Take-A-Look Klinik - Manicure & Pedicure\nAlle neglebehandlinger hos Take-A-Look klinik udføres med Bio Sculpture GEL & EVO2. Bio Sculpture GEL og EVO2 er det eneste neglesystem, som kan dokumentere, at systemet er 99 % allergifrit, ud fra kliniske test dokumenteret af Farmovs Paraxel, som gav Bio Sculpture Gel den højeste rating på 5 stjerner. Bio Sculpture er den originale gel til at påføre permanent farve på neglene. Geléen er en farvet overlay der anvendes på din naturlige negl, som en permanent polish og holder op til 3 uger. Bio Sculpture gelé er sammensat for at styrke og give næring til den naturlige negl. Geléen er opløselig og aftages skånsomt inden en ny behandling. Alle produkter er 100% fri for formaldehyd, phthalater og toluene. Bio Sculpture geléer er fleksible, da de derved arbejder sammen med de naturlige negle for et mere holdbart og skånsomt resultat. Alle forlængelser er håndskulpturerede, da dette giver et mere naturligt resultat end limede tipper, samt giver færre negleskader, da der ikke bruges lim på naturneglene. Med Bio Sculpture negle- og plejende produkter bevarer din negle det naturlige look og du går ikke på kompromis med din sundhed. Derfor er Bio Sculpture er det sunde alternativ for permanent lakering. Bio Sculpture negleprodukterne indeholder naturlige ingredienser som lavendel olie, Eucalyptus og Jojoba Estere, Pure mandelolie, jojobaolie, E-vitamin, og Kamille og Citrus ekstrakter og Tea Tree Oil til at forbedre neglenes tilstand og beskytte mod skader.\nBehandling består i at neglene files i facon med en neglefil, hård hud og neglebånd fjernes og huden blødgøres og behandles med Bio Sculpture veganske ETHOS plejeprodukter. Behandlingen afsluttes med ETHOS Vitamin Dose, ETHOS Almond Oil og hænderne smøres med blødgørende og plejende Bio Sculpture håndcreme.\nBehandling starter med at blødgøre fødderne i fodbad med Bio Sculpture Spa produkter. Behandlingen inkluderer fjernelse af døde hudceller af fodsålerne ved hjælp af en grov fil, neglene files i facon, hård hud og neglebånd fjernes og huden blødgøres og smøres med Bio Sculpture pedicure plejeprodukter ETHOS. Behandlingen afsluttes med ETHOS Vitamin Dose, ETHOS Almond Oil og fødderne smøres med blødgørende og plejende Bio Sculpture fodcreme.\nEksklusive Spa Manicure med håndmassage\nBehandling består af håndbad, neglene files i facon, blidt skub eller fjernelse af neglebånd, peeling, håndmaske og håndmassage og afsluttende plejende håndcreme. Behandlingen udføres med Bio Sculptures veganske SPA produkter. SPA-serien er specielt formuleret til at eksfoliere, fugte, beskytte og blødgøre huden og neglebåndene. Produkter er alle beriget med essentielle næringsstoffer for at forynge sundheden og skønheden i din hud og negle.\nEksklusive Spa Pedicure med fodmassage\nBehandling består af fodbad, fjernelse af døde hudceller af fodsålerne, neglene files i facon med en neglefil, hård hud og neglebånd fjernes, peeling, fodmaske og fodmassage massage og afsluttende plejende fodcreme. Behandlingen udføres med Bio Sculptures lækre SPA-behandlings produkter. SPA-serien er specielt formuleret til at eksfoliere, fugte, beskytte og blødgøre huden og neglebåndene. Produkter er beriget med essentielle næringsstoffer for at forynge sundheden og skønheden i din hud og negle.\nStandard Manicure med Bio Sculpture Gel eller EVO Gellak\nBehandlingen består i at neglene files i facon, neglebånd skubbes eller fjernes og neglene lakeres med Bio Gel eller EVO Gellak. Huden blødgøres og smøres med veganske manicure plejeprodukter fra ETHOS. Behandlingen afsluttes med ETHOS Vitamin Dose, ETHOS Almond Oil og hænderne smøres med blødgørende og plejende Bio Sculpture håndcreme. Holdbarhed 2-3 uger.\nStandard Pedicure med Bio Sculpture Gel eller EVO Gellak\nBehandlingen består af fodbad, fjernelse af døde hudceller af fodsålerne, neglene files i facon, hård hud og neglebånd fjernes og neglene lakeres med Bio Gel eller EVO Gellak. Huden blødgøres og smøres med pedicure plejeprodukter fra ETHOS. Behandlingen afsluttes med ETHOS Vitamin Dose, ETHOS Almond Oil og fødderne smøres med blødgørende og plejende Bio Sculpture fodcreme. Holdbarhed 4-5 uger.\nStandard Manicure med Bio Sculpture forlængelser af egne negle + lakering\nBehandlingen giver et smukt og naturligt resultat med naturligt tynde, fleksible negle. Der anvendes silke til at skabe forlængelser på neglebidere. Forstærkning og forlængelser udføres med skabeloner, Bio Sculpture Bio Treatment Gels eller Bi-Olygel. Afsluttes med permanent lakering med Bio Sculpture Bio Gel eller EVO Gellak.\nForlængelse pr. negl med Bio Sculpture Bio Treatment\nForstærkning og forlængelser udføres med skabeloner, Bio Sculpture Bio Treatment Gels eller Bi-Olygel.\nForstærkning pr. negl med Bio Sculpture Bio Treatment\nForstærkning udføres med Bio Sculpture Bio Treatment Gels eller Bi-Olygel.\nNailart pr. negl\nNailart ved brug af forskellige materialer. Swarowski krystaller Folie Glitter Chrome Threading Nail Paint\nAftagelse af gl. Bio Sculpture Gel eller EVO Gellak uden ny behandling\nMini manicure er inkluderet i behandlingen. Aftagelse af andre produkter sker kun efter aftale med negleteknikker.\nAftagelse af gl. Bio Sculpture Gel eller EVO Gellak med ny neglebehandling\nPermanent Lakering med Bio Sculpture Gel eller EVO Gellak (tillæg til standard manicure og pedicure)\nLakering med alm. Bio Sculpture Gemini lak (tillæg til standard manicure og pedicure)\nLuksus paraffinbad - fødder\nFødderne bliver dyppet i et kar med ægte paraffin, hvorefter du får pakket fødderne ind i 15 min. Pakken tages af, og du kan glæde dig til den blødeste hud på dine fødder, som fortjener den lækreste pleje.\nLuksus paraffinbad - hænder\nHænder dyppes i et kar med ægte paraffin, hvorefter du får pakket hænderne ind i 15 min. Pakken tages af, og du kan glæde dig til den blødeste hud på dine hænder, som fortjener den lækreste pleje.


Pigerne gik langs stien med et laset pergament. Deres guide havde improviseret et kort på dets ru overflade, og placeret det i et lædderskind for beskyttelse. Det var meget akavet at traske rundt i det underlige tøj der tyngede Johannas skuldre. Hun forsøgte at holde øjnene åbne efter bevægelser, men blikket flakkede og hun følte sig hurtigt træt og sulten. Hendes mave knurrede og hun kæmpede med sig selv, for ikke at fortære de forsyninger der lagde i deres rygsæk. Via et kompliceret kropssprog var det til sidst lykkedes at forstå øglerne så nogenlunde, og de havde forklaret hvor meget de måtte spise per dag for at klare turen til den storby, hvori pigerne skulle kunne finde hjælp.\nMed en pind havde guiden tegnet solen i cirkel omkring jorden. En finger i vejret og et peg på solcyklusen betød en dag. Troede hun da. Tanken gjorde hende ubekvemt. Måske de plejede at være nok, men hun havde fra starten af følt sig mere sulten end ofr et par dage siden, inden alt det skøre satte i gang. Det var som om hun kunne finde på at spise hvad som helst, og ikke på den gode måde.\nSandra stoppede op og pillede kortet frem. Hun så sig frustreret omkring efter de landemærker der øjensynligt skulle være på kortet. Det var to dage siden de så det sidste landemærke, og de gik rundt på et stort åbent område, hvor man sagtens kunne se en hvilken som helst forhøjning der vovede at bryde landskabet.\n”Hvor pokker er den stenformation?” gnavede hun bittert.\nJohanna stoppede op og tog kortet fra hende. Hun studerede det nøje før hun svarede.\n”Jeg tror vi skal længere imod øst...”\n”Fordi stenformationen ligger derovre,” hun pegede over imod en skygge i landskabets golde område.\nGanske få buske og græssletter plettede området, men den skygge skilte sig ud.\n”Hvor? Jeg kan ikke se noget.”\nDet var da underligt. Hvad var det så hun så på? Johanna kneb øjnene sammen og studerede pletten nøje. Hun var helt sikker på at det var i den retning. Det kunne ikke være særligt langt væk.\n”Jeg kan se den,” hun trak på skuldrene, foldede kortet sammen og rakte det til Sandra.\nSandra tog kortet tøvende: ”er du sikker på at du ikke ser syner, Jonna?”\n”Næ, egentlig ikke. Jeg har ikke prøvet at se syner før, men vi kan vel lige så godt se efter, ikke?”\nOmrådets vindstille natur fik hende til at føle det som om hun blev bagt under hendes tre lag klude, men Johanna var fast besluttet for at beskytte sig imod den skarpe sol. Hun begyndte at gå i retningen af skyggerne, og der gik ikke længe før hun hørte sin vens fødder imod slettens hårde overflade.\nDe vadede af sted i længere end en evighed, før Sandra udbrød: ”Der er de!”\nJohannas hjerte flagrede af lettelse ved synet af de store klipper hu nvendte sig om imod sin ven der atter havde fundet kortet frem.\n”Vi må være gået i en halvcirkel i stedet for lige ud...” det så ud som om hun tænkte hårdt, og Johanna kunne næsten høre hvordan det knagede: ”Det gør os mindst en halv dag bagud.”\nHjertet faldt dybt i Johanna ved tanken. Hun fik øjenkontakt med Sandra og det var tydeligt at de delte den samme bekymring. Deres provisioner ville løbe tør med denne her fart. I bedste tilfælde skulle de gå den sidste dag uden mad i maven indtil de fandt byen. Hvis der dog var en by. Fakterne med kroppen var meget tvetydeige, og det var ikke sikkert at byen havde forstået deres akavede mimik på en by. Det havde dog været nødvendigt, siden deres tegning ikke var blevet forstået.\nDer var heldigvis vand ved klippeformationerne, og pigerne trådte ind i et græsfyldt areal. Solen hang lavt på himmelen, og de blev enige om at det var det bedste sted at slå lejr. Skulle vinden komme, hade de i det mindste lidt læ. Johanna skuttede sig ved tanken. På det her område var der enten vindstille eller også så piskede det som optræk til storm. Nætterne var også usædvanligt kolde, men der var heller ingen trær til at holde på solens varme. Johanna smed tasken af sig og vadede over til det lille udspring i klipperne. Det så ikke ud af meget, og man ville blive nødt til at slikke stenen ren. Hun fulgte vandets glidning ned til jorden. Den var fugtig langs klippens side og et par håndsbredder ud. Hun stak hånden i jorden og begyndte at grave en mindre fordybning.