG SUNDHEDSOMRÅDET - lugte og smag kan give barnet associationer til oplevelser i dets tidligere liv. Besøg på de stedet, barnet har boet, gået i skole, institution osv. Deltagerne introduceres i brugen af kufferter eller skatkister, hvor barnet gemmer betydningsfulde ting, der medbringes i det videre liv. Denne praksis anvendes i flere lande, herunder Danmark, ved overgang fra en institution til en anden f. eks. vuggestue, børnehave, skole. Øvelse. Deltagerne introduceres i at udforme eget stamtræ/genogram enten under uddannelsen eller som hjemmeopgave til næste dag. Litteratur: Ingrid Strøm: Livshistoriebøger en hjælp til identitets- og selvværdsudvikling. Tema 5. Etikken i arbejdet og målgruppen. Deltagerne får forståelse af etikken i arbejdet med barnets historie. Deltagerne får forståelse af, at det er barnets bog og barnets projekt, som de som plejefamilie skal vise respekt overfor. Underviseren redegør for forskellen mellem socialpædagogisk arbejde og terapi, hvor det vægtes, at arbejdet med barnets i historie er socialpædagogik frem for terapi. Deltagerne bibringes forståelse for, hvilke børn det vil være udviklingsbefordrende at støtte i at grave erindringer fra fortiden frem og hvilke børn, plejeforældrene skal begrænse sig til nuet og fremtiden. Deltagerne får redskabet til at håndtere samtale om emner, der kan være svære for dem som plejeforældre at tale med barnet om. Litteratur: Ingrid Strøm: Livshistoriebøger mv. Tema 6. Livshistoriebogen i tekst og billeder. Udformning af livshistoriebogen Her er mit liv eller Min Scrapbog er en vedvarende proces. Det kan anbefales at anvende et ringbind, hvor der fortsat kan sættes nye blade ind og rækkefølgen kan ændres i takt med, at historien ændres. Bogen kan indeholde oplysning om vigtige personer for barnet, adresse, oplysning om fødselsdage. Underviseren kan vise et eksempel på indholdet i en livshistoriebog f.eks. Min Scrapbog af Søren Friis Smith eller bilag til bogen Livshistoriebøger af Ingrid Strøm. Tema 7. Et tidligere anbragt barns fortælling. Mange voksne, der har været anbragt som børn, formidler deres erfaringer videre. Disse erfaringer efterlader almindeligvis et stort indtryk hos tilhørerne. At se og høre en tidligere anbragt fortælle om at være et anbragt barn, beskrive savnet af forældrene trods gentagne svigt, opholdet hos plejefamilien, den kommunale for- 6 af 8\n8 EFTERUDDANNELSESUDVALGET FOR DET PÆDAGOGISKE OMRÅDE OG SOCIAL- OG SUNDHEDSOMRÅDET - valtning, om kulturforskelle og evnerne til at overleve, giver plejeforældre troen på, at de kan gøre en forskel og en forstærket interesse for eget plejebarns livshistorie. Alternativt kan underviseren læse en historie fortalt af et tidligere plejebarn. Litteratur: Henrik Egelund m.fl. Så kommer du til et bedre sted. Tema 8. Afslutning og evaluering. Uddannelsen afsluttes med en evaluering, hvor deltagerne giver en tilbagemelding på uddannelsens indhold samt en tilbagemelding på, hvorvidt deres forventninger til uddannelsen er indfriet. 3. Opgaver og undervisningsmaterialer Deltagerne udarbejder egen livslinje over betydningsfulde oplevelser. Deltagerne fortæller om sin livslinje til en medkursist, hvor de øver sig i aktiv lytning. Deltagerne udarbejder stamtræ over egen familie, der præsenteres for ægtefælle eller medkursist. 4. Litteraturliste mv. Ida Schwartz: Fortællinger fra praksis om livshistorie og pædagogik. Hans Reitzels forlag. ISBN: Daniel Stern: Barnets interpersonelle univers. Hans Reitzels forlag. ISBN: Ingrid Strøm: Livshistoriebøger en hjælp til identitets og selvværdsudvikling. Dafolo forlag. ISBN: Henrik Egelund Nielsen m.fl.: Så kommer du til et bedre sted. Forlaget Børn og Unge. ISBN: Socialpædagogernes Landsforbund Plejefamilien (Temablad) Tema nr. 6. Juli Om begrebet livshistorie. Tidsskrift for familiepleje og opholdssteder. Regionsblad. Tema nr. 3. November Livshistoriebøger. 7 af 8\n9 EFTERUDDANNELSESUDVALGET FOR DET PÆDAGOGISKE OMRÅDE OG SOCIAL- OG SUNDHEDSOMRÅDET - Familieplejen Frederiksborg Amt. Søren Friis Smith: Min scrapbog vejledning Distribueret af Søren Friis Smith. fabu Hillerød: Min Historie. 8 temabøger specielt til børnene og en arbejdsbog til plejeforældrene. Kan ses på 8 af 8


