Forside BESØG KONTAKT Bestyrelsen Her bor vi Indvielse og kongeligt besøg\nPressemeddelelser Vestermølle Vestermølle grundloven (PDF) Fonde og sponsorer Fonde og sponsorer Messingplade Alle sponsorater Hjertestarter Publik. om Vestermølle\nSkrevet om Vestermølle Gruppebesøg (pdf) VestermølleAvisen Land & Folk, nr.3 (pdf) VestermølleAvisen Land & Folk, maj 2012 (pdf) VestermølleAvisen Land & Folk, (pdf) Vestermølle (pdf) Kulturprojekt (pdf) MØLLELAUGET 10 års historie Vedtægter\nÅrsrapporter Beretninger Visioner 2004 Målsætninger 2010 Medlemmer medlemmer Indmeldelsesblanket Firmamedlemmer UDSTILLINGER Okkergalleriet på Vestermølle\nMad til alle - bæredygtigt, uden dogmer\nDit væsens rod Kværnrummet Virtuelt museum Fire debatfilm Anders Nielsen International prisopgave Vestermølle-emner\nPressemeddelelse om 2011-vindere\nKronik 1.del 2012 (pdf)\nKronik 2.del 2012 (pdf)\nÆbledag og Høstgudstj.\nSporet ved Vestermølle\nTurist i Skanderborg Restaurant Vestermølle Fotoalbum Historiske billeder Renovering Møllehuset 2009-2010\nRenovering af landbrugsbygningerne 2010-2011 Indvielse af Møllehuset og Riddersalen 27. august 2010 Indvielse af Sydlængen og Nordlængen 15. april 2011 Stemningsfotos Kalender Links Andre om Vestermølle\nM/S Dagmar sejler på Skanderborg Sø i henhold til sejlplan, som ses på www.dagmar.mono.net Ved henvendelse til rederiet kan træffes aftale om gruppebestilling eller leje af særture fra og til Vestermølle uden for sejlplanen. På turen rundt i Skanderborg Sø fortælles over skibets højttalere om søen, byen, egnen, historie - og historier - efter manuskript, som bringes her. Tekst og speak: JLC\nLandbrugsrådgivning Syd Varde har besøgt Vestermølle. Efter et par timer i Møllehusets udstillinger og på Virtuelt Museum blev der fortsat med en tur på M/S Dagmar, som fra og med 2011 har fået anløbsbro ved Vestermølle. Her er gruppen fotograferet med Vestermølle i baggrunden. 01) Lige så snart, der lægges fra:\nVelkommen ombord på M/S Dagmar! I de næste cirka 80 minutter glæder vi os til at tage jer med på en rundtur på en af Danmarks smukkeste søer. Undervejs vil vi fortælle om noget af det, som I kan se. Der bliver også tid til en historie eller to om det, der er hændt på søen og i Skanderborg gennem tiderne. Indimellem skal vi nok tie stille, så I får lejlighed til at snakke og bare nyde sejladsen. Vores tur begyndte fra Byparken neden for Skanderborg Kulturhus, som blev indviet i 1998. Udover koncertsal og biograf rummer huset bibliotek, foyer, mødelokaler og kafe. Der foregår mellem kommunen og husets bestyrelse drøftelser om en betydelig udvidelse af Kulturhuset. 02) I direkte forlængelse af velkomsten:\nDanmark solgte Sct. Thomas i 1917,\nSkanderborg fik en ny Sct. Thomas Landskabet omkring Skanderborg Sø og øerne i søen er skabt af istiden. Men ingen regel uden undtagelse. Ud for Kulturhuset lidt mod syd ligger en lille ø. Den er skabt af bagermester Thomas Brædstrup. Bagermesteren var en dynamisk mand, som i det 18. århundrede stod for opførsel af mange huse på Skanderborgs hovedstrøg, Adelgade. Det betød, at han ofte skulle af med udgravningsjord. Også Dengang var der isvintre til. Så i januar og februar satte han sine folk til med hestevogn og trillebør at køre jord, sten og skidt ud på isen. Alt forsvandt af sig selv, når det blev forår. Men forurening har det med at dukke op igen. Sidst i det 18. århundrede var der pludselig ved sommerlavvande en lille holm med siv omkring i søen. Og da vandstanden blev sænket med en halv meter i 1912 og yderligere en hel meter i 1932, var her en helårs-ø. Sænkningen af vandstanden havde til formål, at landbrugsjorder især ved søens sydøst-ende ude ved Ringkloster ikke længere blev sat under vand, når der var tøbrud. Andre steder, bl.a. i Skanderborg by, gav det mulighed for at bygge huse tæt på søen. Det ny stykke Danmark havde ikke noget navn, men det rådede folkeviddet bod på. Da årsagen til den ny ø var Thomas Brædstrup, lå navnet lige for: Sct. Thomas\nNok solgte Danmark Sct. Thomas og de øvrige vestindiske øer i 1917, men vi har nu stadigvæk Sct. Thomas - endda skabt af menneskehænder. Indtil for nogle få år siden var der siv omkring øen. Så blev den invaderet af vildgæs, og i løbet af kun to år havde de nippet alle skud under vandet, så sivbræmmen fuldstændig forsvandt.\n03) Lidt før ankomst til Kvickly:\nSlagteri, Kvickly og Lille Nyhavn Hvor Kvickly ligger nu, lå frem til 1960'erne Skanderborgs svineslagteri. Mens bagermester Brædstrup kørte jord i søen, lod slagteriet spildevandet gå samme vej. Heldigvis er det mange år siden, at Skanderborg fik rensningsanlæg. Specielt i de senere år har beboere ved søen noteret sig, at vandet bliver mere og mere rent. Langt hen på forsommeren er det nu muligt at se søbunden på en meter vand eller mere.\nSyd for Kvicklys P-plads er der planer om at opføre et eksklusivt butiks- og boligcenter med navnet Lille Nyhavn. Her skal graves en kanal, og omkring den bliver der, dels i bestående - dels i nye bygninger - indrettet butikker og cafeer. I etagerne ovenover kommer der eksklusive boliger. 04) Når der er kig ind i søens nordvesthjørne:\nRoklubben, Sejl- og Motorbådsklubben,\nLidt om Skanderborg sø\nHeroppe i den nordvestlige ende af søen, inde ved den brede bro, har vi Skanderborg Roklub. Den tæller 140 meget aktive medlemmer. To betingelser skal opfyldes for at blive medlem. Man skal være 12 år, og man skal kunne svømme. Om lidt har vi inde til venstre Skanderborg Sejl- og Motorbådsklub. Her er 300 aktive medlemmer. Mens roklubbens folk deles om klubbens både og reserverer tider, har medlemmerne i Sejl- og Motorbådsklubben vand under egen køl. I Danmark er der 2.700 søer, som er større end 10.000 kvm., eller en hektar. Skanderborg Sø er på 860 hektar og dannet under den sidste istid for 10.000 år siden. Søens gennemsnitsdybde er på otte meter. På det dybeste sted er der 19 meter vand. Søen består af to bassiner, Store Sø, som vi sejler i nu, og Hylke Sø, som vi kommer til. I folkemunde kaldes Hylke Sø for Hylke Hav. Søen er Danmarks sjette største, halv så stor som Mossø, som Skanderborg Sø afvandes til via Tåning Å. Danmarks største sø, Arresø på Sjælland, er på 3.950 hektar og dermed fire og en halv gange så stor som Skanderborg Sø. 05) Mens der endnu er kig til venstre op mod nord:\nNonnebjerg og Niels Ebbesen\nI 1340 var Danmark gældsat til tyske grever og ude af stand til at betale renter og afdrag. Det fik Den kullede Greve, Gerhard den 3. af Holsten, til at gå op i Jylland med 11.000 mand for at inddrive sine tilgodehavender. Ved Kolding delte han hæren i tre og sendte afdelinger til Varde og Viborg, mens han selv med 4.000 mand drog til Randers. Adelsmanden Niels Ebbesen tog med bare 47 mand af sted fra Skanderborg Slot for at gøre op med greven. 1. april ved højlys dag gik de ind i Randers og gemte sig, til det blev nat. De trængte ind i grevens hus og huggede, som der står i fortællingerne, hans hoved af over sengestokken. Da de var hædersmænd og ikke ville beskyldes for rovmord, slog de på tromme og bekendtgjorde deres gerning, inden de steg til hest og red ned mod broen over Gudenåen. Her var Niels Ebbesens søstersøn Svend Trøst blevet tilbage. Han havde løsnet alle broens planker, og da morbror og hans mænd var vel over åen, smed han plankerne i vandet, så forfølgerne måtte stoppe. Men det endte galt. Senere på året 1340 havde en holstensk hærenhed besat Skanderborg Slot. Niels Ebbesen belejrede slottet med en bonde- og rytterhær, men måtte pludselig trække sig tilbage for ikke at blive klemt mellem de belejrede og 600 holstenske ryttere, der kom til undsætning sydfra. Til sidst blev Niels Ebbesen og hans mænd omringede, og alle blev hugget ned. Niels Ebbesen fik hovedet skilt fra kroppen og blev lagt på hjul og stejle på Nonnebjerg - derovre bag ved Roklubben, cirka hvor den store gule bygning står. Om natten kom dog brave danske mænd og tog den store helts jordiske rester for at føre dem til hans hjemby Vestervig i Thy, hvor han menes begravet. Nede i Skanderborg, lidt nord for Kvickly, står der en mindesten for Niels Ebbesen, og en af byens store skoler bærer hans navn. 06) Lidt før Vestermølle:\nVestermølle ved Skanderborg Sø\nVi nærmer os Vestermølle - gennem mere end 500 år et betydeligt landbrug med møllerivirksomhed. Her kom bønderne kørende for at få deres korn malet ved vandets kraft fra møllehjulet og siden en turbine. Vestermølle var leverandør af mel til hoffet, da Frederik II i perioder regerede Danmark fra Skanderborg Slot fra sin indsættelse som konge i 1559 til han drak sig ihjel i 1588. Hovedparten af de 135 hektar, der hørte til gården, er i dag by her oppe bag skrænter og skov. Der er 45 meter i forskel mellem sø-overfladen og dette plateau.\nI 1987 købte Skanderborg Kommune bygningerne og resten af jorden. De næste 22 år var præget af forfald.\nMen siden 2009 er der investeret 29 millioner kroner i det, der i dag er Kultur- og Aktivitetscenter Vestermølle. Skanderborg Kommune er kommet med knap en tredjedel af pengene, hovedparten af investeringen kommer fra en lang række fonde, virksomheder og foreninger.\nVestermølle er i dag ramme om værksteder samt forenings- og mødelokaler for en række folkelige foreninger. Disse foreninger har i fællesskab søgt og fået bevilget de mange millioner kroner. Kommunen har vederlagsfrit stillet Vestermølle til rådighed for foreningerne, foreløbig frem til 2036. Vestermølle er i dag ramme om:\nLivslang Idræt Skanderborg\nSkanderborg Junior Sejl Klub\nDet Danske Spejderkorps Skanderborg Gruppe\nAktiv Fritid Skanderborg\nSkanderborg Kompetencecenter og\nVestermølle Møllelaug Møllelauget har udstillinger og museum i det gamle møllehus. Her kan besøgende se den istandsatte turbine udnytte vandets kraft, så den gamle stenkværn kan male korn til mel og generatoren lave jævnstrøm, lys og varme. Melproduktionen er godkendt af Fødevaremyndighederne og sælges fra møllen.\nMøllens Kornmagasin er indrettet som et Virtuelt Museum. Her kan besøgende på skærme studere Danmarks historie gennem de seneste 500 år\nvores erhvervs- og andelshistorie siden 1860'erne\nde udfordringer, vi i Danmark og globalt står overfor, når det gælder produktion af fødevarer og alternativ energi til en verdensbefolkning, som hvert døgn siden 1950 er vokset med 220.000 mennesker - eller fire gange Skanderborg Kommunes indbyggertal.\nDisse udstillinger er lavet af Syddansk og Københavns universiteter. Tilsammen tæller foreningerne på Vestermølle mellem 1.300 og 1.400 medlemmer. Rotary, Lions Club, Round Table, Soroptimisterne og et lokalt erhvervsledernetværk har fra 2010 henlagt deres mødeaktiviteter til Vestermølle. Det øger brugerbefolkningen på stedet til flere end 1.500 mennesker, hvortil kommer et tocifret antal tusinde besøgende hen over året. Indtil 1954 var der en anløbsbro for datidens turistbåd Ternen i Vestermølles Sydhave. En ny 52 meter lang bro på samme sted blev indviet 30. april 2011. Efter 57 år er Vestermølle igen på sejlplanen.\nLige inden for anløbsbroen ligger Riddersalen - en træpavillon, som er fredet af Kulturarvsstyrelsen. Den blev totalrenoveret i 2009/10. Her foregår Skanderborg Kommunes borgerlige vielser i sommerhalvåret. Omgivelserne er så romantiske, at Vestermølle næsten giver garanti for lykkelige og holdbare ægteskaber. Bryllupsfesten kan bagefter holdes i Riddersalen - eller i et af møde- og festlokalerne i Møllehuset, der også rummer en restaurant, som har åbent hver dag året rundt - bortset fra søndag aften.\nFra Vestermølle udgår et godt fire km. langt Spor i Landskabet. Det er en fantastisk natur-vandretur på halvanden times tid. En brochure om turen er slået op her på skibet - og kan tages i en gul stålkasse opsat ved Vestermølles P-plads. 07) Ved Kalvø:\nHerinde ser I Kalvø. En del af de cisterciensermunke, som i 1172 anlagde Øm Kloster ved Mossø, kom herfra. Dengang var vandstanden halvanden meter højere og øen ikke særlig stor, men kloster og en lille kirke var der plads til. I dag er Kalvø et yndet mål for bådfolk med frokostkurv. De tider, da landmænd havde kreaturer græssende her om sommeren, er forbi. 