\n”Hvad laver du?” Sandra stod og stirrede hende nysgerrigt over skulderen.\n”Jeg laver en indianer-brønd,” Johanna stønnede en smule ved arbejdet og mærkede udmattelsen ved vandringen. Der var som sædvanlig ikke gået længe efter solopgang, før hn var tømt for energi.\n”Lad mig gætte; det var noget du så i et overlevelses program?”\nSandras sarkasme brød af på Johanna: ”Jep.”\nHun rettede ryggen og så på sit værk. Vandet var allerede begyndt at hæve sig i hendes mini version af en brønd. Hun pegede og smilede triumferende.\n”Nu skal vi bare vendte lidt, så skal den nok blive fyldt.”\nSandra slog ud med armene og klaskede sig på lårene: ”okay, lad os slå lejr imens.”\nLejr var nu så meget sagt. De havde et stykke stof og et reb. Resten bestod af varme uldkjoler at sove i. Øgle-folket troede åbenbart ikke på soveposer og let opslåelige telte.\n”Jeg går ud og finder brænde...”\n”Brænde?” Sandra var fremme med den løftede pegefinger med det samme: ”Du ved øglerne gjorde det tydeligt, at vi ikke måtte starte bål på sletten.”\n”Det ved jeg godt. Det var heller ikke det jeg mente...”\n”Du sagde brænde.”\n”Ja, men jeg mente grene til at holde teltet oppe med. Vi kan jo ikke binde det fast til stenene. Det er rebet ikke langt nok til.” Johanna sukkede og faldt sammen om skuldrene. Hvor var hun bare træt!\n”Okay, men hold i nærheden. Det ser ud til at der gror træer hist og pist i den retning vi skal videre af ifølge kortet.”\n”Godt, så kan vi også nemt finde vejen i morgen,” med de ord traskede hun af sted.\nDet var svært for hende at løfte benene helt, og hun stønnede anstrengt hver gang hun bukkede sig for at teste en nedfalden gren. De fleste var meget tørre. Hvorfor kunne de ikke tænde bål? Irritationen gav hende styrke og hun rev i en løs gren på træet. Den gav sig en smule, men ikke helt. Hun bandede højlydt, og kunne mærke kulden begynde at snige sig ind under hendes klæder. I det mindste havde hun tøj på kroppen. Kinderne blussede op ved tanken om alle de hænder der ivrigt havde beklædt hende. Hun rystede hovedet hårdt fra side til side.\n”Koncentrer dig!” Hun så sig søgende omkring.\nEt par mulige kandidater lå ikke så langt fra hende. Hun bukkede sig ned og kom til at træde på en mindre gren, med en skarp kant.\n”Av, for sevan da!” hun tog sig til foden og humpede rundt for at holde balancen.\nHun ville virkelig gerne sparke den gren af helvede til, men der var gjort nok skade på hendes bare fødder. Øglerne havde alle haft alt for små fødder, til at eje nogle store nok til hende. En dråbe blod piblede fra den lille åbning i hendes fod. Hun klemte fingrene omkring den for at dulme smerten. Det gik op for hende, at hun holdte vejret hvilket forstærkede irritationen. Hun tog tre dybe indåndinger og sænkede foden for at forsøge at støtte på den. Men der var slet ingen smerte. Undrende trådte hun hårdere ned. Stadig intet. Hun samlede foden op under sig igen og stirrede på bloddråben, der blev tørret væk af hendes tommelfinger. Åbningen var ingen steder at se.\nJohanna måbede og skulle til at kalde på Sandra for at fortælle hende om det nyeste der var sket med hendes krop, men standsede sig selv. Sandra skulle ikke belemres med hver eneste lille ting, som hendes krop kunne finde på at gøre. Hvis den kan skifte form, så kan den vel også helbrede sig selv...\nEn vind kom snigende og slog hendes hår væk og smask tilbage i ansigtet. Pludselig virkede Johannas robe som et sejl og hun måtte kæmpe for at holde sig på plads. Så må vi nøjes med det jeg har fundet.\nSandra sad og fyldte deres vandbeholdere af skind med vand i indianer-brønden. Hendes hår blev holdt på plads af et tørklæde der piskede i den stærke vind.\n”Derovre er det bedste sted jeg kunne finde for teltet,” hun pegede over imod en udhugning i klipperne.\nDet var det tætteste på perfekt de kunne bede om. Udhugningen ville virke som to mure på hver sin side af teltet, plus selve klippeformationen ville lukke af fra den vindfyldte side.\n”Vi må bare håbe på at vinden ikke skifter retning i løbet af natten,” mumlede Johanna mere til sig selv end til sin veninde.\nDe fik sat teltet op med nød og næppe. Vinden truede med at bære det af sted for hver bevægelse de fortog sig med det, men pigerne var stædige, og mere desperate efter ly, end vinden efter deres telt. Pigerne smed rygsækkene for fodenden, for at give så meget ly som muligt, men alligevel krøb kulden sig ind over dem. De lå tæt op ad hinanden for at holde varmen bedst. Begge piger rystede af kulde og vindens hiven og sliden i teltet holdte dem vågne. Det hylede omkring dem, og frygten for at miste teltet bredte adrenalinen rundt i kroppen på Johanna. Stoffet var langt og de lagde oven på det, både for isolationen, men også for at bruge deres kroppe som modvægt.\nMen vinden var ekstra kraftig, og deres kroppe ville ikke være i stand til at holde teltet på plads, skulle den først få væltet pindene til rebets støtte. Johanna lagde og så på imens Sandra forsøgte at sove. Hun åbnede flere gange øjnene, og de smilede nervøst til hinanden. Nætterne blev ikke helt mørke, og det svage lys var nok til at kaste klippens massive skygge ned over dem. Johanna funderede over om den beskyttede dem, eller truede dem. Skyggen virkede lige så kold, som vinden selv, og det var som om selve deres ly var imod dem. Hun mærkede udmattelsen, og følte sig klar til at opgive kampen. I samme nu, blussede vreden op i hende. En simpel skygge skulle ikke vinde over hende! Hun satte sig på hug, og prøvede at få gang i cirkulationen. Hun kunne ikke mærke hverken fingre eller tæer.\n”Hvad laver du?” Sandra stemme raslede med hendes tænders klapren.\n”Jeg laver et bål!”\nSandra løftede sig med den ene arm og så strengt på hende: ”Det ved du godt at vi ikke må!”\n”Og hvorfor må vi ikke det?” Johannas stemme knækkede af vrede: ”Hvem siger at de ikke løj for os? Hvem siger at de ikke ønsker os døde? Hvem siger at der overhovedet er en...”\nHun kunne ikke få sig selv til at sige det. Hun kunne ikke give efter for den tanke. En storby var deres bedste bud på at komme hjem. Hvis ikke deres eneste.\n”Hvis de ønskede os døde, havde de ikke givet os tøj og et telt, eller delt deres mad.” Sandra blev trodsig: ”De havde sikkert slået os ihjel med det samme.”\nJohanna gryntede truffen: ”De kujoner. De kunne knap nok se på os.”\n”De var da bare overrasket over at se mennesker, som vi var for at se dem. De varmede da også op til os til sidst.”\nTanken om de små børn der genert havde givet dem flettede dukker og andre hjemmelavede gaver, fik hende til at skamme sig over hendes beskyldninger.\n”Det er også lige meget. Jeg tænder i hvert fald et bål, så må du bestemme om du vil ligge her og fryse!”\nHun kravlede ud af teltet, og mærkede vinden piske hendes hår omkring sig. Hendes uldkjole havde ikke en chance imod vindens skarpe bid, og hun slog armene om livet. Hendes kæber begyndte at rasle. Hun bevægede sig besværligt over til træerne og samlede alle de tørre grene på hun stødte på. Også barken og det døde mos på stammerne. Det ville sikkert antænde virkelig nemt. Et voldsomt vindstød tog fat i hende, og hun tabte alt brændet for at holde sig oprejst. Hun knugede om mosset så det ikke fløj væk. Træet fyldte akavet hendes favn og hun tabte det flere gange på vejen tilbage til teltet.\nHun var stærkt forpustet da brændet faldt for Sandras fødder. Hun stod med armene omkring sig og så fortvivlet til. Hun vil have et bål lige så meget som jeg vil det!\n”Hvordan vil du overhovedet starte bålet?” Hun måtte råbe for at overdøve hylen fra klipperne.\n”Stil dig her,” hun pegede på det bedste sted med mest læ, og gik over til sin taske.\nSandra så forfærdet på de to røde, glasagtige kugler i Johannas hænder: ”Dem husker jeg da ikke vi fik!”\nDen dårlige samvittighed i Johanna fyldte hendes bryst, og hun kunne ikke finde ord. Der var intet hun kunne sige til sit forsvar. Hun havde taget kuglerne, efter at have set deres funktion i øglernes landsby. De virkede langt bedre end nogen form for flintesten, og bortset fra en lighter, var de det bedste apparat til at kreere ild, som man kunne bede om. Det sitrede let i hendes fingre at holde om dem, og hun undrede sig om det havde noget at gøre med deres evner til at bringe ild. Hvis noget, så kunne opfindelsen helt sikkert sælges i byen, og skaffe pigerne nok penge til at komme hjem, hvilket hun bildte sig selv ind var hendes originale mål med kuglerne.\nJohanna samlede bålet og holdte godt fast i mosset. Forhåbentlig ville det brænde længe nok til at ilden sætter sig fast i de mindre grene.\n”Hold her,” Sandra adlød.\nJohanna placerede mosset i skak under pindene, og slog med rystende hænder kuglerne sammen. Varme gnister sprang frem og varmen brændte hendes fingre. Hun tabte kuglerne og stirrede overrasket på dem. Det var første gang hun afprøvede dem selv, og deres effektivitet kom helt bag på hende.\nJohanna nikkede og samlede kuglerne op. Denne gang placerede hun fingrene anderledes og med god afstand fra kollisionspunktet. Gnisterne sprang, men vinden bar dem væk. Hun prøvede igen og igen, men vinden blev ved med at forhindre gløderne i at lande i mosset. Hun bed tænderne irriteret sammen og forsøgte at kontrollere hendes rystende krop.\n”Vent lidt,” Sandra stillede sig om på den anden side af bålet, og brugte sin krop som læ, imens hun nøjeligt holdte styr på pindenes samlingspunkt: ”Prøv så.”\nJohanna adlød. Gnisterne sprang og mosset begynde at ryge. Gløderne bredte sig, og hjertet flagrede glædeligt i hende. Hun gjorde sit bedste for også at give læ, så ilden ikke fik for meget vind i starten. Der gik nogle minutter før hun turde ånde lettet op.\n”Jeg går ud og henter mere brænde,” deklarerede hun: ”Hold øje med bålet.”