SH: Tjønsere med knogler som 25-årige « AB-tjønserne\nFodbold giver 70-årige knogler som 25-årige\nHold godt fast i din fodbold – det populære spil kan måske forebygge knogleskørhed sent i livet.\nHvis du har spillet fodbold et par gange om ugen gennem en stor del af dit liv, er der rigtig god chance for, at dine knogler er stærke, når du runder de 70 år.\nPå mange måder er knoglerne endda mindst lige så stærke som knogler i en 25-årig, som ikke træner sin krop.\nSådan lyder konklusionen på en ny dansk undersøgelse, der netop er udkommet i tidsskriftet Journal of Sport and Health Science.\nEt stærkt skelet kan potentielt mindske risikoen for at udvikle knogleskørhed og brække knogler.\nImponerende styrke i gamle spilleres knogler\nFodbolds markante effekter på knoglerne kommer bag på én af forfatterne af studiet, som fokuserer på blandt andet knoglernes mineralindhold, fordi et lavt indhold er lig med knogleskørhed.\nHvert år brækker omkring 80.000 knogler i Danmark. Det går især ud over ældre med knogleskørhed, også kaldet osteoporose, som gør det lettere at brække knogler, især fra 70 års-alderen.\nKilde: Netdoktor – mere hos Osteoporoseforeningen\n»På næsten alle knogleparametre kan fodboldtrænede 70-årige måle sig med 25-årige utrænede, og på udvalgte parametre ligger de endda endnu højere, for eksempel med et 7,3 procent højere knoglemineralindhold i benene.«\n»De trænede 70-årige havde alle stærke knogler, og det er meget imponerende og interessant i forhold til at forebygge knogleskørhed i befolkningen,« siger Peter Krustrup, professor og forskningsleder på Institut for Idræt og Biomekanik ved Syddansk Universitet (SDU).\nPeter Krustrup har lavet studiet sammen med blandt andre førsteforfatter Marie Hagman, som er ph.d.-studerende under Peter Krustrups vejledning.\nMange studier peger på fodbold som årsag\nI undersøgelsen har forskerne rekrutteret og inddelt 140 danske mænd i 4 grupper, så de har kunnet sammenligne:\nÆldre på 65-80 år, der har spillet fodbold det meste af livet (et par gange om ugen i over 40 år)\nUtrænede ældre, som ikke har dyrket motion det seneste år og aldrig på ambitiøst niveau\nYngre på 18-30 år, som spiller fodbold i omegnen af fem gange om ugen (elitefodboldspillere på mindst 2. divisionsniveau)\nDet er altid farligt at konkludere skarpt på årsager, når man kun laver et enkelt nedslag i folks liv – her ved prøver og målinger af deltagernes kroppe i en given alder i stedet for at følge dem løbende eller over flere omgange.\nNår Peter Krustrup alligevel kalder resultatet for både meget interessant og brugbart, er det, fordi det lægger sig oven på et væld af andre solide fodboldundersøgelser i form af kontrollerede træningsstudier, som har vist, at regelmæssig har fodbold positive effekter på knoglemineralindholdet i 8-75-årige.