08) Når vi er fri af Kalvø:\nEjerskabet til Sct. Thomas endeligt\nfastslået af Landsretten i 1946\nDommen er forkert, men den står ved magt alligevel\nVi er nu fri af Kalvø og til højre, mod nord, kan I se Sct. Thomas - søens menneskeskabte ø. Den er, fremgår det af en Landsretsdom fra Viborg i 1946, 65 gange 25 meter. Bag dommen ligger en forunderlig historie. Bagermester Thomas Brædstrup, manden bag øen, døde som en velstående mand, men arvingerne formåede ikke at holde på formuen. Lidt efter lidt blev hans besiddelser solgt. I 1911 købte hotelejer P. Olsen en matrikel på søens vestside, altså ovre på den anden side af søen. Han havde aldrig været i tvivl om, at nordsiden af Sct. Thomas fulgte med i handelen, for sådan var det, når skellinjerne blev ført ret ud i vandet fra søbredden. Ejerskabet var på de tider økonomisk interessant, fordi der hørte rettigheder til fiskeri og rørskær med. Dengang havde vildgæssene endnu ikke udryddet sivene. Olsen kapitaliserede værdierne. Mange år senere blev naboen, bagermester Brædstrups da 80 årige svigerdatter, enkefru Marie Cornelia Hansen, født Pedersen, vred over, at fremmede mennesker fiskede og skar rør ved Sct. Thomas. Hun gik i 1945 til retten i Skanderborg og fremførte, at hvis man i stedet for at trække skellinierne ret ud fra søbredden lod dem følge forløbet inde fra land, så ville Olsens efterkommeres søbesiddelse kun være en trekant vand inde ved bredden. For tilfældigvis skrumpede deres grund nede ved søen, mens deres naboers grunde ved vandlinien havde tragtform. Dommeren var ikke i tvivl: Alle med søbred har lige rettigheder og lige linier ud i vandet. Enkefru Marie Cornelia Hansen tabte. Men hun gav ikke op. Og i Landsretten fik hun sin vilje - efter at have ført en stribe navne fra byens bedre borgerskab som vidner. Sagen er i mange år blevet brugt som eksamensopgave på jurastudiet på Århus Universitet. Det er jo et godt spørgsmål: Pludselig er der en ny ø! Hvem tilhører den? Det interessante er, at studenterne for ikke at dumpe skulle nå til samme resultat som byretten. Eftertidens juridiske ekspertise forkaster Landsretsdommen. Men det er nu alligevel den, der står ved magt. Lov & Ret kan godt give stof til eftertanke. 09) Efter en kort pause:\nSct. Thomas til Kommunekemi,\neller Casino på Sct. Thomas?\nFor en del år siden indgik Sct. Thomas i valgkampen til Skanderborg Byråd. For at få lidt fut i debatten foreslog en borger både i avisen og TV Østjylland, at en sådan ø - skabt ved forurening - blev gravet op og kørt til Kommunekemi. TV inviterede borgmester Aleksander Aagaard og hans udfordrer Kjeld Nyhuus Christensen ned til søbredden med udsigt til Sct. Thomas. Her, for snurrende kamera, lovede borgmesteren at lytte til borgerønsket. Det var på tide at rydde op i mere end 100 års gammelt svineri, sagde han. Men Nyhuus var uenig. Han fandt afstanden til øen så stor, at der kunne være tale om internationalt farvand. Ud herfra foreslog han etablering af et skattefrit casino og andre herligheder på Sct. Thomas. Alligevel blev Aleksander Aagaard genvalgt. Men han holdt ikke sit løfte om at køre Sct. Thomas til Kommunekemi - og det til trods for, at øen vistnok er giftig! Nogle hævder, at der gror fluesvamp inde mellem træerne.\n10) På det lange stræk fra Kalvø om til Hylke Hav:\nFisk og fugle\nSkanderborg Sø er ganske fiskerig. En del lodsejere fanger ål i ruser, men den mest kendte spisefisk er nok sandarten, en ædel- og rovfisk, som har gode betingelser, da søen har en overflod af både skaller og brasen. Her kan fanges sandart på op til 10 kg. Der er også mange gedder, og takket være udsætning af yngel har søen en voksende bestand af sø-ørreder. Skanderborg Sø er relativt fladvandet og har mange bugter, vige, odder og småøer. Det giver grobund også for et rigt og varieret fugleliv - fra nattergale over blishøns, lappedykkere og ænder til fiskehejrer og den ikke alle steder lige populære skarv. 11) Lidt senere\nChr. IV lærte at sejle på Skanderborg Sø\nFrederik II's søn, Christian IV, havde hovedparten af sin opvækst dels på Koldinghus, dels på Skanderborg Slot. Historien fortæller, det var på Skanderborg Sø, han lærte at sejle. Der skulle være bygget en minifregat til formålet. Christian var 11 år, da hans far døde i 1588. Frem til 1596 blev landet i hans navn regeret af et råd. Han blev kronet som 19-årig og regerede i 52 år til sin død i 1648. Han overtog et stort og mægtigt Danmark og efterlod sig en masse fantastiske bygninger, bl.a. Børsen, Rosenborg og Rundetårn. Samtidig rodede han sig ud i en masse krige, hvoraf de afgørende blev tabt. Da Chr. IV døde, var Danmark skrumpet og statskassen tom. Han forlod Skanderborg og sunde jyske skikke for tidligt. 12) Lidt senere:\n"Vi hæver vandstanden, men\nkun i den sydvestlige ende"\nVed byrådsvalget i Skanderborg for nogle år siden opstillede Naturlovspartiet med naturgenopretning som hovedpunkt på valgprogrammet. Det var afgørende for listen at få vandstanden i søen hævet med 1,5 meter til niveauet før den første sænkning i 1912. På et vælgermøde gav en borger sådan på en måde principiel støtte til kravet. Men samtidig appellerede han til Naturlovspartiet om at være kompromisvilligt. Plus 1,5 meter ville sætte sit præg. Selv behøvede borgeren og hans kone f.eks. ikke købe vandseng til soveværelset. "Hvad mener du med kompromis?" spurgte Naturlovspartiets spidskandidat.\nSvaret lød: "Vi hæver vandstanden med halvanden meter, men kun i den sydvestlige ende af søen - omme i Hylke Hav."\nPartiet fik 171 stemmer og kom ikke ind. Det er derfor, at denne sejltur foregår cirka 23,5 meter over havets overflade og ikke 25 meter. 13) Ved indsejlingen i Hylke Hav:\nGolfklub med anløbsbro og badestrand\nog Tour de Gudenå\nVi runder nu pynten på halvøen Temnæs og sejler ind i Hylke Hav. Ret fremme har vi Skanderborg Golf Klub. Af klubbens hjemmeside fremgår det, at 18-hullers banen med et par på 68 er Danmarks smukkest beliggende. Og i tilgift skulle det være Danmarks eneste golfbane med egen anløbsbro og sandbadestrand, som ligger ud for hul 2. Banen er forholdsvis kort, men kuperet og kræver både kondition og præcision. Var vi fortsat ligeud, var vi kommet hen til Hylke Havs vestside. Her har alle togrejsende mellem Horsens og Skanderborg været, da banen løber på en dæmning, som skærer et stykke af søen.\nInde bag dæmningen, i den minisø, der er her, er der også en lille ø - nemlig Sct . Helene. Skanderborg Sø's afløb løber under banedæmningen og senere på vestsiden af minisøen under motorvejen og ud i Tåning Å til Mossø og herfra ud i Silkeborgsøerne og Gudenåen. Hvert år den 2. weekend i september er der Tour de Gudenå med cirka 800 kanoer og kajakker.\nKajakkerne starter fra Byparken i Skanderborg, hvor Dagmar har anløbsbro. Allerede når pagajroerne når herom i Hylke Hav, er der betydelig spredning i feltet. Løbet, der har stor international deltagelse, strækker sig over to dage og 127 km. frem til målstregen i Randers. 14) Lidt efter, der er vendt ved Golfklubben:\nLuftwaffe, Frihedsmuseum, reformationen\nog de kongelige vildtbaner - samt Skanderborg Museum\nVi er nu begyndt på turen tilbage til Byparken. Først sejler vi over mod Skanderborg Dyrehave. Under besættelsen etablerede tyskerne her Luftwaffes danske hovedkvarter, godt skjult i skoven og med bro- og dæmningsforbindelserne i begge ender af området stærkt bevogtet. Et par af betonbunkerne fra dengang er bevaret og i dag indrettet til et Frihedsmuseum, som bestemt er et besøg værd. Dyrehaven er formentlig del af årsagen til, at den jagtglade Frederik II yndede at bo på Skanderborg Slot, som dengang havde fire fløje. I dag står alene Slotskirken tilbage. Den er også et besøg værd. Mens den katolske kirke sad på sjælene i Danmark, var klostrene store jordbesidderne. Med reformationen i 15 hundrede tallet så Kronen anledningen til at fratage kirken både jord og magt, så det var oplagt, at kongehuset blev protestantisk. Kirkens jordbesiddelser i Øst- og Midtjylland blev i stor udstrækning udlagt til vildtbaner, styret fra Skanderborg Slot. Her havde alene Kongen adgang til at drive jagt. Og han mente det alvorligt. Der var dødsstraf for krybskytteri. En sjælden gang kunne majestæten dog finde på i venlighed at benåde en dømt - og nøjes med at stikke øjnene ud på ham.\nPå Skanderborg Museum, som ligger mellem byen og Slotsholmen med Slotskirken, er der spændende udstillinger både om Frederik II og dagliglivet på egnen i århundrederne herefter. 15) Før ankomst til Vandrerhjemmet:\nVandrerhjem, Kano- og kajakklub\nOm lidt er vi fremme ved Skanderborg Vandrerhjem & Kanocenter. Her kan den rejsende overnatte både i nyistandsatte værelser og hytter, og det er muligt at leje såvel kanoer som motorbåde.\nV ed siden af Vandrerhjemmet ligger Skanderborg Kano- og Kajakklub, som har cirka 200 medlemmer. På første del af sejladsen kom vi inde ved byen forbi baglænsroernes tilhørssted. Herude har forlænsroerne hjemsted og klubhus.\n16) Ved Badeanstalten:\nDyrehaven som festivalområde\nUde fra Vandrerhjemmet og frem her til Badebroerne er den bagvedliggende Dyrehave fra onsdag til søndag den anden uge i august hjemsted for Danmarks Smukkeste Festival. Inklusive 10.000 frivillige hjælpere og de mange nysgerrige besøgende, som vandrer rundt i bodgaderne udenfor musikområdet, er der i løbet af festivaldagene omkring 50.000 mennesker i Dyrehaven. Der er musik fra flere scener under bøgetræerne - og leben på campingpladser både tæt på festivalområdet og et par km. herfra ude på vestsiden af Dyrehaven. Lidt længere fremme inde bag ved anløbsbroen ligger Hotel Skanderborghus. Plænerne omkring hotellet er i festivaldagene fyldt op med telte, flere meter høje øldåser og frilandsgrisehytter - og hvad man ellers kan finde på at overnatte i.\n17) Efter Anløbsbroen:\nÆbelø og Morten Børup\nOm lidt runder vi Æbelø. Til venstre vil I kunne se en sejlkanal, som lige præcis ikke er dyb nok til, at vi kan komme igennem. Vi må udenom. Bag ved Æbelø ser I Slotskirken, den eneste fløj, som er tilbage af det gamle renæssanceslot i Skanderborg. På udturen fortalte vi om Niels Ebbesen, som vog Den kullede Greve i Randers og selv blev dræbt og lagt på hjul og stejle i Skanderborg og har fået en skole opkaldt efter sig. Herinde bagved i den vestlige del af det gamle Skanderborg ligger Morten Børup Skolen og Morten Børup Hallen. Som dreng vogtede Morten Børup får og køer i Skanderborrig Enge alt ved den blanke sø. Først sent kom han på latinskole i Århus, hvor lærerne hurtigt opdagede hans usædvanlige evner. Efter studier i København og Køln blev han rektor på Århus Katedralskole og kendt ud over landet bl.a. for at skrive musik og poesi - og for ikke at tugte sine elever. Den form for pædagogik var ikke almindelig i 15 hundrede tallet. 18) Når Æbelø er rundet:\nMange vil bo i Skanderborg\nSe engang ind til venstre og få et sidste kig af Slotskirken. Herfra og hjem til Byparken og Kulturhuset kommer vi forbi en række attraktive huse, hvoraf mange ligger på smalle og lange grunde. Det har givet plads til flere boliger langs søbredden. I det hele taget er det eftertragtet at bo i Skanderborg. I de senere år er der BYGGET op imod 1.000 huse og ejerlejligheder i Skanderborg Bakker lige nord for byen, og på få år er der samtidig fundet plads til og bygget op imod 300 boliger i det gamle Skanderborg byområde. Udviklingen standser ikke. Der arbejdes med en plan for flere end 2.000 boliger mellem Skanderborg Øst og de gamle landsbyer Gram og Fruering. Det bliver et spændende projekt med mange mindre boligområder ind mellem anlagte småskove, søer og stisystemer. Naturen og Skanderborgs nærhed til Horsens, Silkeborg og Århus samt motorvej og jernbane, trækker folk til. Hvad enten I bor i kommunen her eller er gæster i Skanderborg, siger vi afsluttende tak, fordi I ville tage turen med Dagmar. Vi håber, I vil nyde også de sidste minutters sejlads med os.