Skab en god base for din indretning - club20.dk\nSkab en god base for din indretning\nIndretning er et ganske svært område at beskæftige sig med, og det gælder særligt, hvis ikke man inden selve indretningen har sørget for at give sig selv en god base at arbejde ud fra. Basen er essentiel i forhold til, om du ender med et godt og sammenhængende resultat eller ej.\nVæggene må ej forglemmes\nDet første, du skal overveje, når du skal skabe en god base for din indretning, er om farven eller mønstret, som er på dine vægge, er den, der skal være der, når du begynder at indrette hjemmet. Mange vil mene, at væggene er ligegyldige, men det er de på ingen måde. Det er meget forskelligt, hvilket udtryk rummet afspejler, alt efter hvilken farve eller hvilket mønster der er på væggene. Hvis væggen f.eks. er helt hvid, afspejler den et, hvis den modsat er sort, afspejler den noget andet. Mørke farver er ofte med til at gøre et rum mere hyggeligt, men det kan også gøre et rum dystert, alt efter hvor den øvrige indretning er. Lyse farver kan til gengæld virke kliniske, eller de kan være med til at understrege et moderne og minimalistisk hjem.\nEn helt anden løsning, end blot at tænke i farver, er at tænke i mønstre. Disse mønstre kan du finde som forskellige tapeter. Der findes et hav af forskellige tapeter, og det er derfor ikke altid lige let at finde rundt i landskabet. Et skridt i den rigtige retning kan du tage ved at tage et kig på http://dk-fototapeter.dk/, hvilket er en blog, der bliver administreret af onlinebutikken Tapetekperten. På bloggen bliver der jævnligt opdateret med de nyeste nyheder inden for tapetets verden, samtidig med artikler, der giver dig information om selve deres firma.\nEt gulv, der passer til\nUdover at have et stort fokus på væggene og deres farver og mønstre, skal du også vende blikket nedad og overveje dine gulve. Det er meget forskelligt, hvilket gulv der passer bedst til rummet og til ens ønsker. Gulvtæppet er et populært valg til stuen, men eftersom det kan være svært at rengøre, er der også rigtig mange, der vælger at lægge trægulv her. Trægulv er generelt et populært valg for folk, uanset hvilket rum der er tale om – måske lige bortset fra badeværelset. På badeværelset er det helt sikkert bedst at kaste sig ud i et par fliser.\nHvad, du ender med at vælge, er helt op til dig selv. Du skal bare vælge det, som du synes er pænest, og som passer bedst til de behov, du har.


sommerhus Reersø Strand - sommerhuse Reersø Strand -SommerhusGuide.dk\nDu er her: Sommerhus > Ferie Danmark > Sommerhus Sydsjælland > sommerhus Reersø Strand\nsommerhus i Reersø Strand - sommerhuse Reersø Strand\nLej et sommerhus i Reersø Strand her hos Sommerhusguide.dk. Oplev den smukke natur, skønne omgivelser og attraktioner Sydsjælland har at byde på. Find ledige sommerhuse i Reersø Strand hos Sommerhusguide.dk her.\nCharmerende, mindre feriehus i 2. række til vidunderlig badestrand. Fra terrassen er der kig til vandet og i området er der mulighed for dejlige ture i den smukke natur. Bjerge Sydstrand er kendt for sin dejlige sandstrand med klart vand som er meget børnevenlig, da der ikke er understrøm og sandbunden kun er let skrånende. Ved ebbe opstår de...\nRenoveret sommerhus beliggende i rolige omgivelser i Næsby Strand. Huset har overdækket terrasse med stenbelægning. 2 soverum, ét med dobbeltseng og ét med køjeseng samt mindre værelse med sovesofa, hvis der skulle komme overnattende gæster på besøg. Åbent køkken, spiseplads og stue ud i ét, så familien har rig mulighed for ...\nMindre sommerhus beliggende på naturgrund, hvorfra der er en dejlig udsigt over havet og Farøbroen. Foruden et godt forældresoveværelse indeholder huset en alkove i stuen med soveplads for to personer.


Print Download som PDF-fil\nA35 Sindal Camping er indrettet med 175 enheder på et areal af 4,5 hektar, hvilket giver god plads med mange fristeder og små oaser. Pladsen er udstyret med alle tænkelige faciliteter i højeste standard. Beliggende i rolige omgivelser, ligger godt i læ for den vendsysselske vestenvind og er yderst familievenlig og hyggelig. Her findes gratis opvarmet pool, multibane, minigolf, grillfaciliteter og legepladser til børnene. Endvidere findes de...\nPris (højsæson) 0 kr.\nPris (lavsæson) 0 kr.\nArrild Ferieby Camping - Besøg os året rundt...Natur, aktiviteter & familiehygge i hjertet af Sønderjylland. Vi er beliggende midt i Arrild Ferieby og omgivet af et dejligt naturrigt skov - og hedeområde. Herfra er der kort afstand til mange attraktive udflugtsmål i Sønderjylland, blandt andet Arrild Svømmehal, 5 stjernet Fiskesø, 30 km til den tyske grænse eller til Rømøs dejlige badestrand. Arrild Ferieby Camping har i 2010 fået ny ...\nAsaa Camping & Hytteferie i Nordjylland ligger skønt mellem Sæby og Hals nær naturfredet område og dejlig børnevenlig sandstrand. Alle Nordjylland seværdigheder, bl.a. Fårup Sommerland, Aalborg Zoo, Oceanariet og Skagen ligge inden for 1 times kørsel fra pladsen. Vores familiedrevet campingplads er noget for jer, hvis I kan lide god service, dejlig camping stemning, ro og fred, tid til familien og skøn natur\nIdyllisk beliggende campingplads i landsbysamfund med udsigt over Limfjordens naturreservater og Attrup Havn syd for pladsen, med et utal af muligheder for aktiviteter på – og ved fjorden. Vi har 105 pladser – Mange pladser med udsigt over fjorden. Vi har 4 hytter, hvoraf de 3 er blevet opført i 2007 og den sidste i 2009. Vi lægger vægt på, at pladsen er velholdt og ren. Samtidig er det vigtigt for os at tilbyde vores gæster mulighed fo...\nVelkommen til hjertelige oplevelser på Djurslands (måske Danmarks) hyggeligste familiecamping, hvor camping er som i "de gode gamle dage" nemlig så hyggeligt, at du kan høre fuglene synge :-) En fantastisk lille hyggelig plads midt på Danmarks naturskønne næse, og så er det endda til at betale :-)\nCampingpladsen ligger lige som en dejlig naturgrund lige ned til havet og der er havudsigt fra de fleste pladser. Gæsterne kan selv vælge hvor de vil ligge. Her er ingen båse. I sommerferien aktivitere for hele familien. Udlejning af hytter og campingvogne.


Buet vinduer - TOPwindows\nUd over vores standardhærdede sikkerhedsglasvinduer kan vi også levere i akryl & plexiglas.\nSamarbejdet med vores partner Bootruitspecialist er blevet styrket i de sidste år.\nTOPwindows modtager i stigende grad anmodninger om buede skibsvinduer, der ikke altid kan fremstilles af hærdet glas. Med ny teknik har vi siden 2015 kunne levere næsten alle præ-buede vinduer, fra hærdet glas til plexiglas i alle former og buer til både sejl og motorbåde efter speciel mål, dæksluge, indgangsdøre osv.\nFor mere information kan du kontakte Folkert Roest fra TOPwindows eller Thomas van Nord fra Yachtbroker-Nordic.\nAkryl & plexi-glas skibsvinduer holder ikke evigt grundet stor udsættelse for vind, vejr og saltvand og skal derfor udskiftes over tid. Ofte er det umuligt at bestille disse vinduer gennem de almindelige leverandøre. TOPwindows har specialiseret sig i at levere alle slags vinduesruder, fra flade, let buede til ekstremt formede. Med vores 3D-måleudstyr er vi i stand til digitalt at måle vinduesruder og derved garantere pasformen. Vi leverer skibsvinduer, forruder, dæksluger, skydeldøre og luger samt koøjer til alle typer skibe fra speedbåd til luksusyacht!\nVi lever ikke kun vinduer, vi kan varetage hele processen fra start til slut med installationen og opmåling hvilket betyder one-stop shop for dig. Vi leverer og installerer vinduer i Holland, Belgien Danmark og Tyskland.\nIngen forme nødvendige\nCitat på få minutter\nSkal gummirudeprofilerne i din båd eller dit skib udskiftes? Eller er du træt af kondens på dine vinduesprofiler? Forårsager denne kondens skimmel, forvitring eller rådning af træet omkring dine vinduer og på vindueskarmen? Kontakt TOPwindows for at få flere oplysninger.