\nFodbolds gavnlige effekter\nNi grundige studier har vist fodbolds positive effekt på:\nKnogler hos ældre mænd\nKnogler hos 8-10-årige\nKnogler hos midaldrende kvinder efter overgangsalderen\nKnogler hos kvinder før overgangsalderen\nBalance og muskler hos mænd i alle aldre\nKondition og hjertesundhed i ældre mænd, samt\nMuskel-skelet-styrke hos kvinder\nStudierne er sprunget ud af et årelangt forskningssamarbejde mellem SDU og Københavns Universitet (KU). Samlet set peger de på, at fodbold er årsagen til, at ældre fodboldspillere ikke bare har stærkere knogler end jævnaldrende, der ikke træner – men også bedre balance, hjertefunktion, kondition og hurtigere muskelkraft.\n»På den måde giver fodbold sandsynligvis hele pakken i forhold til at forebygge knoglebrud,« konstaterer Peter Krustrup.\n‘Knogle-professor’: Bliv for alt i verden ved at spille!\nVed Aarhus Universitet forsker professor Bente Langdahl i netop knoglebrud og -skørhed.\nBente Langdahl mener, at undersøgelsen leverer solide og vigtige data om, at man skal dyrke motion hele livet for at holde kroppen på toppen:\n»Det understreger, at dyrker du en form for fysisk aktivitet, som indebærer løb, hop og bevægelser på den måde, så bliv for alt i verden ved med det!«\nHun har dog også enkelte forbehold: Forskerne fra SDU, Københavns Universitet og Rigshospitalet har blandt andet målt på knoglernes mineralindhold. Det er »et rigtigt godt udgangspunkt«, for folk med højt knoglemineralindhold vil typisk have mindre risiko for knogleskørhed.\nVil man kende risikoen for et brud, skal man dog også se på selve knoglestrukturen, som altid bliver svagere med alderen, forklarer Bente Langdahl. Det kræver en CT-skanning eller lignende.\nSå selvom de fodboldspillende mænd har stærkere knogler på flere parametre, er det altså ikke hugget i ben, at de også har lige så lav risiko for knoglebrud som unge, utrænede mænd.\nBente Langdahl nævner som et andet forbehold, at det måske er mænd med stærke knogler, som vælger at holde fast i fodbolden gennem et helt liv. Den faktor har undersøgelsen fra SDU ikke haft mulighed for at favne.\nRegisterundersøgelser skal give mere viden\nForbehold som dem, Bente Langdahl kommer med, nævner forskerne fra SDU også selv i deres artikel.\nI EU lider 22 millioner kvinder og 5,5 millioner mænd af osteoporose. Hvert år sker 3,5 millioner knoglebrud, især i hofteregionen.\nI alt, anslår forskere, koster knoglebrud EU-landene i omegnen af 37 milliarder euro – 275 milliarder danske kroner – om året. Udgifterne forventes kun at stige, i takt med at vi bliver ældre og ældre.\nÉt af de næste skridt bliver derfor at undersøge risikoen for brud ved at dykke ned i registre og finde sammenhænge mellem et langt fodboldliv og indlæggelser for brud.\nDet kunne også være spændende at finde ud af, præcis hvor meget fodbold man skal have spillet, før man sænker risikoen.\nMen det kræver en del fodarbejde at sætte sådan en undersøgelse sammen, for hvordan registrerer man lige fodboldaktiviteten gennem et helt liv for et stort antal mennesker?\nKan fodbold påvirke vores aldring?\nTil gengæld er Peter Krustrups forskerteam ved SDU i fuld fart ved at kortlægge effekterne af fem års fodboldtræning i ældre mænd.\nSideløbende undersøger de, om alle de gode effekter fra fodbold generelt gør noget ved vores aldring: Måske udskyder fodbold den værste del af en hård alderdom med sygdomme, demens og hospitalsophold?\nEn del af svaret gemmer sig måske i længden af ældre fodboldspilleres telomerer og telomerernes evne til at gendanne sig. Telomerer er enderne på vores kromosomer, som slides ned, i takt med at vi bliver ældre.\n»Vi synes selv, at vi er ved at have et billede af, hvad livslang idræt kan gøre ved den aldrende krop,« siger Marie Hagman, ph.d.-studerende på Institut for Idræt og Biomekanik ved Syddansk Universitet.\n»Men vi har også sendt prøver til Tyskland, hvor telomererne bliver undersøgt for at få indblik i aldringsprocessen hos fodboldspillerne. Det glæder jeg mig meget til at få afdækket,« siger hun.