Undervisere og uddannelser – SPILDIDAKTIK.dk\nUndervisere og uddannelser\nI en undervisningssituation handler det om at skabe rum for læring. Ved at koble spil og leg sammen med teoretisk viden skaber du rammerne for nye læringsrum, som relaterer sig til undervisningen.\nSpil og leg understøtter de traditionelle læringsrum og er med til at give elever, studerende og medarbejdere de konkrete og fysiske læringserfaringer, som de har brug for.\nSpil og leg åbner op for situationer, hvor forskellige positive egenskaber er påkrævet. Sammenlignet med traditionelle lærings- og udviklingssituationer er spil og leg en slags »direkte« aktiviteter, der kræver, at man bruger hele sin person: Hjernen, følelserne og kroppen.\nSom en nyttig sideeffekt oplever den spillende sig som levende, stærk, dygtig og glad. Ved at opdyrke og pleje en kultur med rum for spil og leg opstår også en kultur, der konstant tager afsæt i at styrke den enkeltes færdigheder og kompetencer.\n»Gode« spil og lege skaber situationer, hvor udfordring og tilfredshed, frustration og glæde, refleksion og ny viden bliver forbundet til dagligdagssituationer. Dermed bliver også andre essentielle spørgsmål og udfordringer lettere at arbejde med.\nSpil og leg giver mulighed for oplevelser af, at noget er opnåeligt, og at løsninger kan opstå løbende frem for oplevelsen af at mislykkes eller ikke at være dygtig nok. Undervisere kan derfor med fordel målrette spilsituationer for at fremme praktiske færdigheder og øge den enkeltes viden.\nVi afholder både workshops og kurser.\nWorkshops er typisk af kortere varighed\n1-3 timer. Det kan være at vi kommer til et fyraftensmøde, som et indspark på personaledagen eller som et input på et seminar eller konference.\nKurser kan vare fra 4 timer til flere dage. Vi har gode erfaringer med kurser der efterfølges af en opfølgningsworkshop for at sikre implementeringen.\nEksempler på kurser og workshops (se undermenu):\n“Plug´n play“ Simple lege og øvelser lige til at implementere i DIN undervisning uanset hvor du underviser.\n“PlayCreations“ Kurser i understøttende undervisning. Legende og løsningsfokuseret metodekursus til lærere og pædagoger. Kurserne kan laves for såvel indskoling, mellemtrin som udskoling. Innovation, entreprenørskab, personlige og faglige kompetencer kommer i spil.\nKontakt os hvis du er interesseret i at få os ud på din uddannelsesinstitution: info@spildidaktik.dk.


Knæalloplastik genoptræning. Kan jeg få genoptræning efter knæoperation?\nKunstigt knæ (knæalloplastik) På operationsdagen Når du kommer knæalloplastik afdelingen, fortæller vi dig, hvornår vi forventer at operere dig. Siden er sidst opdateret Det er en god idé at få en af dine pårørende til at kommissær kaviar informationen. Hurtigt ud af sengen Allerede samme dag som du er genoptræning opereret, vil vi hjælpe dig med at komme op af sengen og ud at gå med gangvogn. Kan jeg få noget hjemmehjælp og genoptræning? 7. nov Thomas Linding Jakobsen om at give et bud på, hvilke elementer, der skal indgå i genoptræningen efter total knæalloplastik-operation (TKA). Pjecen indeholder også en beskrivelse af fordele ved operationen, samt mulige komplikationer efter operatio- nen. Desuden er der en plan for din genoptræning .\nKNÆALLOPLASTIK GENOPTRÆNING - hormonspiral apotek. Genoptræning af knæalloplastik\nKnæalloplastik genoptræning, b vitamin graviditet Få nyheder om sundhed fra Netdoktor hver uge\nJeg skal opereres og have et nyt knæ, men jeg har ingen til at hjælpe mig, når jeg kommer hjem fra hospitalet. Kan jeg få noget hjemmehjælp og genoptræning? Sådan lyder et spørgsmål til Rådgivningen. 9. nov Borgere med knæalloplastik tilbydes som udgangspunkt individuel Formålet med undersøgelsen forud for genoptræning er, at vurdere. Program titel: Træningsprogram efter knæalloplastik 2 - 6 uger. Lavet af: Hospitalsenheden Horsens. Ortopædkirurgisk fysioterapi. Terapiafdelingen. Sundvej Ph.d.’en blev gennemført under Lundbeckfondcentret for fast-track hofte- og knæalloplastik, hvor den ene gruppe fik tilbudt genoptræning med progressiv. Knæalloplastik Fagområde Ergoterapi og fysioterapi Kommune har kendskab til fremgangsmåden for og indholdet af den typiske genoptræning af. mos mosh leather pants Som det fremgår af det seneste nummer genoptræning Fysioterapeuten er der i dag begrænset viden om, hvordan genoptræningen skal være efter knæalloplastik knæalloplastikoperation. Der er publiceret få og meget forskellige studier på området, og der foreligger ingen nationale kliniske knæalloplastik. Der er derfor også store forskelle på genoptræningstilbuddet efter TKA. Thomas Linding Jakobsen om at give et bud på, hvilke flettet armbånd, der skal indgå i genoptræningen efter total knæalloplastik-operation TKA på baggrund af de seneste studier genoptræning området.\nProgram titel: Træningsprogram efter knæalloplastik 2 - 6 uger. Lavet af: Hospitalsenheden Horsens. Ortopædkirurgisk fysioterapi. Terapiafdelingen. Sundvej aug o Fysioterapeuter, der arbejder med genoptræning af TKA-patienter . Knæalloplastik Registers Årsrapport fra (1) blev 86 % af samtlige. Er en knæoperation nødvendig, bør knæet genoptrænes både før og efter operationen for at opnå det bedste resultat. Genoptræning af dit knæ kan inddeles i 3. aug o Fysioterapeuter, der arbejder med genoptræning af TKA-patienter . Knæalloplastik Registers Årsrapport fra (1) blev 86 % af samtlige. Er en knæoperation nødvendig, bør knæet genoptrænes både før og efter operationen for at opnå det bedste resultat. Genoptræning af dit knæ kan inddeles i 3. Knæ pil Kunstigt knæ (knæalloplastik) . Fysioterapeuten kigger på, hvordan det går med din genoptræning og vejleder dig. Afsluttende kontrol i Grindsted. Diagnose: Knæalloplastik, brisement (ledfrigørende operation i forbindelse med knæalloplastik). 9. mar Ved I, om jeg kan få noget hjemmehjælp og genoptræning, når jeg Træning efter en knæalloplastik foregår oftest som holdtræning og er et. TEMA // Tidlig mobilisering er en vigtig del af fast-track-forløbet, men der er ikke konsensus om, hvordan den øvrige genoptræning skal tilrettelægges.\nKNÆALLOPLASTIK GENOPTRÆNING - pilebladet solsikke. Genoptræning af knæalloplastik\nKunstigt knæ (knæalloplastik) knæalloplastik genoptræning Diagnose: Knæalloplastik, brisement (ledfrigørende operation i forbindelse med knæalloplastik). Hospitalernes Informations- og Genoptræningsprogrammer til Genoptræning efter knæproblemer og sportsskader samt videoer med forebyggende Knæalloplastik.\nGennemgang af genoptræning, Gennemgang af træningsforløb, begrænsning i bevægelser og belastning. Smerter og ganghjælpemidler. Fysioterapeut.\nEt bud på genoptræningen efter knæalloplastik hvad får penis til at være lille\nDer skete en fejl. Helligdage og andre åbningstider. Forside Fysioterapeuten Arkiv Fysioterapeuten nr.\nProgram titel: Træningsprogram efter knæalloplastik 2 - 6 uger. Lavet af: Hospitalsenheden Horsens. Ortopædkirurgisk fysioterapi. Terapiafdelingen. Sundvej 9. nov Borgere med knæalloplastik tilbydes som udgangspunkt individuel Formålet med undersøgelsen forud for genoptræning er, at vurdere. Knæ pil Kunstigt knæ (knæalloplastik) . Fysioterapeuten kigger på, hvordan det går med din genoptræning og vejleder dig. Afsluttende kontrol i Grindsted. o Fysioterapeuter, der arbejder med genoptræning af TKA-patienter o Ortopædkirurger, der ønsker at tilrettelægge et evidensbaseret genoptræningsforløb til TKA-.\nKnæalloplastik genoptræning, hodor pik Få nyheder om sundhed fra Netdoktor hver uge\nPatientforløb i Region Sjælland: Forløb ved kunstigt knæ knæalloplastik http: Læs mere om dine rettigheder angående ventelister og knæalloplastik valg af sygehus knæalloplastik. Forløbsbeskrivelserne er udarbejdet genoptræning praktiserende læger i samarbejde med Netdoktors redaktion. En række forløb er lavet med udgangspunkt i beskrivelser genoptræning patientforløb i Region Sjælland http: herresko mode 2015 Jeg skal opereres og have et nyt knæ, men jeg har ingen til knæalloplastik hjælpe mig, genoptræning jeg kommer hjem fra hospitalet. Kan jeg få noget hjemmehjælp og genoptræning? Sådan genoptræning et spørgsmål knæalloplastik Rådgivningen.\nGenoptræning Kvalitetsevaluering og –kontrol Implantat, materialer og biologisk respons Forskning og udvikling knæalloplastik. Kunstigt knæ (knæalloplastik) Fysioterapeuten kigger på, hvordan det går med din genoptræning og vejleder dig. Afsluttende kontrol i Grindsted. Er en knæoperation nødvendig, bør knæet genoptrænes både før og efter operationen for at opnå det bedste resultat. Genoptræning af dit knæ kan inddeles i 3. Jeg skal opereres og have et nyt knæ - kan jeg få noget hjemmehjælp og genoptræning, når jeg kommer hjem? Sådan lyder et spørgsmål til Rådgivningen. Læs svaret. Målgruppe og tilmelding\nForløb: Kunstigt knæ (knæalloplastik) Du skal logge ind for at se resten af sidens indhold\nTidligere: « « Er der alligevel at gøre din pik større\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Knæalloplastik genoptræning ocof.skovl.se


Hvad er klassisk undervisning - Bov IF - Svømning\nPå de klassiske hold undervises efter den gamle gruppe undervisningsmetode.\nDer findes kun Fortsætter hold og ingen Nybegynder hold på den klassiske linje.\nNybegyndere henvises til EasySwim\nI tvivl? Send gerne en mail til svømmeskolen, så finder vi i fællesskab det rette hold.\nLet øvede Fortsætter\nFor at kunne starte på Let Øvede Fortsætter skal svømmeren have stiftet bekendtskab med brystsvømning og kunne svømme crawl med ansigt i vandet og korrekt vejrtrækning samt crawl og rygcrawl med korrekt armtag over vandet. Det vil sige dem, der har gennemført Let øvede på tilfredsstillende vis og dem, der har den fornødne rutine evt. fra andre klubber.\nSe under Generelle oplysninger for nærmere beskrivelse af de grundlæggende færdigheder.\nKlik på det ønskede hold for at se flere oplysninger og for at tilmelde\nFor at kunne starte på Øvede, skal svømmeren have styr på teknikken i crawl, rygcrawl og brystsvømning. Det vil sige dem, der har gennemført Let øvede Fortsætter på tilfredsstillende vis og dem, der har bestået EasySwim afsvømning eller dem, der evt. har tilsvarende erfaring fra anden svømmeklub.\nCrawl, rygcrawl og brystsvømning finpudses og styrkes. Senere opstart butterfly. Startspring og vendinger kommer til og de længere baner udfordrer svømmernes udholdenhed.