Lidt om mig sæl\nJeg er født i 1964, og blev døbt Gudrun Gotved. Senere er mellemnavnet Victoria kommet til.\nAt jeg så også bruger navnet "Vanadisdottir" skyldes, at det betyder "Freyasdatter", og det er vel ikke så tosset endda.\nMin far er asatro, og den livsanskuelse har præget min opvækst, idet min mor ikke så noget forkert i det, selv om hun ikke selv er specielt religiøs. Mine søskende, Helle og Thorleif, er heller ikke med i Forn Siðr, så der har under ingen omstændigheder været tale om indoktrinering.\nJeg valgte ikke at blive konfirmeret, da kristendommen ikke sagde mig noget. Der i mod kunne jeg finde ro i naturen, i selskab med de nordiske guder. Dette har jeg skrevet om i min bog "Asatro. De gamle guder i moderne tid", der udkom på Aschehoug november 2001.\nMin grundlæggende holdning er, at enhver må tro som man vil, så længe man ikke genere andre med sine udfoldelser. Mere om min opfattelse af asatroen her.\nJeg har været gift med Robert, som jeg traf på Forn Siðr's andet Alting. Vi blev gift i Island i 1999 af Jörmundur Ingi, som deres allherjasgode hed dengang. En ret kold og forblæst fornøjelse, men også det helt rigtige for os. sammen har vi børnene Alfrida Fridleika og Ingvar Frejlif. Du kan læse om deres fødsler her . I 2008 meddelte Robert mig, at han ville skilles, hvilket viste sig at være en udmærket ide, set i bagspejlet. Jóhanna Harðardóttir lavede en helt forrygende skilsmisseceremoni for os, på vores 10 års bryllupsdag, og selvfølgelig også i Island. Jeg bor nu på gården med ungerne, og trives med ikke at være i fast forhold.\nJeg er uddannet teknonom, men det er ikke en uddannelse jeg agter at bruge igen. Helst ville jeg udbrede kendskabet til vikingetiden og asatroen (ikke missionere), jeg har da også en del gange været ude og holde foredrag, både for voksne og børn om begge emner. Har det din interesse, så kontakt mig her.\nJeg har tidligere arbejdet ved landbruget og været på nogle forskellige fabrikker. Længst tid på NKT, hvor jeg var i flere omgange, dels som specialarbejder, dels som arbejdsleder.\nEfter en periode som sæsonarbejder i "min" pragtfulde skov, Gram Skov, hvor jeg klippede pyntegrønt om efteråret og gødede og formklippede om foråret, fik jeg fast arbejde på en lille virksomhed, der hedder Dina trading, hvor jeg havde det rigtigt godt. Min hovedopgave var at fylde madolier på dunke, og ellers med at pakke de lækre kager til kunderne.\nDe seneste par år har jeg været ansat som sæsonarbejder på Ribe Vikingecenter, og endelig er min drøm om en fuldtidsansættelse gået i opfyldelse.\nEfter at have boet nogle år i Brøndby ved København, bor jeg nu i Sønderjylland, hvor vi har overtaget min families slægtsgård. Så vidt vi har fundet ud af, er den blevet bygget af min tipoldefar, Andreas Mikkelsen Rytz, men det ser ud til, at hans far og muligvis også hans farfar har boet på stedet. Engang får jeg vel tid til at grave mere i den sag. Se billeder af gården i fotoalbummet.\nHer er nok at se til, vi har stalden fuld af får, heste, gæs, høns og ænder, for slet ikke at tale om vores dejlige heste. De kan ses her\nFritiden bliver brugt aktivt. Jeg er fritidsviking, og det går der megen tid med. Jeg brygger også mit eget mjød. se opskriften her


Sund Medarbejder - Sund Virksomhed - Samtaleterapi Kolding ved erfaren samtaleterapeut\nSund Medarbejder – Sund Virksomhed\nKonceptet Sund Medarbejder\nKonceptet Sund Medarbejder – Sund Virksomhed er udsprunget af en ide om at hvis virksomheden er sund, forstået på den måde at den tilbyder sund levevis og et godt arbejdsmiljø, vil medarbejdernes sundhed og trivsel øges og virksomheden dermed blive stærkere.\nVirksomheden og medarbejderne kan i fællesskab udvikle synergi og øge produktiviteten men det forudsætter de rette omgivelser og overskud. Her er sundhedsfremme og forebyggelse et essentielt område idet sådanne tiltag vil føre til bedre arbejdsvilkår for medarbejdergruppen.\nKonceptets gevinst for virksomheden\nKonceptets gevinst for virksomheden er tydelig men det er ikke kun bedre arbejdsvilkår og øget trivsel det fører med sig, også et image om en sund og etisk arbejdsplads med en moderne virksomhedskultur, kan gøre den attraktiv for nye og fastholde nuværende medarbejdere.\nGevinsten for medarbejderne er selvfølgelig en sundere levevis og større velbefindende. Dette vil ikke kun have betydning på arbejdet men også i fritiden idet, de ”nye gode vaner” vil kunne tages med hjem og påvirke evt. familie til en generel sundere levevis.\nHvorfor skal virksomhederne bekymre sig om medarbejdernes sundhed:\nFærre sygedage betyder større menneskeligt og økonomisk overskud.\nMedarbejderne befinder sig en meget stor del af deres liv på arbejdspladsen. I en fortravlet hverdag tilegner de sig derfor også mange dårlige vaner på arbejdet.\nHvis alle medarbejdere og virksomheden støtter og hjælper hinanden med en sundere livsstil er det meget lettere at ændre sit liv til et sundere og gladere liv.\nDet er billigere at forebygge frem for at reparere.\nTilfredse medarbejdere bliver i virksomheden og det betyder lav personaleomsætning.\nMange medarbejdere udsættes for passiv rygning på arbejdet uden at kunne fravælge det.\nMedarbejderne bliver mere loyale, når virksomheden bekymrer sig om dem.\nEn god sund arbejdsplads har lettere ved at tiltrække nye sunde gode medarbejdere.\nFølgerne af vores livsstil\n100.000 danskere har type 2 diabetes uden at vide det.\n80% af personer med diabetes er overvægtige.\nHos overvægtige voksne forekommer flere sygdomme oftere end hos normalvægtige. Fx. blodpropper i hjertet og hjernen samt forskellige kræft- og gigtformer.\nTobak, alkohol, mangel på motion og usund kost er årsag til 1/3 af alle dødsfald i Danmark.\nRygning bevirker at blodet lettere klumper sammen. Deraf større risiko for blodpropper.\nPassiv rygning øger risikoen for lungekræft og hjerte-karsygdomme.\nBørn af rygende forældre får oftere astma.\nPassive rygere udsættes, for de samme skadelige og kræftfremkaldende stoffer, som rygeren selv udsættes for under rygningen.\n12.000 danskere dør årligt som følge af deres rygning.\nRygere rammes ofte i deres bedste alder af lungekræft, rygerlunger, blodpropper eller hjerneblødninger.\n1 Konceptet Sund Medarbejder\n1.1 Konceptets gevinst for virksomheden\n1.2 Følgerne af vores livsstil


Jubilæum: 25 år med Tanzania i blodet | stiften.dk\nMandag 1. marts har Tanzania-missionær og tidligere præst i Aroskirken i Aarhus Flemming Hansen 25-årsjubilæum som ansat i Luthersk Mission (LM). Foto: Luthersk Mission\n28 feb. 2021 kl. 11:56\nJubilæum: Mandag 1. marts har Tanzania-missionær og tidligere præst i Aroskirken i Aarhus Flemming Hansen 25-årsjubilæum som ansat i Luthersk Mission (LM).\nJubilaren har i mange år haft et kald til international mission og har undervist kommende præster – både som udstationeret og som pendlermissionær, hvor han har rejst frem og tilbage mellem Danmark og Tanzania. Lige nu er han sammen med sin kone, Ritha, udsendt som missionær for anden gang og bor i Iringa, hvor han underviser på en bibelskole for nomader.\nFlemming Hansen er født og opvokset udenfor Hedensted og er uddannet cand.theol. i 1985. Fra 1986-1998 var han sammen med sin familie udsendt som missionær i Ulanga i det sydlige Tanzania og siden i Iringa. Derefter flyttede familien tilbage til Danmark, hvor han virkede som prædikant i Luthersk Mission, underviste som fri- og efterskolelærer og tog en ph.d. i missionsteologi. I 11 år var han ansat som præst i Luthersk Missions frimenighed Aroskirken i Aarhus.\nSagde præstejobbet op\nSideløbende har han i flere perioder været korttidsudsendt af Luthersk Mission til undervisningsopgaver på forskellige bibelskoler i Tanzania. Desuden har han været engageret i en del bestyrelsesopgaver inden for Luthersk Mission på afdelingsplan og er med i repræsentantskabet for Evangelisk Luthersk Netværk.\nI 2019 sagde han præstejobbet op for at rejse ud som underviser på Ilambilole bibelskole samt udvikler af retræter for præster og evangelister. Denne gang tog Ritha med, og parret bor nu i Iringa.\nSelve jubilæumsdagen skal Flemming Hansen fejre som uge-gæstelærer på Kiabakari Bibelskole, tæt på Victoriasøen. Her skal han og hustruen nemlig besøge deres datter, svigersøn og børnebørn, der også er udsendt af Luthersk Mission.