\nMarie Hagman og Peter Krustrup fortæller ældre fodboldspillere i B93, Frem, Skovshoved og AB om forskningen. (Foto: Søren Hansen)\nDet nye studie er lavet på fodboldspillere, men anden forskning fra SDU og KU indikerer, at man kan få lignende effekter ud af at dyrke andre holdsportsgrene som håndbold, floorball og basketball.\nLæs også: Disse to sportsgrene er de eneste, der med garanti gør dig sundere\nForskere verden over er i gang med at kortlægge sundhedseffekter af forskellige sportsgrene, så i de næste år bliver vi meget klogere.\nBone mineral density in lifelong trained male football players compared with young and elderly untrained men; Journal of Sport and Health Science; https://doi.org/10.1016/j.jshs.2017.09.009\nMarie Hagmans profil (SDU)\nPeter Krustrups profil (SDU)\nBente Langdahls profil (AU)


VVS installatør Sødam ⇒ Spar penge på 60 sekunder! | Faatilbudnu.dk\nFind nemt og hurtigt en VVS-installatør Sødam\nHvis du er på jagt efter en vvs-installatør i Sødam, er det heldigt, at du er landet på vores hjemmeside. Vi har nemlig et stort netværk af vvs-installatører i hele Danmark, det betyder, at vi også kan hjælpe dig med, at finde en vvs-installatør i Sødam. Det er faktisk super nemt, og det kræver kun, at du trykker på vores “indhent-tilbud-nu-knap”. Herefter vil du blive ført videre til vores indhent tilbuds side. Her får du muligheden for at beskrive din opgave. Et eksempel på dette kunne være:” Jeg søger en vvs-installatør Sødam, til at hjælpe mig med noget, som jeg ikke selv lige kan finde ud af.” Så hurtigt er det, og det skal du naturligvis benytte til din fordel. Så hvad venter du på? Indhent tilbud nu og modtag dem inden for 48 timer!\nAlle kan indhente 3 tilbud på vvs-installatør i Sødam\n← VVS firma Hørkær\nVVS firma Gelstrup Aalborg →


Nyt forslag vil fjerne tiggere | TV 2 Lorry\nTal fra Rigspolitiet viser, at kun fem personer fik domme for at tigge i perioden 2008-2012, og selv om politiet siden har styrket indsatsen på området, mener de to partier, der kan gøres mere. Foto: TV2/Lorry\nNyt forslag vil fjerne tiggere\nDer er flere og flere pågående tiggere på gaden blandt andet i København, og ofte kommer de i organiserede grupper fra udlandet. De Konservative og Dansk Folkeparti vil nu indføre bødestraf.\nmetroxpress / TV 2 Lorry\n16. apr 2015, kl. 07:17\nDansk Folkeparti og De Konservative, som nu vil fjerne gadetiggerne ved at indføre bødestraf for tiggeri i stedet for den nuværende mulighed for fængsel, der sjældent benyttes, skriver metroxpress.\n- Vi vil ikke gå efter dem, der spørger til en busbillet, men i stedet den organiserede form, hvor store grupper fra Østeuropa kommer hertil og spekulerer i det. De skal have bødestraf og derefter en udvisning. Når vi har så få sager, har de ingen respekt for reglerne, siger Dansk Folkepartis retsordfører, Peter Skaarup, til metroxpress.\nSiden 2013 har Udlændingekontrollen - en særlig enhed i Københavns Politi - gået målrettet efter kriminelle udlændinge. Også dem, der tigger.\nHer har man set en stigning i tilstedeværelsen af ikke herboende udlændinge, som begår kriminalitet i København, men ifølge vicepolitiinspektør Tom Struve har politiet styr på situationen:\nJustitsminister Mette Frederiksen (S) mener ikke, man skal gå mere målrettet efter tiggere, som i forvejen er udsatte mennesker.\n- Beslutningsforslaget virker som et udtryk for 'stakkelhaderi', og det bryder jeg mig ikke om. Når en person tigger på gaden, er det ofte udtryk for sociale problemer, som næppe løses ved at straffe den pågældende med højere bøder,« siger Mette Frederiksen til metroxpress.