Indret hjemmet med flotte lærreder med blindrammer – EntreShop&Magazine\nIndret hjemmet med flotte lærreder med blindrammer\n28. juni 202128. juni 2021 ad-mi-nistad-mi-nist 0 Comment 19:34\nDIY-projekter er blevet populære som aldrig før. Det er et meget inkluderende og bredt koncept, hvor alle i virkeligheden har mulighed for at slippe deres kreative sider fri. Maling på lærred er ofte blandt favoritterne, når det gælder hyggelige gør-det-selv-opgaver. Her på siden kan du finde inspiration til, hvordan du indretter hjemmet med lærreder.\nBlindrammer giver en flot finish på et maleri\nHvis du leder efter en ramme, der får dit lærred til at hænge stabilt, så kan du med fordel kigge efter en blindramme. Blindrammer er nemlig designet med henblik på at være lette, men samtidig effektive til opspænding af lærreder. Når du er på udkig efter en blindramme, er det vigtigt at vælge en model, hvor tykkelsen passer til den ramme, som motivet skal indrammes i. Rammernes stabilitet og udseende varierer, og du kan derfor med stor sandsynlighed finde en ramme, der passer til dine ønsker og behov.\nDerudover bør du kigge efter en blindramme, hvor det er muligt at kile rammen ud, så du senere kan justere på stramheden af lærredet, hvis det bliver nødvendigt. Blindrammer er typisk fremstillet med kilegang, så de altid kan kiles ud. Helt konkret bruges en blindramme til at spænde et lærred fra lærredsruller op på. Det giver en stabil grund, hvilket giver dig en større frihed til at gøre med lærredet, som du har lyst. Rammen består af flere trælister lavet af trælim, som sættes sammen, hvilket danner den firkantede ramme, som passer til maleriets størrelse. Når maleriet er spændt op på blindrammen, kan rammen ikke længere ses.\nDerfor skal du kaste dig ud i kreative DIY-projekter\nDu behøver ikke kaste dig ud i store renoveringsprojekter for at skabe et personligt udtryk i hjemmet. Du kan sagtens forny din bolig ved at dekorere den med mindre malerprojekter på lærred. Hvis du har prøvet at male på lærred, kan du sikkert nikke genkendende til, hvor befriende det kan være at gå helt ind i den kreative boble. Det har samtidig en meget afstressende virkning, når du maler, og du vil formentlig opleve, hvordan tiden nærmest flyver afsted, når du fordyber dig i et maleri.\nMalerier er en helt unik måde at skabe en personlig stemning i din indretning på. Her er det helt op til dig, hvilket look du ønsker at kreere i det enkelte rum, og du vil med stor sandsynlighed imponere dine gæster med dine mesterværker. Malerier på lærred er derfor ikke kun for udseendets skyld, hvor de blot har en praktisk funktion i at beklæde dine vægge. Du har virkelig mulighed for at slippe fantasien løs og give rummet et touch, som ikke findes i andres hjem. Blindrammer sørger for, at dine lærreder hænger stabilt, så du kan nyde dem igen og igen.\nPREVIOUS Previous post: Få inspiration til indretning af haven\nNEXT Next post: Du tilbringer 1/3 af dit liv i din seng, vær sikker på, du har den rigtige\nIngen dug på spejleneIngen dug på spejlene\nDuggede spejle kan være din værste fjende, når du haster ud af badet, og hurtigt skal gøre dig klar til at komme ud ad døren. Er du typen, der elsker


Home » Mobiltelefon » Samsung Galaxy Z Flip3 [TEST]: Fremragende foldemobil til fornuftig pris\nRasmus Elm Rasmussen 18 August 2021 Mobiltelefon 0 kommentarer\nOpladning sker heller ikke så hurtigt som vi er vant til i nyere topmobiler. 15W er maks, og det betyder at du må vente cirka halvanden time på en fuld opladning. Trådløs opladning sker ved 10W og omvendt trådløs opladning af eksempelvis ur og earbuds sker ved 4,5W.\nKameraet er heller ikke samme niveau som en almindelig mobil til samme pris. Mest i øjenfaldende manglen er fraværet af et telekamera. Mulighederne for at zoome uden tab af kvalitet er således begrænset. Der er “kun” to kameraer, men til gengæld to kameraer af ret fornuftig kvalitet. Et 12 MP hovedkamera med stor blænde og optisk billedstabilisering samt et 12 MP vidvinkelkamera med 123 graders synsfelt. Dertil er der mulighed for video i op til 4K, 30 fps samt adgang til Samsungs overdådige udvalg af fotofunktioner, ikke mindst “Tag ét”, som med et enkelt klik giver dig en pallette af skud med forskellige effekter. Mobilens 10 MP selfiekamera er heller ikke ringe. Ikke desto mindre er vi på kameradelen et vist stykke fra den klasse vi kender fra de almindelige Samsung-mobiler i samme prisklasse.\nSammenlignet med sin forgænger er Galaxy Z Flip3 faldet betydeligt i pris. Den fås fra lidt over otte tusind kroner. Det betyder at den nu er på niveau med almindelige smartphones. Prisen er faktisk lavere end Samsungs flagskib i S21-serien, Galaxy S21 Ultra. Den svarer til Galaxy S21+, som befinder sig et niveau under.\nMed en mobil som S21+ vil du få bedre kvalitet i kameraet, men ikke muligheden for at eksempelvis optage i tripod-tilstand eller bruge bagsidekameraet til selfies. Du vil få bedre batteri, men ikke mulighed for at folde mobilen og udnytte frontskærmen, med de muligheder den tilbyder.\nDer er således fordele og ulemper i begge typer. Valget er ikke nødvendigvis ligetil. Og bare det i selv sig er faktisk lidt en sejr for Galaxy Z Flip-mobilen. For første gang står vi nemlig med en foldbar mobil, som både i design, teknik og pris udgør et reelt alternativ til den traditionelle smartphone. Personligt overvejer seriøst om ikke vores næste smartphones skal være foldbar.\nSe også: Samsung lancerer robotstøvsuger med LiDAR-sensor og kæledyrspleje\nGalaxy Z Flip 3 (128 GB): 8199 kroner\nGalaxy Z Flip 3 (256 GB): 8699 kroner\nTekst- og fotoprints i topklasse: Her er den bedste printer til studiet


Boris Johnsons hårde Brexit-kant rykker sig. Igen - politiken.dk\nBoris Johnsons hårde Brexit-kant rykker sig. Igen\nEU-topmøde skulle have været det helt store Brexit-nummer, men der er ingen aftale.\nI januar lovede Boris Johnson og EU-kommissionsformand, Ursula von der Leyen, at arbejde hårdt for en frihandelsaftale. Det fortsætter de med. (Photo by Tolga AKMEN / AFP)\nI januar lovede Boris Johnson og EU-kommissionsformand, Ursula von der Leyen, at arbejde hårdt for en frihandelsaftale. Det fortsætter de med. (Photo by Tolga AKMEN / AFP) Foto: Tolga Akmen/Ritzau Scanpix\nInternationalt 14. okt. 2020 kl. 20.58\nDer var ingen tvivl at spore hos den britiske premierminister, Boris Johnson, da han i september satte en deadline for en handelsaftale mellem Storbritannien og EU: Datoen hed 15. oktober.\n»Er vi ikke enige der, ser jeg ikke, at vi kan lave en frihandelsaftale mellem os, og så kan vi lige så godt acceptere det og komme videre«, sagde han.\nMen nu er det blevet 15. oktober, der er stadig ingen frihandelsaftale, og det EU-topmøde, der starter torsdag efter middag, skal ikke nikke til nogen aftale. For den er der ikke. Og Boris Johnson har også selv blødt op på sin egen deadline, som ifølge britiske medier og EU-diplomater kan blive rykket helt til begyndelsen af november.\nFor 19 år siden blev Rudy Giuliani en


Vine fra Veneto er Valpoliccella og Amarone og Årocesso - WineXchange\nVeneto vokser stadig i betydning for danske vinelskere\nVine fra Veneto kan vi rigtig godt lide herhjemme. Flere bøffer er serveret med en Valpoliccella eller en Amarone end med de flest andre vinmuligheder. Amarone er nærmest terapi. Den store fyldige basse af en vin kan drikkes med hovedretten, men kan også i et meditativt hjørne af tilværelsen skæres i lækre skiver, og alt er godt igen.\nVeneto er en betydelig og stadig vigtigere vinregion i det nordøstlige hjørne af Italien. Administrativt udgør det en del af Triveneto-zonen sammen med dets mindre naboer Trentino-Alto Adige og Friuli-Venezia Giulia. Med hensyn til geografi, kultur og vinformer repræsenterer det en overgang mellem den alpine, Germano-slaviske ende af Italien og den varmere, tørrere og mere romerske del af landet mod syd, som Umbrien og Toskana også er en del af.\nDet lidt mindre Veneto med de store vine\nRipasso Santi Classico Superiore 2015


7 HEMMELIGHEDER OM SOMMERSTIL | MODEHACKS TIL VARMT VEJR | DRESS SHARP IN HEAT TIPS - SÅDAN GØR DU & STYLE\nBukserHvordan Rmrs Tjener PengeTatoveringer & PiercingPersonlige ForholdRejse Og LeveDragter Og Sportsjakker\nHome/Sådan Gør Du & Style/7 hemmeligheder om sommerstil | Modehacks til varmt vejr | Dress Sharp In Heat Tips\n7 hemmeligheder om sommerstil | Modehacks til varmt vejr | Dress Sharp In Heat Tips\nHer i Wisconsin ramte det 90 grader F.\nFolk freakede ud.\nJeg indrømmer, at det også var varmt for mig.\nMen jeg har også rejst verden rundt ...\nSå jeg ved, hvis du bor steder som:\nSå kender du REAL HEAT.\nNår det begynder at ramme tredobbelte cifre, kan det være forfærdeligt at forblive stilfuld.\nI dagens artikel er jeg kommet med 7 tip, som du kan bruge til at klæde dit bedste uanset temperaturen.\nHvad er de 7 hacks, du kan bruge til at snyde varmen? Rul nedenunder for at finde ud af det.\nKlik HER for at se videoen - 7 Hot Weather Style Hacks\nKlik her for at se videoen på YouTube - Sommer stil hemmeligheder\nHack 1: Rock a Hat & Cooling Bandanas\nDer er to tanker om, hvorvidt hatte holder dig kølig om sommeren. Modstandere af denne opfattelse hævder, at hatten fanger varme, og dit hoved kan svulme op.\nDe, der støtter denne teori, påpeger, at randen eller hatten giver skygge til hoved og ansigt. Det er vigtigt at bemærke, at stråler fra solen overfører yderligere varme. Det er ingen hemmelighed, at det at være i skyggen er køligere end at blive udsat for solen.\nSom sådan er jeg en stærk tilhænger af at bære en skarp hat om sommeren. Jeg foreslår, at du har en hat lavet af let og åndbart materiale for at udligne den fangede varme.\nEn anden mulighed er kølebandana. Denne smarte genstand er fantastisk til sommer, når du og familien laver udendørs aktiviteter som:\nAtletiske konkurrencer og spil\nDagsfester og sociale begivenheder\nDen kølebandana er kun til at arbejde / afslappet eller meget afslappet udseende. Det skal ikke bæres med en jakkesæt.\nHack 2: Performance Fabrics-regel\nDet er vigtigt, at dit tøj er lavet af stoffer, der er specielt designet til at bekæmpe varmen. Disse slags stoffer er bør være\nLetvægts - stoffet skal ikke være meget tykt og svært at flytte ind i\nÅndbar - disse typer tekstiler tillader luft at passere gennem dem for ventilation\nFugttransporterende - syntetisk stof, der er designet til at trække fugt væk fra huden\nStoffer, der er mest almindelige i de varme måneder er\nBomuld - let og åndbar (især i vævede skjorter som pique poloer såvel som billige\nLinned - let og åndbar holder ikke på fugt (tørrer virkelig hurtigt) og betragtes generelt som den sejeste mulighed\nSyntetiske blandinger - Tænk over materialet, der er i aktivt slid.\nAlle disse stoffer kan designes ubesværet og fungerer godt i et væld af forskellige udseende. Du kan se cool ud og være sej, når du har dem på. Klik på her lære mere om stoffer, der passer godt til den hotteste tid på året.\nHack 3: Brug de rigtige shorts\nShorts er en no brainer i de varmeste tider af året. De tillader ventilation på grund af det udsatte ben. Der er dog nogle overvejelser, når det kommer til at se godt ud.\nUndgå omfangsrige shorts - shorts med denne æstetik er normalt lavet med tyngre stof, da de er til miljøer, der kræver, at tøjet er robust. Tyngre stoffer svarer til mere varme.\nJeg har ikke shorts på - de kan have stor brug på grund af lagringsfunktionerne, men hvis du ikke har brug for dem, skal du ikke bære dem. Cargo shorts kan have så mange 8 lommer. Når du har så mange lommer, har du en tendens til at lægge ting i dem. Jo flere ting du bærer, jo varmere bliver du.\nKomfortabel - Vælg shorts konstrueret af den slags sommerstof, der fungerer bedst for dig. Husk, de behøver ikke at være baggy for at være komfortable. Det hele ligger i stoffet.\nHack 4: Letvægtsbukser vs. jeans\nVi taler om stof igen!\nDenim er robust / holdbar og tyk. Alle disse er en færdiglavet opskrift til at fange varme omkring dine ben. Jeans er perfekte til at udvikle sumptrin (sveden og den resulterende lugt fra varmen, der er låst inde i nærheden af dine drenge).\nFor at afhjælpe dette skal du indsætte lette bukser i stedet. De er mere åndbare og komfortable. Det fine stof giver mulighed for mere bevægelse.\nNu er der typer af denim- og denimblandinger, der udråbes til at blive båret om sommeren, men de kan ikke sammenlignes med et par bukser af bomuld eller bomuld.\nI sommermånederne er den overflod af livlige farver, som mange mærker og designere tilbyder, en god tilføjelse til din garderobe.\nHack 5: Downs til varmt vejr-knap\nIdeelt set ville du bære skjorter med korte ærmer hele den varme sæson, men det er sandsynligvis ikke praktisk. Du har muligvis et job, hvor korte ærmer kan være ude af uniform, eller du kan have en begivenhed, hvor de ville være upassende.\nNår disse typer lejligheder kommer op, vil du have en skjorte, der presterer og er stilfuld. Den bedste mulighed er at bære en let åndbar kjole skjorte, der er lavet til varmt vejr.