Hvilke sygdomme (hud og seksuelt overførte sygdomme) behandles i ARC? - Potens\nVenereologi som et område for medicinsk videnskab studerer seksuelt overførte infektioner (STI'er): deres klinik, diagnose, behandlingsmetoder og forebyggelse. I øjeblikket har udtrykket "seksuelt overførte sygdomme" givet udtryk for et bredere begreb - sygdomme (infektioner), seksuelt overførte sygdomme (STD'er, STI'er). I dag indtager seksuelt overførte sygdomme et af de første steder med hensyn til forekomsten, anden kun for catarrhal infektioner. Seksuelt overførte sygdomme (STD'er) kan inficere nogen, uanset køn, alder eller nationalitet.\nSTD'er omfatter klassiske venøse sygdomme (syfilis, gonoré, inguinal lymfogranulomatose, blød chancre, veneralt granulom) og andre seksuelt overførte infektioner (virale infektioner: HIV, humane papillomavirus og cytomegalovirusinfektioner, genital herpes; parasitiske infektioner: molluskum contagiosum, pubic lice osv.).\nOfte er andre medicinske discipliner tæt forbundet med venerologi også involveret i diagnosticering og behandling af disse sygdomme: dermatologi, gynækologi og urologi.\nSlimhinderne i de genitala organer, urinrøret, anus er det ideelle miljø for habitat og reproduktion af bakterier, vira, svampe, der har høj tilpasningsevne. Med blodbanen og lymfestrømmen er patogener af venerale sygdomme spredt til andre organer og væv. Sen behandling, selvbehandling fører til avancerede former for STD'er, ofte til generel skade på kroppen.\nKomplikationer af seksuelt overførte sygdomme hos både mænd og kvinder fører ofte til farlige og tragiske konsekvenser: udvikling af kroniske urogenitale inflammatoriske processer, infertilitet, seksuel dysfunktion og onkologiske sygdomme. Hertil kommer, at STD'er øger sandsynligheden for HIV-overførsel mellem seksuelle partnere.\nOfte slettes seksuelt overførte infektioner, uden udtalt symptomer, kun forværres med et fald i immuniteten. Derfor, efter et uheldigt ubeskyttet samleje (vaginal, oral, anal), er det nødvendigt at blive undersøgt af venerologen for diagnose af seksuelt overførte infektioner.\nAlertness og øjeblikkeligt besøg hos venerologen bør fremkalde følgende symptomer: Tilstedeværelsen af patologiske sekret fra urogenitalt område, fornemmelser af kløe, kramper, forbrænding og smerter i urinrøret, læsioner på kroppen og i kønsorganerne, en stigning i lymfeknuder. Desuden skal identifikationen af STI fra en af de seksuelle partnere tjene som et påskud til at undersøge den anden.\nTil dato er de fleste seksuelt overførte sygdomme behandles.\nModerne diagnoseprocedurer og behandling af STD'er er baseret på anvendelse af specifikke og højt effektive metoder til laboratoriediagnostik (DNA- og UIF-diagnostik, bakteriologiske og mikroskopiske undersøgelser), diagnostiske procedurer (uretroskopi, cystoskopi, kolposkopi, ultralyd) og kompleks behandling (lokal antibakteriel, immunoenzym, fysioterapi).\nTidlig behandling af STI'er vil bidrage til at forhindre udviklingen af komplikationer, reducere behandlingstiden væsentligt, forhindre sygdommens gentagelse.\nVenereal sygdomme er et alvorligt psykologisk og socialt problem. Ofte i indbyggernes sind, synes de at være noget skammeligt, fordømt af samfundet. Husk - ingen skamfulde sygdomme. Forlad fordomme og sørg for din sundhed og sundhed for dine nærmeste mennesker rettidigt. Få glæden ved et tilfredsstillende liv tilbage.\nWebstedet "Skønhed og medicin" hjælper dig med at slippe af med din frygt og tvivl og få tillid til muligheden for en vellykket helbredelse mod ubehagelige lidelser.\nMedicinsk referencebog om sygdomme i seksuelt overførte sygdomme indeholder de nødvendige nyttige oplysninger om behandling og forebyggelse af STI'er. Han vil blive din pålidelige guide i verden af moderne resultater af medicinsk videnskab og praksis til gavn for dit gode helbred.\nHud- og seksuelt overførte sygdomme - Sygdomme - Pp. 1\nHud- og kønssygdomme er en af de mest almindelige lidelser på vores planet.\nGenital herpes falder ind under denne kategori, men denne sygdom har en anden funktion: det er endnu ikke muligt at slippe af med herpes virus!\nOg selvom herpes har en øget infektiøs natur, kan den kun inficeres, hvis patientens partner har karakteristiske blærer (vesikler).\nSom regel er sygdomsfremkaldende middel virus Herpes simplex 2 (i 80% af tilfældene), men årsagen til denne sygdom kan være en anden virus - Herpes simplex 1 (som oftest er årsagen til herpes på læberne!).\nHvordan genkende genital herpes?\nSelvfølgelig ifølge karakteristiske træk:\nblærer (vesikler) med en farveløs væske i det intime område;\nsmertefuld vandladning eller hyppig vandladning\nbrændende under vandladning eller under samleje\nfølelsesløshed, prikkende eller brændende af kønsorganerne.\nDen primære infektion for patienten er den sværeste, så forekommer infektionen mindre hyppigt og er mindre udtalt.\n30-40% af de personer, der er smittet med genital herpes efter en primær infektion, vil aldrig igen møde symptomer på sygdommen.\nMens i andre inficerede mennesker, får sygdommen sig 4-5 gange om året.\nTegn på genital herpes er meget ubehagelige. Disse faktorer bidrager ofte til deres udseende:\nGenital herpes kan have komplikationer.\nOfte sker dette hos personer med lav immunitet (nyfødte, patienter under behandling med immunsuppressiva, patienter med kræft eller aids) og hos gravide kvinder.\nI tilfælde af gravide kvinder i sidste graviditetsperiode med manifestationen af genital herpes er der en sådan funktion: de bør kun fødes gennem kejsersnit. Faktum er, at hvis en sådan kvinde fødes naturligt, kan den inficere barnet med denne infektion. Desværre kan en herpetic infektion for børn i denne alder endda blive dødelig!\nSom vi tidligere sagde, er årsagen til en herpesinfektion herpes simplex 2-virus.\nMen der er andre vira, der går ind i familien Herpesviridae:\nHerpes simplex virus af den første type;\nEpstein's virus - Barr;\nHumane herpesvirus type 6.\nHver virus har sin egen ejendommelighed og sine egne karakteristiske sygdomme.\nCure helt mislykkes! Men vær ikke modløs! Hvis du tager den nødvendige forebyggende behandling, kan du næsten glemme manifestationerne af genital herpes!\nSikkert er næsten alle patienter med genital herpes acyclovir kendt.\nDenne medicin kan meget kraftigt forhindre op til 90% af gentagelserne af denne virusinfektion!\nAdvarsel! Acyclovir er kontraindiceret til gravide kvinder!\nAspirin kan lindre smerter, men det er kontraindiceret hos børn under 18 år!\nAntiseptika vil hjælpe med at undgå infektion med andre patogene mikrober gennem de resterende sår fra herpes.\nMeget vigtigt for patienter med genital herpes, metoder til at eliminere stress. Det antages, at stress er den vigtigste faktor i manifestationen af herpesinfektion.\nHvidløg, grov gentian, Echinacea, Angelica Kinesisk og lakrids - Andre pålidelige assistenter i kampen mod denne virus.\nSådan forebygger du infektion med herpes, hvis det er så smitsomt?\nGodt spørgsmål Hvis din partner er syg med en sådan viral lidelse, er det vigtigste tiltag for at forhindre infektion hos en sund person forebyggelse.\nDe vigtigste anbefalinger i denne retning er:\nseksuel afholdenhed under sygdommens udbrud og 2-3 dage efter forsvinden af sår;\ngrundig vask af hænder efter kontakt med problemområdet\nregelmæssig vask af kønsområdet med sæbe og vand.\nEn vigtig faktor i "business" af genital herpes er ernæring.\nDet anbefales at forbruge mindre fødevarer indeholdende arginin (chokolade, nødder, jordnødder) og flere fødevarer, der er rige på lysin (fisk, mælk, ost, lam, oksekød).\nI hjemmet for at bekæmpe herpes kan du bruge forskellige midler:\nvarmt bad med 3 spiseskefulde salt, hvorefter lave et koldt bad;\nkomprimerer med bagepulver\nis (hver 10 minutter med en pause på 5 minutter).


CHECK-IN.dk SAS overvejer London-base - CHECK-IN.dk\nPosted By Andreas Krog On 13. december 2016 @ 08:59 In Arbejdsmarked | No Comments\nEn lufthavn i området omkring Storbritanniens hovedstad London kan meget vel blive hjemsted for den base udenfor Skandinavien, som SAS kraftigt overvejer at etablere.\nI en investorpræsentation, som SAS’ koncernchef Rickard Gustafson fremlægger ved en telekonference kl. 10, er London nemlig nævnt som den eneste basemulighed uden for Skandinavien.\nTelekonferencen afholdes i anledning af at SAS kl. 8 fremlagde sit årsregnskab for 2015/2016.\nFornylig kunne CHECK-IN.dk fortælle, hvordan Rickard Gustafson i en nyhed på SAS’ intranet havde fortalt medarbejderne, at man så på muligheden for at etablere en base udenfor Skandinavien. At man går med de overvejelser bekræfter SAS nu i sin regnskabsmeddelelse. Og overvejelserne uddybes i investorpræsentationen.\nPå side 13 i præsentationen skriver SAS, at den gennemsnitlige timeløn i Skandinavien er 43 euro, mens den kun er 26 euro i London og 25 euro i EU-landene som gennemsnit.\nIllustreret med store tykke blå pile påpeger SAS desuden, at der er en massiv trafik mellem London og Skandinavien. I alt mere end 6,5 mio. passagerer om året, omkring 90 daglige afgange og i alt fem flyselskaber til at dele kagen.\nSAS har ruter fra København, Oslo Gardermoen, Stockholm Arlanda og Stavanger til London Heathrow fordelt på tilsammen 20 daglige flyvninger hver vej. Det gør Heathrow til den største SAS-destination udenfor Skandinavien. Det vil gøre det nemt at flytte britisk personale ind til Skandinavien om morgenen, for så at lade dem flyve til og fra Skandinavien på andre ruter.\nURL to article: https://check-in.dk/sas-overvejer-london-base/