Udannelse og kurser for receptionister\nReceptionist - kurser & uddannelse\nSom receptionist besidder du en utrolig vigtig position i virksomheden, som kræver mange forskellige kompetencer. Udover at være virksomhedens ansigt udad til inkluderer jobbet som receptionist ofte mange administrative opgaver, som har stor betydning for den daglige drift.\nEr du på udkig efter et kursus eller et længere uddannelsesforløb, som kan styrke din rolle som receptionist, har du her hos TACK mulighed for at vælge mellem flere forskellige åbne kurser eller sammensætte dit eget uddannelsesforløb.\nNedenfor kan du se en oversigt over en række kurser, som bl.a. vil kunne give dig redskaberne til at blive bedre til at prioritere opgaver, håndtere forstyrrelser, yde en bedre kundeservice, kommunikere klart, håndtere konflikter og opnå større gennemslagskraft.\nKlik på kursustitlerne for at læse mere om de enkelte kurser.\nSkriftlig kommunikation - Skriv korrekt dansk\nSkriftlig kommunikation – Skriv godt dansk\nNLP 1 – Effektiv kommunikation\nØnsker du et længere uddannelsesforløb, har du mulighed for at skræddersy dit helt eget receptionistuddannelsesforløb. Uddannelsesforløbet består af 4 åbne kurser, som du frit udvælger fra vores kursuskatalog. Du kan dermed planlægge din uddannelse præcis, så den passer til dine ønsker – og ikke mindst din kalender.\nNår du bestiller et uddannelsesforløb bestående af minimum 4 kurser, opnår du en rabat på 20% på den samlede pris.\nHer kan du se et eksempel på, hvordan dit uddannelsesforløb kan se ud:\nKundeservice pr. tlf., Skriv korrekt dansk, Personlig effektivitet & Sales for non-sales People\nSamlet pris for forløb: 22.500,-\nSamlet pris for forløb inkl. rabat: 18.000,-\nHvis du er i tvivl om, hvilke kurser der vil være de rette for dig, er du altid velkommen til at kontakte os på telefonnummer 70 10 12 01, hvor vi sidder klar til at vejlede dig.


Sådan fungerer parkeringsassistenten\nModel Y har adskillige sensorer, som er beregnet til at registrere genstande. Køretøjet advarer dig, hvis der registreres en genstand tæt på Model Y, når du kører langsomt i køregear (D) eller bakgear (R) (for eksempel når du parkerer). Der udføres kun genstandsregistrering i den valgte retning; genstande foran i kørselstilstand og genstande bagved i baktilstand.\nDu advares muligvis ikke, hvis Model Y ruller frit i den modsatte retning (for eksempel viser parkeringsassistenten ikke en advarsel, hvis Model Y ruller baglæns ned ad en bakke i kørselstilstand).\nSensorerne er aktiverede, når der køres langsommere end 8 km/t.\nStol aldrig udelukkende på parkeringsassistenten, når du skal undersøge, om der er genstande og/eller personer i området omkring bilen. Forskellige eksterne faktorer kan forringe parkeringsassistentens ydelse, så den ikke kan registrere eller registrerer forkert (se Begrænsninger og falske advarsler). Der er derfor risiko for skader på køretøjet, tingskade og alvorlig personskade, hvis du udelukkende stoler på parkeringsassistenten i Model Y, når du skal bestemme, om området omkring køretøjet er frit for genstande og personer. Kontroller altid selv området visuelt. Se dig over skulderen, og brug alle spejle, når du bakker. Parkeringsassistenten registrerer ikke børn, fodgængere, cyklister, dyr eller genstande, som bevæger sig eller rager frem, eller som er over eller under sensorerne eller for tæt på eller langt fra sensorerne. Parkeringsassistenten er udelukkende tiltænkt som ekstra hjælp og ikke som erstatning for din egen visuelle kontrol. Den er heller ikke en erstatning for forsigtig kørsel.\nVisuelle og lydmæssige advarsler\nNår du skifter til bakgear (R), aktiveres parkeringsassistent-visningen i touchskærmen, hvor du kan se genstande tæt på for- og bagenden af Model Y. Visningen lukkes, når du skifter til køregear (D), medmindre der registreres en genstand tæt på forenden af Model Y. Hvis det er tilfældet, lukkes parkeringsassistent-visningen automatisk, når din kørehastighed overstiger 8 km/t. Når du bakker vises visuel feedback også på touchskærmen (se Bagudrettet kamera). Du kan lukke Parkeringsassistent-visningen manuelt på touchskærmen ved at trykke på X.