\nTunge stof lange ærmer betyder: Indeholdt kropsvarme, pit pletter fra sved, ekstra rynker\nEn varm vejr-knap ned er lavet med disse realiteter i tankerne og skabt for at adressere disse faktorer. Igen er målet at forblive en mand med stil, mens du holder dig så cool som du overhovedet kan.\nTrøjen skal passe godt og have fremragende konstruktion. Disse funktioner skal altid være en prioritet.\nHack 6: No Show Socks\nSommertiden er kendt for lidt ærbødighed og sjov. Det samme gælder stil. Når du har din sommerchino eller denim på, er det almindeligt, at herrer ruller benene på bukserne op og viser en lille ankel.\nNu gøres det ikke med dragter eller andet forretningsmæssigt / formelt udseende. Det er kun til afslappet.\nDet er her, udeblivelsesstrømperne kommer ind. Det ville være underligt at have dine sokker på og bukserne rullet op til anklen. Hvis du gør dette, får du det til at se ud som om du prøver for hårdt.\nSokker er vigtige, fordi de holder dine fødder tørre. Sved er et resultat af en barfodet i en sko & hellip; som vil føre til lugt og mulig svamp. Sokker hjælper dette til ikke at ske. Om sommeren er der ingen udstillingssokker, der sidder under kvartalet\nHack 7: Tag et koldt brusebad, inden du går ud (og mere)\nHer kan tingene blive sjove. Varme er konstant om sommeren. Hvad der ikke er givet er, hvordan vores kroppe vil reagere på det. Hver person er forskellig, så det er bydende nødvendigt, at du finder et regime, der fungerer for dig og din særlige kropskemi. Tøj hjælper dig med at forblive kølig, men der er andre måder at opnå maksimal friskhed på.\nIngen undertrøje - lag pakker i varmen. Prøv at gå uden undertrøje for at minimere denne effekt. Det er bedst at bære en skjorte lavet af svedtransporterende materiale, når du ikke har undertrøje på.\nTjek for at se, hvordan din skjorte reagerer på sved - dette kan gøres ved at prøve på trøjen og gå rundt i butikken eller bevæge sig strengt i omklædningsrummet. Det virker underligt, men du vil være i stand til at måle åndbarheden, og hvis den bevarer vand.\nKoldt brusebad lige før du går ud - brusebad med kold eller lunken (lige under) kropstemperatur sænker kropstemperaturen på en sund måde bruser ofte\nBrug kølesæber med produkter som citrongræs, mynte - disse har mentolerede effekter, der køler og beroliger\nOpbevar lotioner i køleskabet - påfør lige ud af isboksen for at få et køligt og fugtgivende lag\nBrug løstsiddende tøj - tøjet skal være løst og fritflydende, ikke bredt og baggy. Løst tøj hjælper med åndbarheden.\nSpil med lyse farver - stoffer med lysere farver bevarer mindre varme. Bryt de bløde, men lyse toner ud, der ser godt ud i solen\nBrug en kombination af disse med et klædeskab, der med vilje er bygget med stoffer, der reducerer varmen til det sejeste look nogensinde.\ntekstur af tøj


Sormani freder uheldig Pavol Bajza\n10.08.2018 22:29 | Superligaen Grundspil | 10 kommentarer\nVejle Boldklub - FC Nordsjælland\nSuperligaen Grundspil (23/02)\nbet365 3,00 3,40 2,30\nNordicBet 3,00 3,55 2,30\nOddset 3,10 3,55 2,25\nSe Sevilla - Lazio\nAdolfo Sormani siger efter 1-1-kampen mod Vendsyssel, at han er tilfreds med målmand Pavol Bajza, der ellers for anden kamp i streg var involveret i en scoring imod Vejle.\nFredag aften så Pavol Bajza uheldig ud i Vejle-målet, da Vendsyssel FF kom foran 1-0. Bolden sprang ind i målet, efter at slovakken kom ned til Mads Mikkelsens skud.\nVejles træner er dog ikke efter sin målmand oven på kampen.\n- Det sker, når der er mangel på intensitet og pres, siger Adolfo Sormani.\nDermed ser han ingen skyld hos Pavol Bajza i situationen. Italieneren lægger heller ikke op til at skifte dagens reservemålmand Thomas Hagelskjær ind til næste kamp.\n- De konkurrerer selvfølgelig. Det er to gode målmænd.\n- Men jeg er glad for, hvordan Pavol spiller, siger træneren.\nPavol Bajza så også uheldig ud i flere målsituationer, da Vejle tabte 1-3 til FC Midtjylland i den fjerde spillerunde. Her var Vejle ellers foran indtil det 79. minut.\n- Jeg startede godt i de første kampe i sæsonen, men i sidste kamp mod Midtjylland lavede jeg nogle fejl. Det er det.\n- Jeg er nødt til at lære, og i den her kamp (mod Vendsyssel, red.) stod jeg fint, synes jeg, siger Pavol Bajza.\nSlovakken afviser desuden, at Vendsyssels føringsmål fredag aften var et drop fra hans side.\nVejle udlignede senere i oprykkeropgøret, der endte 1-1 i Hjørring.\nSe Sevilla - Lazio Stream live på Eurosport Player\nGlad for at det er Sormani der afgør hvem der står på mål ! Bajza har stået utroligt mange fantastiske kampe for VB - Hagelskær har stået utroligt godt de få minutter han har haft. Men man sætter sku ikke en målmand af for et par fejl, det ødelægger da mandens selvtillid og mod på fremtidige kampe. Man gør som Sormani , viser ham tillid - . Der vises godt nok ikke megen forståelse og psykologisk indsigt fra enkelte brugere.\nHan stod ikke godt, og det var 2.kamp i træk. Jeg synes, at han skal stramme op, for ellers kan Sormani ikke blive ved med holde hånden over ham. Omvendt synes jeg heller ikke, at to dårlige kampe skal koste pladsen, men vi nærmer os smertegrænsen!\nMen Thomas Hagelskjær har jo bare stået perfekt, når han har fået chancen, hvorfor ikke give ham en chance. Jeg tror, at han er bedre end Bajza!\nHan har jo ellers været klasse så tvivler da på at hans niveau er faldet så drastisk over 2 kampe. Jeg synes stadig han er Vejles klart bedste målmand\nJeg vil vende den om og sige at hvis Bajza ikke mener han bør tage den der så er hans niveau godt nok ikke til højere end Danmarksserien. Det ved jeg naturligvis godt det er og han er en dygtig keeper, men han bør tage ansvar for den idag. Selvfølgelig skal han redde den. Ikke et kæmpe drop men en keeper på det her niveau skal simpelthen redde den\nPoor Scouser Tommy 23:32\nNu skal vi lige huske på, at Bajza indledte sæsonen stærkt og har reddet point til VB. Mod FCM var det skidt. I dag har han én aktion, hvor han ikke ser super skarp ud. Et drop vil jeg dog ikke kalde det. Og derudover står han en fin kamp. Det er ikke nok til at ryge af holdet. Men han har en stærk konkurrent i Hagelskjær, så han skal da til at stramme lidt op.\nOnsdag 20. februar\nPiatek: Håber Milan får succes på grund af mig 12:25\nGuardiola: Schalke gør det altid kompliceret 12:02\nLevante sælger angriber til Kina 11:39\nRoskilde henter defensiv altmuligmand 11:24\nSimeone nægter at fokusere på Ronaldo 11:14\nHjulmand: Usleben stopper skal udrydde fejl 10:52\nMorata: Gav Simeone mit ord for tre år siden 10:31\nBIF bekræfter: Fisker er ude resten af sæsonen 10:30\nInter-spids: Icardi er stadig en vigtig spiller 10:22\nJuve-anfører: Ronaldo har overtaget for Buffon 09:58\nMalmø-dansker åben for nyt eventyr 09:43\nJan Bech: Retov skal genskabe glæde og tro 09:23\nRetov: Ingen spillere er sikre nu 09:15\nGlad Bayern-stopper: Chancerne er 50-50 nu 09:04\nManchester City-ejer køber kinesisk klub 08:40\nTer Stegen: Har alle muligheder for at gå videre 08:27\nVilfort: Zornigers Masterclass-kritik blev drejet 08:08\nRanders-træner om BIF-fyring: Pisseirriterende 07:45\nAC om U21: Jeg tror på Chelsea-tilladelse 07:32\nRieks: Chelsea-kamp var hård mentalt 07:26\nLiverpool-back: Vi skal nok score i München 07:13\nLyon-profil: Vi kan vinde på Camp Nou 07:03\nTilfreds Bayern-boss: Vi opnåede vores mål 06:50\nIrriteret Barca-træner: Et farligt resultat for os 06:35\nSkuffet Klopp: Ikke det resultat vi drømte om 06:25\nSlagne CL-finalister kriger i Madrid 06:00\nFodbold på Eurosport Player i dag\nTirsdag 19. februar\nLyon holdt Messi og Barcelona stangen 22:53\nLiverpool og Bayern delte i tæt opgør 22:52\nCity-stjerne: Vi er blevet regnet ud 22:31\nNeymar om skade: Jeg græd i to dage 22:13\nParma henter 18-årig keeper i Brasilien 21:46\nBBC: Nantes klager over Sala-betaling 21:17\nRamos-advarsel bliver ikke omstødt 20:50\nHarry Kane i spil til weekenden 20:22\nJuventus-profil ude med irregulær hjertelyd 20:02\nLiverpool forlænger med backtalent 19:41\nCity til Tyskland uden Stones og Jesus 19:29\nMedie: FCM fik hemmelig aftale med Onuachu 19:08\nNy Vendsyssel-spiller fik konstateret hjertefejl 18:50\n36-årige Ernemann glad for Sogndal-invitation 18:22\nSchalke stoler på Fahrmann mod City 17:54\nJuventus sælger angriber for 67 millioner 17:26\nMikanovic: Vil altid følge AGF 17:09\nPSG-chef om keepere: Har dårlig samvittighed 17:01\nHuesca henter rutineret Jovanovic-konkurrent 16:40\nGilberto Macena får ingen aftale i Hobro 16:30\nNicolai Jørgensens bror får aftale i Hvidovre 16:18\nRoskilde hiver back-talent op på førsteholdet 16:04\nSporting ophæver med hollandsk angrebsflop 16:00\nMedie: Firmino er klar til Bayern-brag 15:47\nNy udfordring til de "nye" brugere! (Ny tråd)\nPiatek: Håber Milan får succes på grund af mig\nGlad Bayern-stopper: Chancerne er 50-50 nu\nArsenal - Emery, are you Wenger in disguise?!\nMedie: FCM fik hemmelig aftale med Onuachu\nBIF bekræfter: Fisker er ude resten af sæsonen\nVilfort: Zornigers Masterclass-kritik blev drejet\nGuardiola: Schalke gør det altid kompliceret\nVendsyssel FF - Vinduet lukket, mod overlevelse\nTilfreds Bayern-boss: Vi opnåede vores mål\nManchester City-ejere køber kinesisk klub\nLevante sælger angriber til Kina\nRanders-træner om BIF-fyring: Pisseirriterende\nSkønne FC Barcelona .. Skønnere end mors godnatkys\nRoskilde henter defensiv altmuligmand


anmeldelse: bayonetta (switch) - Top Historier\nAnmeldelse: Bayonetta (Switch)\nSpørgsmål og svar om kvalitetsanalytiker pdf\nLad os danse, drenge!\nCapcom skruede virkelig poochen, da den lukkede Clover Studios og mistede de kreative sind bag sig Udsigtsfuld Joe , Okami , og god hånd . Disse er tre klassikere i 128 bit-generationen. Det er en skam at tabe på nye poster i disse serier, men uden den beslutning ville vi sandsynligvis ikke have modtaget de velsignelser, der har været resultatet efter Clover. Jeg ved ikke, om jeg ønsker at leve i en spilverden, hvor vi ikke fik Det onde inden i , Skør verden , NieR: Automata , og vigtigst af alt, Bayonetta .\nSå jeg gætter tak Capcom for ikke at kunne se forbi din næse. På grund af denne kortsigtighed fik vi det Bayonetta , og takket være Nintendos penge, er de nu tilgængelige på et system, der giver mig mulighed for at sparke engle røv, uanset hvor jeg går.\nBayonetta (PlayStation 3, Xbox 360, PC, Wii U, switch (gennemgået))\nUdgivelsesdato: 16. februar 2018\nMSRP: $ 29.99 på eShop, når det købes individuelt eller $ 9.99, hvis det købes efter Bayonetta 2 , inkluderet i fysiske kopier af Bayonetta 2 som en digital download\nTeen heartthrob og fyr, der er virkelig god til Super Mario Bros. 3 Cliff Bleszinski beskrev engang designet af Bayonetta som 'crunchy' og i dag kan jeg ikke tænke på et bedre label til at slå på dette spil. Det er en knasende oplevelse, en, der moser sin flydende glatte kamp med blodkogende vanskeligheder og eklektiske actionsekvenser, der mangler den polske hovedattraktion. De hurtig-begivenheder med insta-death er stadig her. Motorcyklen hun kører halvvejs gennem historien har stadig meget løse kontroller og nul straf for dårlig kørsel. Højdepunktet i det sidste slag sætter bremserne på handlingshastigheden for en langsom tur gennem rummet.\nDisse burde teknisk set være grunde til, at dette spil ikke er så godt, som det kunne være, og alligevel bidrager alt 'dårligt' ved Bayonetta kun til den samlede oplevelse. Highway 666-kapitel med mere realistiske kontroller ville ikke være så sjovt. At komme af med de hurtige begivenheder ville få mig til at droppe min vagt, hvilket er den nøjagtige modsatte lektion, jeg lærer fra kampen. Den endelige sekvens er så unik, at det at præsentere den på nogen anden måde vil fortynde dens påvirkning. De 'dårlige' dele af Bayonetta hjælper faktisk med at gøre dette spil så godt som det er, og derfor er jeg glad for, at dette stadig kun er en havn og ikke en komplet genindspilning.\nBortset fra Angel Attack. Dette minispil efter kapitlet er stadig forfærdeligt, og jeg kan undvære det.\nAfspilning Bayonetta af anden grund end at være vidne til, lære og mestre det omfattende kampsystem gør det forkert. Historien er stort set usammenhængende - skønt den passer fint sammen med dens efterfølger - og dens visuals, mens den adskiller sig med sin gamle verdens europæiske arkitektur, ser ud til, at alt blev skudt med en konkret støvet linse. Ikke hvert spil er nødt til at trække fra hele regnbuen for at være visuelt fortryllende men det falmede billede af Bayonetta gør ikke retfærdighed over for de faste stykker, der tigger om lidt liv.\nMen den kamp - åh søde herre den kamp - er uendelig tilfredsstillende. Dette er min tredje gang, jeg går igennem det, og opsætningen af to-knap-stempelkontrol er stadig perfektion. Med så mange træk til min rådighed, så mange kombinationer, jeg kan trække af, bliver hver kamp en ballet af kugler og bagagerum, mens min muskelhukommelse udløser spektakulære angreb, der sender engle, der flyver og rekker glorier. En beregnet dodge, så vigtig her, giver mulighed for hårdere skader gennem Witch Time, og torturangrebene er stadig den makabre knap, der moser mini-spil, de altid har været.