Indgik forlig med kommunen: Blev alligevel dømt for at fælde vejtræ - sn.dk - Forsiden - Østsjælland - Køge\nSelv om 49-årig mand har betalt erstatning til kommunen, får han betinget fængsel for at fælde et vejtræ. Det afgør Retten i Roskilde.\nArtiklen: Indgik forlig med kommunen: Blev alligevel dømt for at fælde vejtræ\nKøge - 21. november 2018 kl. 16:57\nHan har allerede betalt en erstatning på 78.000 kroner til Køge Kommune. Alligevel idømte Retten i Roskilde den 49-årige mand en straf på 14 dages betinget fængsel for at fælde et vejtræ uden for hans hus i Slimminge.\nDen 49-årige mand har siden 2012 været i dialog med Køge Kommune om vejtræer, der vokser på rabatten foran hans hus i landsbyen Slimminge, tæt på mandens skel. Manden mener, at træerne skygger for hans ejendom og har bedt kommunen om at fælde flere træer.\n8. Seniorråd er ude med riven - udvalgs-formand afviser kritik


5 Årsager til at besøge Koh Rong i Regnssæsonen (2019) | Besøg Koh Rong\n5 Årsager til at besøge Koh Rong i Regn Sæsonen (2019)\nRegntiden er lige afsluttet her i Cambodja, så vi troede, vi ville skrive lidt om hvorfor du skulle besøge Koh Rong og Koh Rong Samloem i løbet af denne mindre populære tidsperiode (normalt midt i maj til begyndelsen af november).\nVi er ganske overrasket over hvor få turister der er i løbet af disse par måneder. Det er rigtigt, at det ikke er så varmt, og der er lejlighedsvis en kort udbrud af kraftig regn, men der er flere positive ting, som måske folk ikke er klar over.\n1) Svømning under tropiske brusere\nFor det første forbliver Cambodja varmt hele året, så selvom der ikke er noget brændende solskin i regntiden, forbliver havet en perfekt temperatur til svømning. På toppen af dette er der noget helt vidunderligt at svømme under de tropiske brusere, og udsigten til regnen, der rammer havet, er virkelig spektakulær.\n2) Halv pris Overnatning\nFor det andet er al bolig halv pris eller deromkring, hvilket giver dig fantastisk værdi for pengene. På Koh Rong Samloem, for eksempel, kan du nu blive i en fantastisk udvej for $ 30- $ 40 pr. Nat.\nSol Beach Resort på Koh Rong Samloem\n15% OFF Koh Rong Hoteller\n3) Svømning i vandfald\nFor det tredje er der flere fantastiske attraktioner, som du ikke kan nyde i højsæsonen. Vores favorit er for eksempel vandfald på Koh Rong Samloem. Lige under er der en swimmingpool og et barområde - Ideelt til at ligge tilbage i junglens farvande og beundre udsigten med en dejlig kold drink. I højsæsonen bliver vandfaldet mindre kraftigt og til sidst tørrer det helt op.\n4) Nemmere at udforske øerne\nFor det fjerde gør manglen på brændende solskin det meget nemmere at udforske øerne. At forsøge at gå 1-2km i ekstrem varme er udmattende, for det mindste. Der er flere gode går på øerne og mange spektakulære steder at se, så hvis du er af udforskningstypen, er disse betingelser ideelle for dig.\nUdsigt fra lyshuset på Koh Rong Samloem\n5) Bedre Snorkling og fiskeri\nEndelig, hvis du nyder aktiviteter som snorkling og fiskeri, regntiden giver nogle af de bedste tider at gå - regnen hjælper med at rydde havets farvande, og generelt er der flere fisk / dyreliv omkring.\nEn ting at bemærke\nEn ting at bemærke dog ... Hvis du planlægger at besøge Koh Rong eller Koh Rong Samloem i regntiden, vil vi anbefale, at du holder dig til de vigtigste turistområder. Disse er Koh Touch på Koh Rong og Saracen Bay på Koh Rong Samloem (såvel som Sok San Beach Resort). Årsagen til dette er, at for at komme til de andre mindre turistmæssige områder skal du normalt tage en lille forbindelsesbåd. Disse både kan ikke håndtere større bølger, så du kan kæmpe for at komme til og fra din destination.\nby Laura on Besøg Koh Rong\nvi gik lige i slutningen af regntiden og var en god tid at gå - halv pris hoteller og kun en lejlighedsvis bit regnfulde, kan ikke klage!\nby Jeff on Besøg Koh Rong\nBesøg Koh Rong » Blog » Vejr » Koh Rong Rainy Season\n10 / 12 / 2018 in Vejr


Beboer var hjemme, da tyve brød ind: Tilbageholdt den ene - to anholdt\nTo indbrudstyve forsøgte at bryde ind i et hjem i Vitved. Det lykkedes manden i huset at tilbageholde den ene indsbrudstyv\nI Vitved ved Skanderborg forsøgte to personer at bryde ind i et hus. Det oplyser Sydøstjyllands Politi.\nDen forurettede var på stedet, og det lykkedes ham at forhindre indbruddet og tilbageholde en kvinde, mens en mand stak af fra stedet.\nDa politiet kom frem blev kvinden anholdt. Senere på dagen fandt politiet manden i en bil omkring Hørning, hvor han blev anholdt.\nDe to gerningsmænd fra Kolding var en kvinde på 30 år og en mand på 26 år.\nPubliceret 27 September 2019 10:13


Via Center for Undervisningsmidler og UU går sammen om kursus for udskolingslærere - PDF\nVia Center for Undervisningsmidler og UU går sammen om kursus for udskolingslærere\nDownload "Via Center for Undervisningsmidler og UU går sammen om kursus for udskolingslærere"\n1 UU INFO Maj 2013 Nyt fra ledelsen 15+ samarbejdet side 3-4 Bekymringsmærker - et initiativ i 95 % målsætningen side 5-6 Ny APP side 7-8 UU hjælper unge i gang med fritidsjob side 9-10 Ledelsesfokus på undervisningen i UEA Side Virksomhedsskolen besøgte DM i SKILLS side 13 Nye erhvervspraktiktilbud side 14 FTU-tallene 15. marts / sådan valgte de unge uddannelse side 15 Merkantil Virksomhedsskole - et nyt tilbud til unge side 16 Personalia. Side Kort nyt. Side 19 Via Center for Undervisningsmidler og UU går sammen om kursus for udskolingslærere Nyt fra ledelsen Lockout Den seneste tid i UU Aarhus-Samsø har været præget af, at mange UU vejledere har været lockoutet i forlængelse af sammenbruddet i overenskomstforhandlinger mellem KL og Danmarks Lærerforening. Ikke alle vejledere er organiseret i Danmarks Lærerforening, og de har sammen med tjenestemændene varetaget opgaver ude på skolerne i den udstrækning, der har været elever og klasser, der blev undervist. Introduktionskurser på ungdomsuddannelserne for 8. klasserne har været uberørt lige bortset fra de kurser, der foregik på Social- og Sundhedsuddannelserne. I de ca. 4 uger, som lockouten har varet, har der selvfølgelig været en del opgaver, som vi ikke har kunnet løse. Ledelsen vil i den kommende tid i samarbejde med vejlederne komme til klarhed over, hvilke opgaver som skal prioriteres. Alle relevante samarbejdspartnere vil blive informeret løbende. Som en konsekvens af lockouten har vi heller ikke kunnet besætte de ledige stillinger, som vi opslog i starten af april. Ansættelsesproceduren er genoptaget, og vi regner med at være på plads med ansættelserne inden sommer.\n2 Konference om bekymringsmærker En anden konsekvens af lockouten blev desværre, at vi måtte aflyse vores konference om bekymringsmærker. Her havde vi inviteret alle studievejledere og uddannelsesledere i Aarhus til en konference, så vi sammen kunne starte samarbejdet om fastholdelsessamarbejdet om de unge, som er i risiko for at afbryde en ungdomsuddannelse. Indsatsen om de unge, kan I læse mere om i dette nummer af UU INFO. 15+ (samarbejde om unge over 15 år) Indsatsen vedr. bekymringsmærker er også en del af det såkaldte 15+ kommissorium, som er blevet vedtaget i styregruppen for Det Tværgående Områdesamarbejde. I dette nummer af UU INFO kan I også læse mere om det nye 15+ kommissorium, som vi glæder os til at implementere. Ledelse Vi har i UU Aarhus-Samsø endnu engang ændret en smule på holdopstillingen i ledelsen. Claus Bislev er fortsat chef for Job og Uddannelse, som er det center i Jobcenteret for unge under 30 år, hvor UU er placeret. Marie Thodberg har overtaget funktionen som UU leder fra Claus og er desuden afdelingsleder for specialvejledningen, STU, vejledningen for de årige, samt for Virksomhedsskolen. Anders Skov er afdelingsleder for vejledningen i grundskolen, vejledningen for årige samt for fritidsjobprojektet. God læselyst med dette nummer af UU INFO Marie Thodberg og Anders Skov Ja. Maleri af Conny Maxwell, som udstiller i maj og juni i UU 2\n3 15+ samarbejdet Af Anders Skov, afdelingsleder UU Aarhus-Samsø Styregruppen for DTO (Det tværgående områdesamarbejde) har nu godkendt det 15+ kommissorium, som UU har udarbejdet. Kommissoriet beskriver, hvordan vi på tværs af magistrater og forvaltninger skal samarbejde om unge under 18 år, som ikke er undervisningspligtige. I forbindelse med udarbejdelsen af kommissoriet, har vi i UU afholdt kvalificeringsmøder med en række ledere fra både MBU (Magistraten for Børn og Unge) og MSB (Magistraten for Sociale Forhold og Beskæftigelse). Det har været rigtig positivt med de mange input, som vi har fået, og det vil vi gerne benytte lejligheden til at takke for. Udgangspunktet for kommissoriet er, at vi i UU ved, hvor alle ca unge, som ikke længere er undervisningspligtige, er. De er næsten alle (99 %) i gang med enten uddannelse, afklarende- eller opkvalificerende forløb. De unge, som ikke er i gang, har vi i UU kontakt til, og de er i samarbejde med os og deres forældre ved at revidere deres uddannelsesplan, da de ifølge loven skal være i ny aktivitet inden for 30 dage. Det kunne jo godt lyde som om, at der ikke var nogen problemer med de unge, og vi med hastige skridt nærmede os målsætningen om, at 95% af en årgang skal have en mindst en ungdomsuddannelse. Men vi modtager ca. 700 afbrud om året fra unge under 18 år, som så skal have deres uddannelsesplan revideret. Derfor ser vi at udfordringen på vej mod 95 % målsætningen ligger i at fastholde de unge i uddannelse og ikke i at finde og få de unge i gang. Nu kunne det godt lyde som, at vi bare kastede bolden over til ungdomsuddannelserne og de institutioner, som har afklarende og opkvalificerende forløb for at bede dem være bedre til at fastholde de unge. Men netop fastholdelse er efter vores opfattelse en fælles kommunal opgave og et kommunalt samarbejde med uddannelsesinstitutionerne, hvor vi i UU bl.a. har en stor opgave i, at de unge har forudsætningerne for at vælge den rigtige uddannelse / forløb og har indsigt i egne kompetencer, mens skolerne har en stor opgave i, at de unge er parate til uddannelse, når de afslutter grundskolen. Endelig er der mange andre kommunale partnere, som kan støtte op om den unge, så den unge bliver i stand til at vælge, påbegynde og gennemføre en ungdomsuddannelse. Vi har derfor bygget kommissoriet