\nNår du kører med kamera-appen vist på touchskærmen, kan du skifte til Parkeringsassistent-visningen, når du kører langsommere end 8 km/t. Tryk på knappen i øverste venstre hjørne af skærmen med kamera-appen. Det er nyttigt, hvis du har brug for hjælp til en parallelparkering.\nHvis klokkelyde er slået til (se Kontrol af lydadvarsel), hører du også et bip, når bilen nærmer sig en genstand.\nDer vises en advarsel på touchskærmen, hvis en sensor ikke kan angive en advarsel.\nHold sensorerne rene og fri for snavs, affald, sne og is. Undgå at bruge en højtryksrenser på sensorerne, og rengør aldrig en sensor med en skarp genstand eller slibemiddel, som kan ridse eller beskadige sensorens overflade.\nUndlad at montere tilbehør eller klæbe mærkater hen over eller i nærheden af parkeringssensorerne.\nKontrol af lydadvarsel\nDu kan bruge parkeringsassistenten med eller uden lydadvarsel. Du kan slå klokkelyde til eller fra ved at trykke på Betjeningsknapper > Sikkerhed > Lyde for parkeringsassistance.\nBegrænsninger og falske advarsler\nParkeringssensorerne fungerer muligvis ikke korrekt i følgende situationer:\nGenstanden er i en lavere højde end ca. 20 cm (f.eks. en kantsten eller lav barriere).\nKortere genstande, der registreres (f.eks. kantsten eller lave barrierer), kan bevæge sig ind i sensorernes blinde vinkel. Model Y Kan advare dig om en genstand, mens den befinder sig i sensorernes blinde vinkel.\nSensorernes funktionsmåde påvirkes af vejrforholdene (kraftig regn, sne eller tåge).\nGenstanden er tynd (f.eks. en færdselstavle).\nGenstanden er uden for sensorens rækkevidde.\nGenstanden er lydabsorberende eller blød (f.eks. pulversne).\nGenstanden er skrå (f.eks. en skrå jordvold).\nModel Y er parkeret eller køres ved ekstremt høje eller lave temperaturer.\nDu kører på et sted, hvor sensorernes ultralydbølger kastes væk fra køretøjet (f.eks. kørsel ved siden af en væg eller søjle).\nGenstanden er under eller for tæt på kofangeren.\nKofangeren er skæv eller beskadiget.\nSensoren påvirkes og/eller blokeres af en genstand, der er monteret på Model Y (f.eks. en cykelholder eller et klistermærke).\nModel Y ruller frit i den modsatte retning af dit valg (for eksempel viser parkeringsassistenten ikke en advarsel, hvis Model Y ruller baglæns ned ad en bakke i køregear).\nUd over parkeringsassistenten viser bakkameraet området bag bilen, når Model Y sættes i bakgear (R) (se Bagudrettet kamera).


Hvordan man tager sig af Ben Efter knæalloplastik\nHvordan man tager sig af Ben Efter knæalloplastik\nKnæalloplastik er en meget invasiv og kompleks kirurgi, der vil ændre dit liv . På grund af den omfattende rehabilitering periode, og mængden af smerte udholdt af patienten under operationen, og tilbagebetalingsperioden, er det bydende nødvendigt at gøre alt muligt for at sikre benet passet ordentligt efter operationen. Kendskab til nogle af de grundlæggende kan være meget nyttigt for langsigtet succes med en knæalloplastik . Ting du skal Salg Ice\nAktuel smertestillende myHotelVideo.com: Vis Flere Instruktioner\nFølg lægens ordrer til brevet. Der er meget specifikke tidspunkter og formål for alt, hvad lægen ordinerer . Han vil overvåge dine fremskridt og vil foretage de nødvendige justeringer af din genoptræning . I mellemtiden skal du ikke tage det på dig selv til at ændre noget uden hans godkendelse.\nFysioterapi er et absolut must. Dette vil være nødvendigt for din rehab , og det professionelle PT vil guide dig trin for trin på hvordan man kan styrke ben , forbedre sin vifte af bevægelse og genoprette aktivitet. Det vil tage tid og kræfter, men i slutningen af din fysiske terapi ( normalt seks måneder) , vil du have en klar idé om, hvor sundt dit ben er, og hvor meget det kan tage så langt som aktivitet.\nMå ikke øve stor effekt eller høje energipriser sport. De dage er forbi , når du har haft knæalloplastik . Der er stadig nogle sportsaktiviteter , du kan nyde , såsom golf , ridning, svømning, gåture, mild vandreture og andre effekt aktiviteter lavt , men du bør tjekke med din kirurg , selv før de indleder disse, bare for at kontrollere sikkerheden .