\nMen du ved allerede alt det. Du ved Bayonetta er et monumentalt actionspil. Du ved, at det ikke giver en hel lick mening. Du ved, at det er værd at spille flere gange, fordi oplåsning er absolut værd at samle. Det store spørgsmål om Bayonetta on Switch er: hvordan kører det?\ndet bedste sted at se anime gratis\nPå Wii U, Bayonetta løb som en drøm, og med min switch i docket tilstand er det stort set den samme smøragtige oplevelse. I håndholdt tilstand, hvilket er, hvordan jeg tilbragte størstedelen af min tid på at spille, er det så perfekt, som jeg kan forestille mig, at PlatinumGames kan få det. På den mindre skærm ser visualerne sprødere ud end på mit tv, og selvom der er dråber i indrammet, går det aldrig under et punkt, hvor det påvirker handlingen. Jeg elsker spil på min store skærm, men titler som dette overbeviser mig mere og mere om, at jeg aldrig behøver at spille en anden på en enhed, der er større end ni tommer.\nBayonetta kommer til at skifte med alle Wii U-forbedringer intakte. Det betyder, at Peach-, Link-, Samus- og Daisy-kostumerne er i, ligesom touch-kontrollerne er i håndholdt tilstand. Denne alternative kontrolmetode fungerer lige så godt som den gjorde sidste gang i kamp, men mindre, når jeg bare løber fra kamp til kamp. Jeg tapper en fjende, og Bayonetta går til byen på den, kaster ekstra haner for at forsøge at trække nogle af hendes mere magtfulde angreb ud. Men en finger har ikke præcisionen som en pekepind, og bevægelse på Wii U ved hjælp af touch-kontroller er mere nøjagtig end den er her. Angreb, spring og undvigelser kan kontrolleres fuldstændigt, men nogle manøvrer, ligesom når Bayonetta tager et knæ og begynder at skyde rundt omkring hende, kræver brug af joysticken og knapperne. Der er ingen enkelt joy-con kontrolmulighed, men jeg kunne ikke forestille mig, at det ville være.\nEn tilføjelse til Switch-porten er videooptagelse, hvilket er en dejlig funktion for dette spil at have, og en, jeg er sikker på, vil ikke blive misbrugt på nogen måde. Yessiree, jeg er sikker på, at et døgn efter dette spil lancerer Twitter ikke vil blive oversvømmet med videoer af Bayonetta, der fjerner sit tøj eller bøjer sig over eller går spredt ørn i en snitscene.\nDa dette er anden gang, at spillet vises på et Nintendo-system og dets fjerde udgivelse generelt, ønsker jeg, at der var flere muligheder for os veteranspillere. Jeg har logget anslagsvis 50 timer mellem begge spil i franchisen og har haft mit løb med de normale vanskeligheder. Selv med touch-kontroller kan jeg stadig kæmpe mig igennem kampagnen om normalt intet problem, selvom jeg ikke tjener disse søde guld- og platinatrofæer, mens jeg gør det. Det, jeg siger, er hård tilstand skal låses op fra begyndelsen, fordi tilbagevendende spillere som jeg ved, det er, når spillet er på sit absolut bedste.\nKernen i Bayonetta forbliver lige så solid og frustrerende som det var, da det først frigives. Det har ikke den polske, semi-sammenhængende historie og rige farvepalet af dens overlegne efterfølger, bestemt, men den er så mesterligt designet og modig i sin retning, at det stadig er et must-spil for enhver action-spil-fanatiker. Selvom switch-porten muligvis mangler den udtømmende opløsning og grafikmuligheder i pc-versionen, er det en absolut knock-out som et bærbart actionspil, og yderligere bevis for, at der ser ud til at være meget lidt, at switch ikke er i stand til at gøre.\n1nf 2nf 3nf bcnf med eksempel\nprogram til download af videoer fra websteder\nhvordan man finder netværkssikkerhedsnøgle til mobil hotspot\nyoutube til mp4 konverter til mac\nJeg har tænkt mig at smelte alle kæmperne i Dragon Ball Fusions sammen\nAnmeldelse: Batman - The Enemy Within: Same Stitch\n14 BEDSTE software til begivenhedsadministration - gratis og betalte onlineværktøjer [2021 LIST]\nHertug Nukem stikker ud som en øm tommel i denne Bulletstorm: Full Clip Edition-videovideo\nHusk begyndelsen på Street Fighter, Ultra Street Fighter IV, med Capcoms nye dokumentarserie\nBloggere ønskede: 'Det er sæsonen!\nStudio bag Mario & Luigi-serien rekrutterer til mobil- og Switch-udvikling\nDe ti bedste videospilrobotter nogensinde!\nCellespil: Jeg prøvede at opbygge en pasifistisk utopi, men Internettet spiste mig op


Jørgen Lund: Økologi er klimafjendsk og ikke en del af FN’s 17 verdensmål - Bæredygtigt Landbrug\nJørgen Lund: Økologi er klimafjendsk og ikke en del af FN’s 17 verdensmål\nAf ekstern skribent | 30. oktober 2019\nHvorfor forholder mange journalister og politikere sig ikke til fakta, spørger journalist og foredragsholder\nAf journalist, studierejseleder og foredragsholder Jørgen Lund Christiansen, JLC Kommunikation ApS, Alléen 52, 8660 Skanderborg\n”Hold jer for næsen, det er giftigt!”\nJeg ser situationen for mig endnu. Jeg var for nogle årtier siden elev på en af statens forsøgsgårde for planteavl. Den regeringsbetalte agronom kørte uden maske på en traktor uden førerhus med giftsprøjten i roemarken ved siden af de parceller, hvor jeg sammen med et par kammerater arbejdede med græsforsøg. Der blev, med bladan, sprøjtet mod skadedyr, og vinden bar i vores retning.\nUdbredelsen af vaccine og antibiotika havde fået tidens eksperter og FAO (FN’s fødevare- og landbrugsorganisation, red.) til at forudse behovet for mætning af markant flere munde. På Christiansborg var man ikke i tvivl. Landbruget skulle være solidarisk med klodens stærkt voksende befolkning, så kære bønder: Stram jer nu an, vi skal nok bidrage med råd og dåd. Nå ja, det ville da også være til gavn for beskæftigelse, beskatningsgrundlag, eksport og valutaindtjening…\nI 1950 var vi 2,5 milliarder mennesker – mod blot én milliard hundrede år tidligere. Skulle verden undgå sult og deraf afledt social nød og krige, var der behov for en voldsom merproduktion af mad. Svaret var den grønne revolution: Planteforædlere leverede ny, mere yderige sorter, husdyrgødning blev suppleret med industrielt fremstillet gødning, og vi fik pesticider, så ukrudt, plantesygdomme og angreb af skadedyr kunne bekæmpes. I det professionelle landbrug, som hele tiden optimerer efter nyeste viden, blev igangsat en udvikling, som i Danmark har ført til en tredobling både af mælkeproduktionen pr. ko og antal fravænnede grise pr. årsso.\nOpgaven blev løst. I dag leverer klodens bønder mad til 7,7 milliarder mennesker, heraf 100 millioner i Egypten mod kun 28 millioner, da jeg i 1965 boede der i et halvt år efter at have afleveret 200 danske avlsdyr i et statslandbrug i Den libyske Ørken. Her var fundet vand i undergrunden til 100 års landbrugsdrift.\nI dag går ”kun” 700 millioner sultne i seng, og det skyldes ikke manglende høst, men dårlig logistik og politik.\nFN forudser, vi er cirka 10 milliarder mennesker i 2050. Skal der være plads til byudvikling, ny infrastruktur, natur og biodiversitet, vil der være 1.600 kvm. landbrugsjord pr. menneske, én femtedel fodboldbane! I 2050 skal de fossile brændsler kul, olie og naturgas være udfasede. Hvis de vedvarende energikilder jordvarme, vind, sol og bølgeenergi (som ikke er udviklet endnu) samt naturgas, biomasse og i dag endnu ukendte energikilder ikke kan dække vores forbrug til transport, produktion, lys og varme, og vi ikke vil bruge atomkraft, må en del af planteproduktionen omdannes til biodiesel og ethanol. Det sker allerede i stor udstrækning især i Nord- og Sydamerika. De 1.600 kvm. skal også levere juice, øl, vin og bomuld, så vi kan få tøj på kroppen, samt råvarer til bl.a. medicin- og kemiindustrierne.\n70 procent mere pr. hektar i 2050\nFN’s konklusion er klar: Selvom vi får styr på madspild, begynder at bruge havets tang til både foder og mad, øger mængden af fisk fra dambrug både til lands og til vands samt sætter insekter, mider og larver på menukortet, skal landbruget under ét world wide inden 2050 øge høsten pr. hektar med 70 pct. i forhold til 2015.\nDet harmonerer ikke med økologi.\nSalig forstander Knud Hansen, Askov Højskole, har sagt, at man skal have mod til at kede sine tilhørere. Jeg føjer til, at man også skal have mod til at stå op mod populisme, uanset hvor mange skældud det medfører. Derfor følgende:\nOvenpå oplevelsen med den statslige bladansprøjte råbte jeg i en del år op om lemfældig giftsprøjtning. Jeg skal ikke trætte med, hvilke midler, der i øvrigt blev anvendt – men blot notere, at det var noget svineri, som nogle steder derude stadig kan måles. Helt grotesk er det, at DSB og vandværkerne var førende svinehunde ud fra et ønske om at holde deres matrikler ukrudtsfrie.\nFøtex er hoppet med på Økologisk Landsforenings propagandavogn.\nØkologisk Landsforening lyver\nMen når Økologisk Landsforening, ØL, i september 2019 – for millioner af oplysnings-kroner bevilget af EU – proklamerer, at man ved at købe et kg. øko-spinat sparer 273 liter grundvand for mødet med pesticider, så må der siges fra. Det er ikke blot ”usandt”, det er løgn.\nDer er blevet sprøjtet i hele Danmark, også på jord, som i dag er omlagt til økologi. Ingen tænkte på økologi, da staten doserede gift, virkelig gift, med rund hånd. ØL’s markedsføring er ganske enkelt falsk. Reklameudsagnet har kun det formål at anprise egne varer og skabe frygt ved at rakke andres ned.\nEn tiendedel milliontedel gram\nSamfundet har reageret på fortidens statsanbefalede synder. Der må højest være 0,1 mikrogram restindhold af pesticider i én liter grundvand, altså én tiendedel milliontedel gram pr. liter.\nDet betyder, at hvis der i al vores vand virkelig skulle være denne restmængde, skal man drikke to liter vand om dagen i 80 år for at få et giftindtag, der modsvarer nikotin og tjære i en halv cigaret. På 80 år! Trods fortidens synder er der langt mellem pesticidfund fra landbruget i drikkevand. Den reelle risiko svarer måske til to minutters passiv rygning i løbet af de 80 år.\nI 2017 blev der lukket 133 boringer i Danmark som følge af forurening. I ét tilfælde, en boring i et villakvarter i Jyllinge, var luknings-årsagen BAM, et pesticid-aktivstof – som aldrig har været brugt i landbruget. Ikke én 2017-lukning havde baggrund i midler anvendt i landbruget.\n10 Coop-klimaråd – økologi er ikke med\nNoget tyder på, at selv Coop har forstået det. I min lokale Super Brugsen har jeg fået en lille flyer. Klimaråd, der giver mening, står der på forsiden. Med tanke for månelandingsmanden på forsiden af Samvirke i ”Øktober” 2017 gættede jeg på, hvor mange gange der stod økologi på bagsiden. Det viste sig at være nul gange. Et af de ti råd lyder endda: ”Drik vand fra hanen”. Bravo Coop!\nDe sprøjtemidler, som det videnbaserede, fakta-optimerende landbrug anvender i dag, er gennemkontrollerede og myndighedsgodkendte. De siver ikke gennem jorden til grundvandet. De partikler, der ikke rammer planterne, nedbrydes ved mødet med jord. Danmark er i verdenseliten, når det gælder kontrol og sikkerhed.\nDerfor er ØL aggressiv\nHvorfor er Økologisk Landsforening så aggressiv i sin propaganda lige nu? Jeg fik svaret allerede i 2015, da jeg besøgte dr. rer. hort. Thorsten Kraska, Universität Köln. Vi talte om fødevareproduktion, klodens behov herfor – samt om økologi, og han sagde: ”Landbrugets og industriens sats på ny viden giver bedre bæredygtighed og vil på sigt lægge økologien i graven. Jeg kan godt lide den økologiske landmand. Han er engageret og kærer sig om natur og miljø, men der er ikke plads til ham i fremtiden.”\nThorsten Kraska: Ny viden giver bedre bæredygtighed og vil lægge økologi i graven.\nBæredygtighed er kodeordet til løsning af tidens største opgave, klimaudfordringen. Her kan økologien slet ikke være med. Afhængig af afgrøde ligger øko-udbyttet 25-50 procent under det, den videnbaserede frugtavler, gartner og landmand præsterer. Jamen, siger ØL’s formand Per Kølster, suppleret af sin politiske direktør Paul Holmbeck, lobbyistuddannet i sit fødeland USA: Hvis blot den økologiske forbruger spiser mindre kød og drikker mindre mælk, er hun/han ikke værre end den konventionelle forbruger, som bruger begge dele! Øko-freaks er bedre mennesker end alle andre, må man forstå. Det er langt ude. Reelt er udsagnet en erkendelse af, at Thorsten Kraska har ret.\nØL siger nej til klimamærke – ren tilståelse\nPolitisk rumsterer der på Christiansborg et forslag om at indføre et CO2-mærke på alle fødevarer og klimarelevant forbrug i øvrigt. Af alle er ØL imod – og nærmest forfærdet over tanken. Begrundelsen er, at ”Vi har mærker nok!” Det er en ren tilståelsessag. Det må ikke komme frem, at økologi ér noget klimagriseri – udover at være griseri med offentlige midler.