op i to dele: Den forebyggende lokale indsats i overgangen fra grundskole Det bydækkende kommunale fastholdelsesberedskab 3\n4 Den forebyggende lokale indsats i overgangen fra grundskole Kommissoriet lægger op til, at der på alle skoler i forbindelse med at eleverne har udarbejdet deres endelig uddannelsesplan i 9. og 10 klasse bliver en systematisk gennemgang af eleverne, hvor UU vejlederen, repræsentanter fra skolen og repræsentanter fra FU deltager. Her tages der stilling til, om der er elever, som skal tilbydes en særlig støttende indsats i overgangen til uddannelse, afklarende eller opkvalificerende forløb. Der bliver også taget stilling til, om repræsentanter fra socialforvaltningen skal inddrages i enkelte tilfælde. Hvis det besluttes at tilbyde en særlig indsats, skal forældre og elev selvfølgelig inddrages via et netværksmøde. Der kan med fordel laves aftaler i de enkelte lokale områder, hvor skole, FU og UU meget tidligere begynder på en systematisk gennemgang af de unge med henblik på at tilbyde støtte, så den unge får bedre mulighed for at blive uddannelsesparat til den ønskede uddannelse og desuden bliver bedre klædt på til at vælge uddannelse. Det bydækkende kommunale fastholdelsesberedskab Ifølge vejledningsloven skal ungdomsuddannelserne kontakte UU, hvis de har en ung, som er i overhængende risiko for at afbryde sit uddannelsesforløb. Det kaldes for bekymringsmærker, og den anden del af kommissoriet lægger op til, at der skal udvikles et tværkommunalt fastholdelsesberedskab, som UU kan involvere, når UU bliver kontaktet af en institution. UU bliver dermed indgangen til det kommunale fastholdelsesberedskab, når uddannelsesinstitutionen vurderer, at der skal hjælp til at fastholde den unge. I den forbindelse har UU haft et udviklingsarbejde med ungdomsuddannelserne vedr. bekymringsmærker, som er beskrevet i anden artikel i dette nummer af UU INFO (side 5). I UU glæder vi os til det fremtidige samarbejde, som kommissoriet lægger op til og håber, at det kan være med til, at endnu flere unge gennemfører en ungdomsuddannelse. I maj og juni udstiller Conny Maxwell malerier i Job&Uddannelse, Værkmestergade 3,1. Conny maler Den glade Svinehyrde 4\n5 Bekymringsmærker et UU projekt i kommunens handlingsplan for 95% målsætningen Af koordinator Bjarne Togsverd og UU vejleder Eva Geer Projektet omkring bekymringsmærker løb af stablen i efteråret 2012 i samarbejde med HG på Århus Købmandsskole, Sønderhøj, og Århus Social- og Sundhedsskole i Aarhus Kommune. Omdrejningspunktet var udvikling af nye arbejdsgange, der skulle sikre en hurtig, koordineret og struktureret indgriben over for den enkelte unge, der ville være i risiko for at afbryde en ungdomsuddannelse. Projektet konkluderer efterfølgende, at det virker særdeles præventivt på de frafaldstruede unge, når ungdomsuddannelsen og UU arbejder tæt sammen, som fx når ungdomsuddannelsen konsekvent afgiver bekymringsmærker til en kendt vejleder. Vejlederen kan så fungere som sparringspartner og evt. blive indgangen til det kommunale system. Endvidere konkluderes det, at den største succes opnås, når ungdomsuddannelsen har en nedskrevet frafaldspolitik for interne fastholdelsesmuligheder, og for hvornår bekymringsmærket sættes, og UU indkaldes. Baggrund for projektet Uddannelsesrådet, bestående af repræsentanter fra uddannelsesinstitutionerne i Aarhus Kommune, har gennem flere år interesseret sig for fastholdelse i uddannelse. En interesse der med sidste års afbrudstal stadig er højaktuel. Således var der sidste år 1925 aarhusianske unge, der afbrød deres ungdomsuddannelse. Nogle gjorde det allerede før start i form af et skift til en anden uddannelse, men tilbage stod ca unge, der afbrød en ungdomsuddannelse uden at gå i gang med en ny. En udfordring uddannelsesrådet måtte forholde sig til ikke mindst set i lyset af regeringens 95% målsætning. Der blev i første omgang skelet til Silkeborg, hvor man havde haft succes med Garantiskolen (et koncept, hvor uddannelsesinstitutionen ikke slipper den unge, før den unge er i gang med en ny uddannelse eller med en aktivitet, der kan føre til uddannelse). Det viste sig imidlertid ikke muligt i en by som Aarhus med mange uddannelsesinstitutioner at gennemføre Garantiskole-tankegangen. Et andet vigtigt argument for at søsætte projektet var den ministerielle bekendtgørelse fra marts 2009, hvori det bekendtgøres, at alle uddannelsesinstitutioner elektronisk skal give Ungdommens Uddannelsesvejledning besked om den unges status i forhold til: Start Gennemført Afbrud Risiko for afbrud - også kaldt bekymringsmærker. Men ud af de i alt 2411 afbrud blev der sidste år kun sat 161 bekymringsmærker. Altså endnu en indikator på, at samarbejdet omkring de afbrudstruede unge ikke fungerede optimalt, og at der var et stort behov for at få området undersøgt. Da Garantiskole-modellen ikke kunne vedtages i Aarhus kommune, besluttede Uddannelsesrådet at iværksætte en interviewrunde omkring uddannelsesinstitutioners fastholdelsespolitik herunder brug af bekymringsmærker. Med udgangspunkt i den iværksatte UU Aarhus-Samsø i efteråret 2012 pilotprojektet omkring bekymringsmærker. 5\n6 Projektstart Projektgruppen blev enige om at fokusere på: Fastholdelses-politikken bag afsendelse af bekymringsmærket. UU s handling på at bekymringsmærkerne blevet sat. Spørgsmålet om det ville betyde noget for samarbejdet omkring de unge, hvis det var den samme person, der kontaktede ungdomsuddannelsen, hver gang et bekymringsmærke var blevet sat. Projektet Projektgruppen besluttede herefter at lave et forsøg med en UU kontaktperson på de enkelte uddannelser. Det blev aftalt, at ungdomsuddannelserne skulle afsætte et elektronisk bekymringsmærke, og det så var kontaktpersonernes opgave at kontakte uddannelsesstedet for at enten at sparre om den unge eller at aftale et møde på uddannelsesstedet. På HG Sønderhøj blev egen fastholdelsespolitik tydeligt formuleret med henblik på, hvornår kontaktpersonen skulle kontaktes. Kontaktpersonsordningen på HG Sønderhøj fortsatte ind i 2013, og kontaktpersonen havde i det tidsrum kontakt med 34 unge. Heraf forlod 10 unge uddannelsen for enten at påbegynde en ny ungdomsuddannelse eller for at fortsætte i anden forberedende aktivitet, 5 kom på kontanthjælp, 2 fraflyttede kommunen, mens 17 altså halvdelen fortsatte på HG. På baggrund af dette tal og på baggrund af de øvrige projekterfaringer blev der i januar 2013 lavet en indstilling til ledelsen i UU Aarhus-Samsø. Heri anbefales en kontaktpersonsordning, og samtidig præciseres det, at det altafgørende for succes er samarbejde, og at ungdomsuddannelsen har sin egen nedskrevne fastholdelses/bekymringsmærke-politik. Projektet omkring bekymringsmærker danner fremadrettet grobund for besøg på de forskellige ungdomsuddannelser for at fortsætte dialogen omkring implementering af bekymringsmærker og fastholdelse af de frafaldstruede unge. Dag. Maleri af Conny Maxwell 6\n7 AarhusUng - ny info-app til unge årige i Aarhus Nu skal de unge kun søge ét sted Af: Lone A. Petersen, IT-medarbejder Baggrunden for AarhusUng I det daglige arbejde med de unge har UU vejlederne Ib Jensen og Eva Geer erfaret, at de unge nemt farer vild i de mange tilbud i Aarhus. Herved fødtes idéen om at samle alle tilbuddene ét sted, siger Ib Jensen og fortsætter, de unge skal nemt kunne danne sig et hurtigt overblik, så et af nøgleordene har været keep it simple. Alle tilbud er derfor ikke med, men vi har udvalgt et repræsentativt udsnit til de unge. Målgruppe App en er primært til de 10-20% af de unge dem der ikke bare går i gang, falder fra, skifter eller bliver ramt af forskellige personlige udfordringer. De skal vide, hvor de så kan henvende sig. Herudover er selvfølgelig alle andre unge, der har brug for en hånd, de der arbejder professionelt med de unge, vejledere i alle afskygninger, klubmedarbejdere, gademedarbejdere, lærere på ungdomsuddannelserne og forældrene. Hvad indeholder app en Hovedområderne er følgende: På vej til uddannelse Ungdomsuddannelse Arbejde Fritid Ungdomsliv Penge og bolig Under de enkelte områder findes linksamlinger med en kort beskrivelse af de enkelte tilbud. Hvis fx den unge går ind under ungdomsliv, vil der blandt andet være henvisninger til Ungdomscentret, Cyberhus, Misbrugsbehandling, TUBA og Ensomhed. Introduktionsvideo: Hvordan app en bruges: Se AarhusUng og spred budskabet Vi opfordrer til, at alle, der arbejder med unge, downloader app en, som er tilgængelig både fra Google Play og App Store. Har du ikke en smartphone, kan du se indholdet på Herefter håber vi, at du vil bringe budskabet videre til de unge. Fremover vil der være en lille såkaldt QR-kode på UU s brevskabeloner til de unge og forældrene. Koden kan bruges til hurtigt at hente app en direkte med sin smartphone. Udvikling og rettelser App en er vores bud på et lokalt Aarhus-overblik, men vi modtager gerne forslag til forbedringer samt besked om fejl og mangler. Kun på den måde får vi et brugbart og stærkt værktøj til os og de unge. 7\n8 Processen Projektet er et samarbejde mellem UU Aarhus-Samsø (UU), Børn og Unge (B&U), Fritids- og ungdomsskoleområdet (FU), Ungdomscentret og grupper af unge. Gruppen fra UU bag projektet består af Anders Skov, Peter Lilleheden, Ib Jensen, Eva Geer, Lone Petersen og Stine Kjølholt. Eva og Ib har samlet materiale og arbejdet med struktur og indhold med udviklerne. Peter har stået for koordinering med samarbejdsparter og oplæg, og sidst er Lone og Stine kommet til projektet og har stået for henholdsvis indtastningsarbejdet og kontakt til de unge. Ib Jensen fortæller om udviklingsforløbet: Efter at have indhentet de økonomiske midler, tog vi kontakt til Center for Digital Pædagogik, som har været vores sparringspartner igennem processen. Fra vores forestillinger om, hvad app en skulle indeholde til det færdige resultat, har vi undervejs haft workshops med potentielle brugere. Vi har