\n4 p Hvis der er nogen smerter under enhver øvelse eller anstrengelse , stop og stå af knæet. Hvis der er nogen antydning af hævelse, straks ophøje knæet og is det. Brug en kompressionsbandage at bidrage til at mindske hævelse, og ringe til din læge .\n5. p Der vil sandsynligvis være nogle smerter fra tid til anden efter at have en total knæalloplastik . Det er ikke noget at gå i panik overstået, bare være parat med nogle over-the -counter NSAID (non -steroide anti- inflammatoriske lægemidler ) såsom ibuprofen , naproxen eller aspirin . Tal med din læge om dosering og mulige bivirkninger. Aktuel smertestillende kan også hjælpe med at lindre dit knæ smerter.\nIført en knæ tandbøjle eller en kompression bandage under fysisk aktivitet er en fantastisk måde at give ekstra støtte til din udskiftet fælles og forhindre eventuelle overanstrengelse problemer, før de forekomme. At være proaktiv i pleje af din knæalloplastik vil have en masse at gøre med, hvor længe det varer , og den succes, du har med det.\nStaphylococcus Aureus & Biokemiske Kendetegn\nAcid Refluks Forebyggelse\nHjem tredages Detox Diet\nMedicare Regler for forsikringsselskaber\nHvad er Lactobacillus acidophilus\nHalsbrand reflux behandling\nSådan helbrede efter menisk kirurgi\nGennemsnitlig Recovery Time Efter knæoperationer\nIndlæg knæoperationer Smerter\nSådan får nødhjælp fra knæsmerter\nDele af den fælles Knee


Kørekort i København? » NEMT & BILLIGT « Klik her!\nBrænder du for at få et Kørekort i København\nEr du myndig og samtidig brænder for at få en kørekort hurtigst muligt tilbyder Østerbro køreskole dig idag muligheden for at få et kørekort i København, som er en en gangs investering for livet.\nØsterbro køreskole i københavn har indtil videre en afdeling i København, dog har vi intentioner om at udvide udenfor Københavns grænser. Flere har spurgt, om hvorfor det er billigere hos os end alle de andre steder og vi kan med stolthed sige at hos Østerbrokøreskole.dk, har formået at sænke omkostningerne nok på den afdeling, til fordel for dig! der gerne vil tage dit kørekort i københavn.\nTa dit Kørekort i København Billigt!\nBor du i København kan du tilmelde dig vores gratis holdstart til kørekort i København , hvor du har mulighed for prøve vores køreskole af. Du vil få lov til at tale med vores mange erfarne og kompetente kørerlærere og spørge ind til de ting, som du skulle være i tvivl om omkring start af kørekort.\nVi har et team af kørerlærere og konsulenter, som med deres ekspertise vil gøre alt for at besvarer dine spørgsmål. Ved holdstart vil du blive oplyst om den proces du skal igennem for, at du kan få et kørekort. Vi vil ydermere fortælle, hvor lang tid denne proces i gennemsnit varer, sidst vil du blive oplyst om de omkostninger der vil være ved erhvervelse af et kørekort.


Begravelse – for de pårørende eller for den døde? – Chizen.dk\nBegravelse – for de pårørende eller for den døde?\nEn kold december morgen, sad jeg i det jyske med den lokale avis omhandlende en artikel omkring folkekirkepræster, som ikke ønskede at deltage i en begravelse for pårørende, hvor den afdøde havde meldt sig ud af folkekirken. Min umiddelbare følelse var en afsky, men sekunder senere indså jeg, at jeg var på samme hold med samme dilemma.\nDe pårørende var meget overraskede over, at de ikke kunne få en præst til en begravelse når kirken var fravalgt af den afdøde. Sommetider ved de pårørende ikke engang, at familiemedlemmet har meldt sig ud. Det kan naturligvis komme som en hård afvisning, i en svær situation, at blive afvist. Men man må kunne forvente af en præst, at denne tager sig af de pårørende, selv om præsten ikke ønsker at bisætte den afdøde.\nPræsternes store dilemma opstår, når vi kigger på, hvem en begravelse egentlig er til for. Etisk korrekte præster vil aldrig påtvinge andre sin religion. Har et familiemedlem meldt sig ud af en religion, har personen også ønsket at frabede sig religionens ceremonier og handlinger. Derfor går det naturligvis ikke, at de pårørende trækker den døde tilbage til religionen, -selv om de pårørende selv er medlemmer.