\nØkologi spærrer for skovrejsning\nChalmers Teknologiske Universitet i Göteborg har ved en gruppe internationale forskere undersøgt hhv. videnbaseret/konventionel og økologisk fødevareproduktions klimaaftryk og er, som en række andre internationale videncentre, nået til, at udledningen af klimagasser pr. kg. produceret vare er markant højere i økologien. Kølster og Holmbeck afviser – med henvisning til tal fra ICROFS, Internationalt Center for Forskning i Økologisk Jordbrug og Fødevaresystemer på Aarhus Universitet. Dette center er oprettet og støttet af Miljø- og Fødevareministeriet med det formål at fremme økologi! Centret undlader at medregne arealeffekt, når det beregner klimapåvirkning.\nICROFS ”overser” altså, at når en økomark yder f.eks. 40 pct. mindre end en mark drevet videnbaseret, skal der et andet sted i verden bruges tilsvarende mere jord for at få en optimal, bæredygtig produktion. Så er der mindre jord til skovrejsning, natur samt miljø og dermed biodiversitet. Der snydes på vægten før rapportering. Nogle kalder det for videnskabelig uredelighed. Holmbeck hylder det.\nMens dette skrives, indløber der melding om, at Aarhus Universitet overvejer at ændre metode, så arealanvendelsen bag produktionsmængde for fremtiden indregnes i CO2-regnskabet. Det var på tide! Når det sker, mister Kølster og Holbeck deres halmstrå at støtte sig til.\nIkke et ord om økologi i verdensmålene\nFN’s 17 verdensmål vil – se billedet herover, som jeg tog i FN’s hovedkvarter i New York for tre år siden – afskaffe fattigdom og sult, arbejde for sundhed og uddannelse, rent vand og ren energi, økonomisk vækst og gode jobs, livet i vandet og på land, fred og partnerskaber. Økologi er ikke nævnt med ét ord. Alligevel forsøger ØL at få det til at se ud, som om den dogmefyldte produktionsmetode giver svarene. Igen og igen fortælles f.eks. om Uganda, hvor 190.000 økonomiske landmænd gøres til et eksempel til efterfølgelse for både Afrika og verden i øvrigt.\nDe 190.000 øko-bønder driver 231.000 hektar, 1,8 fodboldbane i snit – og tilsammen fire procent af Ugandas landbrug. Ingen tvivl om, de gør det bedre end den traditionelle fra hånden-til-munden nabo-landmand, som mangler både uddannelse og teknologi. Ingen tvivl om, han kan løftes.\nTheo de Jager taler på Kultur- og Oplevelsescenter Vestermølle ved Skanderborg om Feeding the future. Økologi var ikke en del af løsningen.\nAfrika har brug for uddannelse, ny teknologi og investeringer\nMen hvorfor ikke lytte til præsidenten for World Farmers Organization, Theo de Jager fra Sydafrika, der – også på møder i Danmark – siger: ”Dét, vi mangler i store dele af afrikansk landbrug, er uddannelse, ny teknologi og investeringer”. Jeg har haft ham som taler på flere studierejser til Sydafrika og Swaziland og som gæst i mit eget hjem. Her præsenterede jeg ham for en udtalelse af RUC-professor Jesper Jespersen, som foreslår det sydlige Afrika opdelt i småbrug.\nTheo de Jagers reaktion kom prompte: ”Kun folk, der ikke har begreb om landbrug, kan mene sådan noget. Det vil føre til fødevaremangel og forarmelse.”\nAlligevel kan man opleve ØL’s Paul Holmbeck i Kristeligt Dagblad tage de Jager til indtægt for sin egen øko-opfattelse. Det er utroværdigt. Det, Afrika har brug for, er en udvikling som den danske – fra godt 200.000 brug i 1950 til færre end 10.000 effektive produktions-bedrifter i dag.\nHvidvask af kvælstof og fosfor\nØL-formand Per Kølster taler for færre kreaturer, så klimaet kan spares for ko-prutter og -bøvser. Hermed klasker han sig selv bagi. Økologer må ikke bruge kvælstof og fosfor produceret industrielt, men må nøjes med de samme energikilder fra gylle. Et mindre kreaturhold betyder altså yderligere mangel på gødning.\nHer ses øko-hykleriet klart: Økologer har ikke lort nok – og køber derfor gylle i titusindvis af tons hos deres gode naboer, de konventionelle landmænd, som driver gårdene fakta-optimeret. Gyllepengene betaler for disse landmænds køb af de tilladte mængder industrielt fremstillet kvælstof og fosfor. Industrigødning og miljøbevidst brug af sprøjtemidler sikrer en optimal høst af konsumkorn og kvalitetsfoder. En del heraf bliver til gylle – til de økologiske marker året efter!\nNår den slags sker i bankverdenen, kaldes det for hvidvask. Forskellen er, at økologerne må godt – og markedsfører sig på det. Det helt forunderlige er, at både politikere og journalister flest hopper på den.\nDen, der vover at udtale sig om økologi på samme måde som barnet i H. C. Andersens eventyr Kejserens nye Klæder gør det om regentens fremtoning, får både indbakke og postkasse fyldt med skidtspande og ønsker om snarlig død. Jeg véd, hvad jeg taler om.\nI Danmark er det haram at tegne Muhammed. Kan det virkelig passe, at der heller ikke må pilles ved det økologiske evangelium, hvis forfattere nok er troende, men sandt for dyden ikke apostle…\nHar klaget til forbrugerombudsmanden\nJeg blev harm, da jeg stiftede bekendtskab med ØL’s ”ren mad”-kampagne – faktisk så vred, at jeg klagede over fake info til forbrugerombudsmanden. Jeg spurgte: ”Er det lovligt med usande oplysninger om andre at markedsføre sig som eneste giftfri leverandør – underforstået, at alle andre varer kan være giftige?”\nØL-kampagnen har mange stærke statements, bl.a.: ”Økologer har valgt at være på den sikre side og helt undlade at bruge sprøjtemidler. Sprøjtegifte, som slår skadedyr og planter ihjel, kan aldrig være sunde for mennesker.”\n50, hhv. 576 økologiske sprøjtemidler\nOgså her lyver ØL. For danske økologer må gerne bruge sprøjtemidler, og nogle gør det. Der er op til 50 midler at vælge imellem. Det blev tidligere i år påpeget i en 12-tals afgangsopgave ved to studerende på Journalisthøjskolen.\nReaktionen fra Per Kølster og Paul Holmeck har været, at økologer ikke – som det videnbaserede landbrug – sprøjter med syntetiske midler, kun med naturlige. Fakta er, at de syntetiske midler er gennemkontrollerede, mens flere af de ”naturlige” midler er meget giftige. Nazisterne brugte ”naturlige” midler i gaskamrene.\nDet står værre til i Italien. Her må økologerne bruge 576 sprøjtemidler, bl.a. kobber og svovl, som ikke nedbrydes. Danmark har en stærkt stigende import af økologisk frugt og grønt og vin fra Italien – varer, der sælges i supermarkederne under det røde danske Ø-mærke.\nForbrugernes problem er, at Fødevarestyrelsen kun analyserer for ét ”naturligt” middel. Vi véd ikke, om økovarerne har restkoncentrationer af andre og i givet fald hvilke og hvor meget. For nogle er det i sig selv en grund til at fravælge økologi.\n”Klag til Fødevarestyrelsens særregel-kontor”\nForbrugerombudsmanden har svaret mig, at han er i tidnød. Der kommer rigtig mange henvendelser, så han får ikke tid til at behandle min klage over ØL’s markedsføring. Jeg bliver dog ikke helt afvist. Forbrugerombudsmanden synes, jeg skal gå til Fødevarestyrelsen, for der er særregler på området, og dem tager styrelsen sig af.\nSå var det, jeg kom forbi Lyngby Station og så en rødhåret yndig person med et klart budskab: Vælg økologisk, når du spiser ude! Hun bærer den halve klode på en bakke, men har ikke fattet FN’s budskab med verdensmålene. Hun er sendt i byen af Fødevarestyrelsen, som sorterer under Miljø- og Fødevareministeriet, der har bedt Aarhus Universitet forske med henblik på at fremme økologi.\nEr det disse sammenhænge, som forbrugerombudsmanden kalder for særregler? Måske har han også i tankerne, at fødevareminister Mogens Jensen sammen med overborgmester Frank Jensen og Aarhus-borgmester Jacob Bundsgaard har optrådt i medierne med et budskab parallelt til det, den religiøse plakatdame præker på Lyngby station.\nØkologi modvirker regeringens 70 procents mål\nHar ministeren slet ikke tænkt over, at økologi modvirker målet om 70 pct. CO2-reduktion inden 2030? Måske skulle jeg klage til Folketingets ombudsmand over forbrugerombudsmandens manglende sans – eller frygt? – for prioritering? I stedet for at spilde tiden på Fødevarestyrelsen kunne jeg tage dens partiskhed med i klagen.\nSamtidig kunne jeg oplyse om, at pløjefrit landbrug, no till-metoden, helt uden støtte som økologerne får, vinder frem og nu udgør et areal dobbelt så stort som omlagt øko-land. Her kan gødes optimalt uden ekstra udvaskning, og her bindes CO2 som kulstof i jorden med mindre udledning til følge. Økologerne brænder unødig diesel af for med plov og harve at bekæmpe ukrudt, høste for lidt og udlede unødig CO2.\nØko-smågrisedødeligheden er 50 pct. større end i den videnbaserede produktion. Hverken klima, miljø, biodiversitet eller dyrevelfærd peger i dag i økologiens retning.\nDet var godt, vi fik bevægelsen og dermed fokus på fortidens bladan-svineri. Men moren har gjort sin pligt, moren kan gå.\nHvad er årsagen til, at næsten ingen journalister beskæftiger sig med problematikken? Er fravær af temaaftener i TV og baggrundsartikler i aviserne årsag til, at mange politikere har sat kikkerten for det blinde øje?\n(Jørgen Lund Christiansens kronik har også været bragt på Effektivt Landbrugs hjemmeside, dén version kan du se HER. Skribenten har sagt god for, at teksten ligeledes gengives på Bæredygtigt Landbrugs hjemmeside. Kronikken er også sendt til samtlige 179 folketingsmedlemmer, heriblandt ministre – hvilket har medført personligt svar fra flere MF’ere: Venstres ordfører for bæredygtighed og FN’s verdensmål, Marie Bjerre, skrev i sin tak for henvendelsen, at den var læst med interesse. Per Jensen, Det Konservative Folkeparti, meddelte: ”Jeg er helt enig i dine betragtninger. Fortsæt endelig din saglige og fagligt velfunderede oplysning”. Erhvervsministeriet har videresendt sagen til Miljø- og Fødevareministeriet, der således har fået artiklen to gange – og har bebudet behandling af sagen. Social- og Indenrigsministeriet har videresendt kronikken til Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet og bebudet svar herfra).\n1 kommentar til “Jørgen Lund: Økologi er klimafjendsk og ikke en del af FN’s 17 verdensmål”\nLars Rix Petersen\n30. oktober 2019 kl. 16:52\nIflg. denne artikel er der ikke mad til mennesket i fremtiden, hvis vi ikke bliver ved med at intensivere driften form af kunstgødning, pesticider, nano gift og store monokulturer uden plads til diversitet af nogen art. Sikke et perspektiv….\nHvis dette scenarie er fremtiden, vil der blive flyttet så voldsomt på naturens balancer så problemet løser sig selv i form af en storstilet estimering af den menneskelige race. Intet rent vand, ingen insekter, ingen fisk, ingen fugle, ingen pattedyr på nær et par racer, så som mennesker, grise og rotter, og i dette miljø skal landbruget blomstre for sidste gang.\nDenne jord kan ikke brødføde 10 milliarder sultne mennesker uden at miste alt i forsøget. Så ned med økologiske tankegang, det er jo folk der er fyldt med løgn i deres bestræbelser på at passe på naturen.


Læsø lokker med ekstra løn\nManglen på lærere og andre offentligt ansatte rammer øerne hårdt. Læsø tilbyder kontant kompensation for at få besat ledige stillinger.\n»For os, der holder liv i de yderste kanter af samfundet, er spørgsmålet, hvad vi skal gøre, for ikke kun af blive befolket af ældre mennesker. Hvad skal der til for at tiltrække børnefamilier og få mennesker med en indkomst til at flytte hertil?«\nSådan spørger Hans Ole Steffensen, som er chef for social-, kultur- og sundhedsforvaltningen i landets mindste kommune, Læsø.\nDen lille kommune mellem Nordjylland og Sverige har svært ved at få besat stillinger som skolelærer og sygeplejerske. Derfor lokker Læsø med kontant belønning til offentligt ansatte, som er villige til at flytte efter jobbet.\nFor eksempel får en sygeplejerske på øen et særligt tillæg på 12.000 kr. årligt. Dét og andre tillæg skal sikre øens beboere den sygepleje, de har behov for.\nLandbetjent på Læsø Per Tjeen\nLæsø tilbyder gode forhold for offentlige ansatte.\nOgså lærermanglen rammer øen hårdt. Hvis forældrene bliver utilfredse med det faglige niveau på den lokale skole, kan børnene ikke bare flyttes til naboskolen - for der er kun den samme. Risikoen er, at hele familien flytter fra øen.\nDerfor har skolelærere, der tager job på Læsø, bedre vilkår end andre stedet i landet.\nTrods en presset økonomi må kommunen tilbyde sine ansatte ekstra gode betingelser:\n»Vores lærere får to timers løn for at til at forberede sig til 60 minutters undervisning, og de begynder et løntrin højere end normalt,« siger Hans Ole Steffensen ikke uden stolthed.\nSamtidig må han erkende, at hverken gode arbejdsvilkår eller bedre betaling er nok til at lokke folk til øen i stor stil.\nTypisk har en skolelærer eller en sygeplejerske en partner, som også skal føle sig fristet af en tilværelse som øboer. Og beskæftigelsesmulighederne på Læsø er begrænsede.\nDerfor står hurtigere færgefart til Frederikshavn højt på øens ønskeliste. Sejltiden skal gøres kortere end de halvanden time, det tager i dag.\nHvis det bliver muligt at pendle til og fra arbejde på fastlandet, vil det trække flere ressourcestærke beboere til - og også gøre det lettere at få besat offentlige stillinger. Sådan håber man på Læsø.\n37. Ekstra løn\nLæsø tager utraditionelle metoder i brug for at tiltrække offentlige ansatte.\n38. Besøg Læsø\nLæsø har mange ting at byde på, alt lige fra skønne naturoplevelser til Diskotek "Kattegats Perle".