\nMan vil også, som buddhistisk præst, skulle spørge ind til den afdødes holdning til buddhisme, før en buddhistisk præst kan foretage en begravelse for en ikke-buddhist. For at sikre den etiske korrekthed må den afdøde i det mindste ikke have haft noget imod religionen.\nMen selv dette er i mine øjne ikke helt nok. En buddhistisk begravelsesceremoni indeholder religiøse handlinger og selv om en skabende gud ikke påkaldes eller tilbedes, vil der efter min mening være for mange elementer, som den afdøde kunne være uenig i.\nI disse tilfælde vil en buddhistisk præst kun kunne afholde en mindehøjtidelig (hvor handlingen kan aftales med de pårørende), eller deltage til begravelsen, i en sekundær rolle, som støtte for de (buddhistiske) pårørende.\nBegravelse skal være et værdigt farvel for den nu døde. Den eneste måde at undgå, at ende i et ubehageligt dilemma på dette værst tænkelige tidspunkt, er at have taget højde for det på forhånd. Alt er forgængeligt, vi bliver ældre og vi kan lige så godt indse at vi skal dø. Måske om 50 år, måske om lidt?\nUndgå derfor at sætte dig eller dine pårørende i samme situation. Snak igennem hvad du og din familie ønsker og ikke ønsker. For at undgå tvivl senere, bør ønskerne skrives ned. En rigtig god måde at gøre dette på, er at anvende dokumentet “Min sidste vilje” fra De Danske Bedemænd (hent den på www.bedemand.dk under Brochurer). Dokumentet kan gemmes privat, men også registreres i bedemændenes centrale register, hvilket er smart hvis årene går og andre pårørende skal tage stilling til ens begravelse.


hvis du taber dig meget hurtigt, får kvalme eller kaster op, får mavesmerter, er voldsomt tørstig, trækker vejret hurtigt og dybt, er forvirret, er usædvanligt søvnig eller træt, din ånde lugter sødligt, du har en sødlig eller metallisk smag i munden, eller din urin eller sved lugter anderledes. I disse tilfælde skal du omgående søge læge eller tage til det nærmeste hospital. Symptomerne kan være tegn på “diabetisk ketoacidose", som er en sjælden men alvorlig og somme tider livstruende komplikation, du kan få ved sukkersyge på grund af forhøjet niveau af “ketonstoffer" i urinen eller blodet. Dette kan påvises i laboratorieanalyser. Risikoen for at udvikle diabetisk ketoacidose kan øges, hvis du faster i længere tid, har et stort alkoholforbrug, er dehydreret, pludseligt nedsætter insulindosis eller får et større insulinbehov på grund af en større operation eller alvorlig sygdom\nhvis du har en alvorlig nyre- eller urinvejsinfektion med feber. Lægen kan bede dig om at stoppe med at tage Vokanamet, indtil du er rask.\nDu skal undgå at indtage store mængder alkohol, mens du er i behandling med Vokanamet, da det kan øge risikoen for laktatacidose (se afsnittet "Advarsler og forsigtighedsregler").\nHvis du glemmer at tage en dosis, skal du tage den, så snart du kommer i tanke om det. Hvis det er tid til næste dosis, skal du springe den glemte dosis over Du må ikke tage en dobbeltdosis som erstatning for den glemte dosis\nmeget sjældne: nedsat indhold af B12-vitamin (kan give anæmi - lavt antal røde blodlegemer), unormale prøver for leverfunktion, leverbetændelse (hepatitis) og kløe.\n150 mg/850 mg tabletter: macrogol 3350, polyvinylalkohol, talcum, titandioxid (E171) og gul jernoxid (E172).\nVokanamet 50 mg/850 mg filmovertrukne tabletter er lyserøde, kapselformede, 20 mm lange tabletter præget med “CM" på den ene side og “358" på den anden side.\nVokanamet 50 mg/1.000 mg filmovertrukne tabletter er beige, kapselformede, 21 mm lange tabletter præget med “CM" på den ene side og “551" på den anden side.\nVokanamet 150 mg/850 mg filmovertrukne tabletter er lysegule, kapselformede, 21 mm lange tabletter præget med “CM" på den ene side og “418" på den anden side.\nVokanamet 150 mg/1.000 mg filmovertrukne tabletter er lilla, kapselformede, 22 mm lange tabletter præget med “CM" på den ene side og “611" på den anden side.\nDenne indlægssdeddel blev senest ændret 01/2021.