Dansk film g�r Udkantsdanmark til det vilde vesten - Politiken.dk\nAnnonce Film 18. jul. 2010 KL. 09.24\nDansk film g�r Udkantsdanmark til det vilde vesten\nBonder�ve. I den seneste snes �r har instrukt�rer haft hang til at skildre Udkantsdanmark fra sin mest groteske side. Henrik Ruben Genz' 'Frygtelig lykkelig' er et kerneeksempel herp�. - Foto: Billede fra 'Frygtelig lykkelig'\nDet kan da for pokker ikke være grotesk alt sammen derude på landet, spørger Kim Skotte.\nDer var engang, hvor der var s� yndigt som en pakke Solgryn ude p� landet. L�rken slog sine triller, Poul Reichhardt sang af karsken b�lg, og hele holdet fra ’Far til Fire’ kom p� sommerferie. Kornet b�lgede dengang gyldent i Hovedlandet, mens l�nkehunden slumrede i solen foran M�lleg�rden, og en purung Ghita N�rby var mere plukkemoden end �blerne i pr�steg�rdshaven. Landbrugslandet Danmark var et sm�rhul, solgult skvulpende i verdens navle. L�S ARTIKELDer er ikke meget 'bonder�v' tilbage i landbruget\nMen det er l�nge siden, Morten Korch-idyllen i dansk film var s� massiv, at ’Ditte Menneskebarn’ lignede en s�lle outsider fanget i ellers altomfattende romantisk bl�ndv�rk. Efter idyllisering kom naturligt nok afmytologisering. Det blev nye tider. Et ungdomsopr�r kom til byen, og demografisk var Danmark ikke l�ngere et landbrugsland. Instrukt�rer som husmandss�nnen Christian Braad Thomsen (’Herfra min verden g�r’), Henrik Stangerup (’Giv Gud en chance om s�ndagen’) og senere Jon Bang Carlsen (’Ofelia kommer til byen’) skildrede et nyt land. I 1983 slog Morten Arnfred s�mmet i navnebror Morten Korchs kiste med den realistiske bondeg�rdsfilm ’Der er et yndigt land’. Grotesken hersker\nAfmytologisering er en naturlig reaktion, n�r tiden bliver n�gtern, og forne tiders sk�nmaleri s�tter sig p� tv�rs i synkemekanikken. Den sidste halve snes �r har afmytologiseringen imidlertid m�ttet vige for en ny myte. Hvor der i de go’e gamle dage herskede idyl ude p� landet, hersker nu grotesken i dansk films billede af livet p� landet.\nLandbruget bliver affolket. Husmandsstederne st�r tomme. De hyggelige bondeg�rde er erstattet af enorme svinefabrikker, der ligger halvskjult i landskabet som onde hemmeligheder om det moderne samfunds fundament. Dyretransporter finder rutinem�ssigt sted under ’umenneskelige’ forhold. Landbruget forurener jorden med pesticider og havet med kv�lstof. EU-st�tte, gylle og p�dofili. M�ske er denne ikke just rosenr�de presse nok til delvis at forklare den bem�rkelsesv�rdige forandring, billedet af livet p� landet har gennemg�et i dansk film. Klippe�en.�\nLotte Svendsens film 'Bornholms stemme' er en af de mere indlevede provinsskildringer. Foto fra filmenEksotiske Udkantsdanmark\nEller m�ske skyldes det bare, at Udkantsdanmark efterh�nden er s� fjern en st�rrelse for det store flertal af danskere bosiddende i byer og gigantiske parcelhuskvarterer, at det giver grobund for eksotiske fantasier. Genrefilmene har efter tidligere �rs realisme for alvor f�et tag i de danske instrukt�rer, og s� er det helt naturligt, at man ikke g�r p� jagt efter sandheden, men efter skumle skurke og s�re typer. F�r tog filmfolk til Afrika, Det Vilde Vesten eller Kannibal�erne. Nu tager man til Udkantsdanmark. Som Erik Clausen for nylig gjorde det i ’Frihed p� pr�ve’. I filmen sender Clausen sin g�ve John fra Vesterbro til Jylland. L�S ANMELDELSEJyderne er som de plejer i Clausen-toer\nMen det, han finder i det jyske, er ikke for k�nt. S� da filmen er ved at v�re f�rdig, kan hverken John eller Erik Clausen komme hurtigt nok tilbage til K�benhavn!Livet blandt bonder�ve\nProvinsen som groteske holdt sit nutidige indtog med Niels Arden Oplevs ’Portland’ i 1996. Tre �r senere skabte Lotte Svendsen med ’Bornholms stemme’ p� trods af sin satiriske brod en af de mere indlevede provinsskildringer i nyere dansk film. Men det er en undtagelse. I det nye �rtusind har livet p� landet i dansk film mest mindet om scenen i Anders Thomas Jensens ’Blinkende lygter’, hvor Mads Mikkelsens storbymarod�r pl�kker en ko i forbifarten. Hvad er livet p� landet blandt bonder�ve for noget underligt noget? Skyd det p� stedet en kugle for panden! Klamme hemmeligheder\nMan s�tter sig ind i sin bil eller sit tog i K�benhavn og s�tter kursen vestp� eller sydp�. Hvad man finder er groteske typer. Lumske egoister med klamme hemmeligheder og jydekrogen kildrende langt oppe i udst�dningsr�ret. Hvad er livet p� landet blandt bonder�ve for noget underligt noget? Skyd det p� stedet en kugle for panden! Snydetampe og selvt�gtsm�nd, perversiteter og ynkelig porno. Druk og stoffer. P� landet venter kun ensomhed, galskab og idioti. Livet i de store provinsbyer er der ikke noget ved. Det er for velkendt. Odense, �rhus og Viborg ligner virkeligheden til forveksling, n�r Nils Arden Oplev eller Nils Malmros er rejsef�rere. Undtagelsen er Aalborg som b�de i Arden Oplevs ’Portland’ og Ole Christian Madsens ’Nordkraft’ synes at f� det v�rste frem i folk. Her viser man menneskelige f�lelser ved at tatovere d�de svin. Men det fatale st�der man som regel f�rst p�, n�r rejsen ender langt ude p� b�hlandet eller i en bette provinsby befolket af s�rlinge, sp�gelser, grimme m�nd i sm� sko. M�rkelig nok har en smuk kvinde eller to det med at overvintre i ud�rkenen til benefice for den bes�gende k�benhavner. Et syret mareridt\nJannik Johansens ’M�rke’, S�ren Kragh-Jacobsens ’Mifunes sidste sang’, Kristian Levrings ’Den du frygter’ og Henrik Ruben Genz’ ’Frygtelig lykkelig’ er vidt forskellige film, men p� d�t punkt kan de enes. Henrik Ruben Genz kommer endda selv fra Gram i S�nderjylland, der i ’Frygtelig lykkelig’ l�gger fladt landskab til en befolkning af typer s� landligt klistrede som i en film af David Lynch eller Coen-br�drene. Korrupte slyngler med en veludviklet sans for sort humor hele banden. L�S ARTIKELAnmelderne elsker ny Erling Jepsen-film En psykolog kunne have sig en mellemstor privat fest med den kendsgerning, at det i mange tilf�lde er instrukt�rer med rod i provinsen, som med st�rst vellyst udmaler landlivet som et syret mareridt. Der er vist noget, der skal l�gges afstand til!Ondskab.�\nOle Bornedal har samlet et usympatisk sammenrend af m�gsvin og tabere i 'Fri os fra det pnde'. Foto fra filmenFri os fra de onde\nOle Bornedals ’Fri os fra det onde’ fra 2009 er det m�ske mest eklatante eksempel. Et mere usympatisk sammenrend af m�gsvin og ondskabsfulde tabere end indbyggerne i den lille by, som Johannes vender hjem til med sin s�n efter �rs frav�r, skal man lede l�nge efter! Et s�rligt �tsende raffinement var den altid meta-bevidste Bornedals valg af Jens Andersen til rollen som den voldelige Lasse. Jens Andersen havde nemlig indtil da v�ret identisk med ’Polle fra Snave’. En popul�r tv-reklamefigur skabt af S�ren Fauli, som i 2002 til og med blev hovedperson i en spillefilm af samme Fauli. Her blev alt det mest b�vede og fordrukne i den danske provinskultur udlagt som afv�bnende godmodigt og en form for alternativ molbo-visdom. Nynazisten og folkekirkepr�sten\nAnders Thomas Jensen kommer fra Frederiksv�rk, og det er m�ske provins nok til at fremelske et horn i siden. I hvert fald har en lige s� grotesk som visuelt overd�dig provins v�ret rammen om samtlige de tre film, han selv har skrevet og instrueret. I ’Blinkende lygter’ kom et hold m�bende k�benhavnerslyngler p� provins-odyss�. I ’De gr�nne slagtere’ faldt lillebyens slagtere (Mads Mikkelsen og Nikolaj Lie Kaas) for fristelsen til at s�lge menneskek�d for at holde forretningen flydende. I ’Adams �bler’ udgjorde nogle af de smukkest t�nkelige danske kornmarker og blysorte tordenskyer rammen om en idyllisk pr�steg�rdshave. Handlingen var dog ikke udpr�get idyllisk takket v�re Ulrich Thomsens nynazist, folkekirkepr�stens tyrkertro og hjernesvulst samt et st�rre arsenal af skydev�ben.S�nderjyske nuancer trods alt\nMen er der da slet ikke nogen, der har noget p�nt at sige om livet p� landet i vore dage? Eller i det mindste noget nuanceret?\nErling Jepsens romaner udspiller sig i S�nderjylland, hvor man holder kortene t�t ind til kroppen. Man blander sig ikke. Og s� florerer b�de incest og hustruvold. I mods�tning til Henrik Ruben Genz’ kulsorte krimikomedie ’Frygtelig lykkelig’ holdt Peter Sch�nau Fog i ’Kunsten at gr�de i kor’ mere fokus p� det svage og det sammensatte i sin menneskeskildring. Den er gal med den selvmedlidende m�lkemand og b�rnemisbruger spillet af Jesper Asholt, men Sch�nau Fog skildrer ikke et samfund, der er r�ddent ind til marven. L�S ARTIKELIncest og sort humor i ny dansk film\nKontrasten mellem en klassisk dansk bondeidyl og overgrebene er effektfuld uden at blive grotesk. Som i sin debut ’Lille M�nsk’ har Sch�nau Fog noget tilovers for menneskene. Det er m�ske fra hans h�nd, man skal se en mere fair film om livet p� landet?\nOgs� Hella Joof udviser i ’Oh Happy Day’ og ’Se min smukke kjole’ en nysgerrighed over for livet i provinsen og de danske landskaber, som m�ske vil kaste mere af sig. Lone Scherfig gjorde det samme i ’Hjemve’ med manuskript af superjyden Niels Hausgaard. Filmen blev ikke nogen succes hos hverken kritikere eller publikum. Men ikke fordi det pr. definition ikke kan betale sig at bev�ge sig vest for Valby Bakke.'Dr�mmen'.�\nHos Niels Arden Oplev findes det onde hos skoleinspekt�ren, der repr�senterer Overdanmark. Foto fra filmenDr�m i opfyldelse\nB�de ’Frygtelig lykkelig’ og ’Kunsten at gr�de i kor’ blev solide succeser p� trods af, at sidstn�vnte m�tte tekstes for dialekth�mmede. En af de senere �rs st�rste danske biografsucceser er ’Dr�mmen’ fra 2006. Her skildrede Niels Arden Oplev med selvbiografisk afs�t et bondeland med mange af de gamle sk�nhedsidealer i behold. Som markerne kan b�lge og flaget sm�lde i vinden mod den bl� himmel!\nI ’Dr�mmen’ er det onde ikke af bondsk indavl. Skurken er skoleinspekt�ren spillet af en d�monisk veloplagt Bent Mejding. Han repr�senterer det dannede Overdanmark, som er ved at rive �rerne af den 12-�rige Frits. Skildret med �mhed\nFrits’ far lider af en psykisk sygdom, men for�ldreparret spillet af Jens J�rn Spottag og Anne-Grethe Bjarup Riis er som de fleste andre personer i filmen skildret med �mhed og indlevelse. G�rden er ved at smuldre mellem h�nderne p� dem. Pga. tidernes ugunst og uretf�rdighed og faderens sygdom. Ikke fordi g�rden er ved at blive forvandlet til en tidstypisk grotesk kulisse i en ny dansk film. M�ske fordi Arden Oplev i sine f�rste film ’Portland’ og ’Fukssvansen’ allerede havde f�et udlevet d�t behov. L�S OGS�Succesinstrukt�r dropper USA til fordel for Sdr. Omme\nMan savner ikke fortidens idyllisering af livet p� landet, men man savner at se film, hvor livet p� landet f�r en fair behandling. At nogen fra den nye tid p� egne pr�misser genopfinder en Braad Thomsens eller en Morten Arnfreds indlevelse. For man er da �rlig talt ved at v�re nysgerrig. Det kan da for pokker ikke v�re grotesk alt sammen derude p� landet?\nDer skete mildest talt ogs� ting og sager i tv-serien ’Strisser p� Sams�’. T�nk, at der kunne v�re s� brodne kar p� s� lille en �! Men billedet var alligevel ikke s� lidt mere nuanceret, end n�r Ole Bornedal eller Erik Clausen s�tter kursen mod det jyske og gi’r den gas. S� l�nge man behandler provinsen som provins og ikke som virkelighed, vil man nok blive ved med at lave provinsielle film. Se også\nErling Jepsens nye roman er suver�n\n15. apr 18.18\nSnave gjorde det: Tv kan give sm� byer hurtig ber�mmelse\n10. dec 18.45\nFjorten�rig Lolita lyder fuldst�ndig som Erling Jepsen\n02. maj 13.52\nModerne cowboykrimi m�tter som st�rk chili con carne\n08. feb 12.37\nSprogn�vnet byder velkommen til k�dklister, askesky, vuvuzela og zumba\n08. dec 12.09\nOle Bornedal hyret til internationalt gys\n22. okt 13.42\nUng skuespiller f�r stort gennembrud i ny dansk film\n05. jan 09.19\nOle Bornedal skuffer med f�lelsesforladt provinsfilm\n03. apr 10.22\n'Frygtelig lykkelig' er �rets danske film\n23. okt 10.38


Fasteindsamling - noedhjaelp.dk - Folkekirkens Nødhjælp\nGiv håb til dem der er hårdest ramt\n© Bax Lindhardt Ung mand med afgrøder i armene\nGiv håb til dem, der er hårdest ramt\nHerhjemme og ude i verden udfordrer klimakrisen vores vante levevis. I Kenya mærker befolkningen, at regnen er blevet mere uforudsigelig og intens. Langvarig tørke tager livet af planter og buske, og der er er kamp om ressourcerne, når alle munde skal mættes.\nKlimaforandringerne fører til fælles besindelse og bestræbelse på at gå nye veje. Med støtte fra Folkekirkens Nødhjælp opfordrer den anglikanske kirke i Kenya lokale menigheder til at samles efter søndagens gudstjenester for at finde nye måder at dyrke jorden på og få støtte til mere ressourcebesparende komfurer til madlavning.\nFolkekirkens Nødhjælp markerer i år 100års jubilæum i en tid, hvor klimaet overalt sætter dagsordenen. Vi fortsætter\nhjælpearbejdet og støtter kirker og lokale partnere med klimatilpasning og bæredygtige leveveje.\nSom kirke og kristne kan vi bidrage både med ord og handling. Vi tror på, at jorden er skabt, og at alt levende er Guds skaberværk. Det har vi som klodens forvaltere fået betroet et ansvar for – båret af hans løfte om at være med os.\nDet kan vi handle på.\nTak for jeres støtte, som giver håb til medmennesker i nød – i Kenya og andre steder i verden.\nPrint selv en plakat:\nDownload årets fasteplakat\nKontonr.: 605 2800\nMrk.: Fasteindsamling 11100\nHÅB100 til 1911 og giv 100 kr.\nHÅB50 til 1911 og giv 50 kr