mødtes med flere hold produktionsskoleelever, elever på ungdomsuddannelserne, Min Vej til Uddannelse og endelig nogle 10. klasses elever. Noget af det første vi fandt ud af var, at ikke alle unge i målgruppen har en smartphone. Men nok en bærbar eller stationær derhjemme. Derfor har app en en hjemmeside, som spejler alt indhold og åbnes i en browser til computere og tablets. Herudover har vi holdt den oprindelige tværfaglige baggrundsgruppe orienteret og mødtes med dem undervejs. Version 2 er (måske) på vej Vi er pt. i evalueringsfasen og regner med, at vi får den fornødne økonomiske opbakning til en version 2 via de allerede søgte midler. Så den nuværende version er forhåbentlig kun første skridt til at forbedre de unges overblik over de utallige tilbud, de har i Aarhus. Sommer. Maleri af Conny Maxwell 8\n9 UU hjælper unge i gang med fritidsjob Af konsulent Christian Bang Kristensen Et fritidsjob kan for nogle unge være et skridt på vejen til uddannelse. Det er kort fortalt tænkningen bag Arbejdsmarkedsstyrelsens pulje til en fritidsjobsindsats, at et fritidsjob medvirker til at kvalificere den unges kompetencer til at vælge uddannelse og holde fast i uddannelse. UU Aarhus-Samsø har fået midler fra denne pulje til en særlig indsats i 2013 for udsatte unge. Tre erfarne jobkonsulenter er blevet ansat i UU til at tage udfordringen op med de unge. Det er målet, at i løbet af 2013 skal 300 unge få et fritidsjob gennem indsatsen. En stor del af de unge i målgruppen er tosprogede, hvor familien fx ikke har kendskab til arbejdsmarkedet og mangler erfaringer med virksomhedskulturer og kravene til at bestride et job. I projektets start er det de årige, der nyder godt af indsatsen. Det er planen senere at udvide målgruppen til også at omfatte udsatte unge op til 24 år. Et lille skub De tre jobkonsulenter Rikke Marie Schnuchel, Reza Taremian og Kurt Pehrsson fortæller, at deres arbejde med at finde de unge er begyndt på 10. klassecentrene. I samarbejde med UU vejlederne samles fritidsjobinteresserede unge til samtaler med jobkonsulenterne. Gennem de individuelle samtaler afdækker konsulenterne de unges ønsker og forudsætninger for at kunne bestride et fritidsjob. Konsulenterne fortæller, at de unge er meget motiverede, og mange har på eget initiativ tidligere søgt job uden held. De har måske brug for et fif til at gøre ansøgningen bedre eller gode råd til ansættelsessamtalen. De unge er overvejende meget realistiske i deres jobønsker inden for det ufaglærte område, men de har lige brug for et lille skub til at komme videre, siger Rikke Marie Schnuchel. Efter samtalerne matcher konsulenterne de unge til relevante virksomheder, og de unge får så kontaktoplysninger til virksomhederne. Det er nu den unges opgave at sende en ansøgning, og forhåbentlig resulterer den i en jobsamtale. Jobkonsulenterne er således kun en løftestang til et eventuelt fritidsjob. Fra venstre: Kurt Pehrsson, Rikke Marie Schnuchel og Reza Taremian Kendskab til arbejdsmarkedet Det er jobkonsulenternes ønske, at der senere i projektet bliver mulighed for at lave kurser for unge, hvor de kan lære, hvordan man fx laver CV og ansøgning, de kan træne til jobsamtalen og i det hele taget få forståelse for virksomhedskultur og arbejdspladsens forventninger til medarbejderne. Kurt Pehrsson fortæller, at mange unge ikke ved, hvordan man gebærder sig til en samtale. Det kostede fx en ung mand et job, at han havde mobiltelefonen tændt under samtalen. Det vil være meget relevant, hvis vi som erfarne jobkonsulenter kunne bruge mere tid på at give de unge vejledning om arbejdsmarkedet, job og uddannelse, slutter Reza Taremian. 9\n10 Sådan er det gået i 1. kvartal Jobkonsulenterne har haft samtaler med 133 unge på 10. klassecentre, Projekt Nøglen i Lystrup/ Elstedhøj, Min Vej Til Uddannelse, Vejledningscentret i Gellerup og Get2job i Gellerup. De 133 unge fordeler sig således: 46 er startet i fritidsjob, 34 er henvist til samtale med virksomhed (har ikke fået svar endnu), 19 er ikke længere med i projektet, 15 er i mellemtiden blevet over 18 år, men er dog stadig med, 19 er endnu ikke blevet matchet med en virksomhed. Mangler unge Der er nu 50 virksomheder med i projektet. Jobkonsulenternes virksomhedskontakt har desuden resulteret i yderligere 18 job, som er videreformidlet til Jobcentret. Det drejer sig om ordinære job, løntilskudsjob, praktikforløb, flexjob og lærepladser. Konsulenterne er godt tilfredse med resultatet af indsatsen i 1. kvartal. Status her i april er, at der faktisk mangler unge jobinteresserede årige. Den aktuelle konflikt på undervisningsområdet gør det ikke lettere for konsulenterne at få kontakt til de unge og lave aftaler på skolerne. Fra fritidsjob til fuldtidsarbejde Iman Ali er en af de unge, som er kommet i gang med et fritidsjob via projektet. Iman gik i vinter på et afklaringsforløb på Min Vej Til Uddannelse. En dag kom jobkonsulenterne Rikke Marie og Kurt og fortalte om mulighederne for at få hjælp til at finde et fritidsjob. Iman blev interesseret i et fritidsjob hos Fakta på Langenæs. Hun har ikke tidligere haft fritidsjob og har aldrig skrevet en ansøgning. Med hjælp fra UU vejlederne lavede Iman en ansøgning til butikschef Jesper Thomsen, Fakta. Ansøgningen resulterede i en jobsamtale, der gik godt, og Iman kunne straks begynde som fritidsjobber. Iman trimmer varer i butikken Det havde længe været Imans plan at uddanne sig inden for butik og handel, og hun blev rigtig glad, da butikschefen kunne tilbyde hende en fuldtidsstilling i Fakta. Jeg kan blive her, til jeg fylder 18 år, så vil jeg begynde på HG. Jeg føler, at det er det rigtige job for mig, og jeg trives rigtig godt med kundekontakt, siger Iman og vender tilbage til arbejdet i butikken. 10\n11 Ledelsesfokus på undervisningen i uddannelses-, erhvervs- og arbejdsmarkedsorientering (UEA) Af konsulent Christian Bang Kristensen En undersøgelse af UEA aktiviteter i folkeskolen I sommeren 2012 fik Ministeriet for Børn og Undervisning lavet en ¹kortlægning af UEA aktiviteter i Folkeskolen. Resultaterne af undersøgelsen viser bl.a., at der er meget store forskelle på, hvordan UEA prioriteres og tilrettelægges på skolerne. Generelt er det obligatoriske emne ikke højt prioriteret i indskolingen og på mellemtrinnet. Rapporten konkluderer også, at mange i undersøgelsen peger på, at UEA i højere grad bør integreres i de obligatoriske fag og dermed i skolernes hverdag. Med UEA som indgangsvinkel kan man sikre et praksiselement i de obligatoriske fag. Søndervangskolen i Aarhus - en skole med strategi og plan for UEA På Søndervangskolen har ledelsen formuleret en klar målsætning og lagt en strategi og plan for, hvordan de enkelte klassetrin skal samarbejde med erhvervslivet. Skolen er en heldagsskole, hvor en meget stor del af forældrene ikke har tilknytning og kendskab til det danske arbejdsmarked. På Søndervangskolen fortæller viceskoleleder Martin Bernhard om baggrunden for indsatsen: Vi vurderer, at en kobling mellem skole, virksomhed og uddannelse er noget, der vil sikre eleverne et sundt arbejdsliv, når de forlader grundskolen. Vi tænker også, at grundskolen er den basale base, hvor kompetencer, færdigheder og motivation, der skal til for at indgå i et aktivt medborgerskab efterfølgende, bliver erhvervet. Hvis eleverne ikke har tilstrækkelige kompetencer i forhold til at begå sig i ungdomsuddannelsessystemet, så må vi gentænke den model for, hvordan vi har gjort det indtil nu. Deri er bl.a. koblingen og inddragelsen af virkeligheden væsentlig, for det er virksomhederne, der melder tilbage til skolen med de helt specifikke forventninger, som de har til unge mennesker, der starter på virksomhederne og som skal kunne opretholde en stilling og et arbejdsliv. Det er klar tale for eleverne. De forstår, at det er den her virkelighed, vi skal ud i, uanset om det er en produktionsvirksomhed, en servicevirksomhed eller en vidensvirksomhed. Samtidig er det en palet, der bredes ud gennem elevernes skolegang i et 0. til 9. klasses perspektiv, hvor de får forskellige muligheder for at se forskellige virksomheder siger Martin Bernhard. Det er vigtigt, at eleverne får forståelse for, hvilke realistiske muligheder, de har. Der er ikke frit valg for alle på alle hylder. Sådan organiseres samarbejdet med virksomheder Alle klasser skal kobles sammen med en virksomhed i en virksomhedsadoption. På nuværende tidspunkt arbejdes der på at få de sidste aftaler på plads, så hele skoleforløbet er dækket. Sideløbende med adoptionerne har 6. og 7. klassetrin JobSnuser, hvor klasserne har samarbejde med en virksomhed og en erhvervsskole. Det er skolens erfaring, at virksomhederne gerne vil samarbejde. Virksomhederne ser samarbejdet som en del af deres CSR strategi (Corporate Social Responsibility), hvor de tager et socialt ansvar for samfundets borgere - og et særligt ansvar for lokalområdet. Konkret melder virksomhederne også tilbage til skolen, at medarbejderne synes, det er sjovt at have børnene på besøg og lave forskellige aktiviteter med dem. Martin Bernhard understreger, at det er vigtigt i et samarbejde med virksomheder, at skolen er i stand til at vise stor fleksibilitet. ¹) Hele rapporten kan hentes på dette link: Kortlægning af UEA aktiviteter i folkeskolen 11\n12 Klasser og samarbejdsvirksomheder på Søndervangskolen Klasse Virksomhed Lokalcenter Viby. Virksomhedsadoption Helnan Marselis Hotel. Virksomhedsadoption 6. Højbjerg Maskinfabrik. Virksomhedsadoption og JobSnuser 7. Dansk Supermarked. JobSnuser. Afventer respons på indgåelse af virksomhedsadoption 8. Afventer respons på indgåelse af virksomhedsadoption 9. Johnson Controls. Virksomhedsadoption Hvad får eleverne ud af samarbejdet Martin Bernhard fortæller, at det er vigtigt, at der er en oplevelsesorienteret tilgang til elevernes besøg i virksomhederne. Eleverne husker bedre viden, der er knyttet sammen med oplevelser. Virksomhederne opererer med deadlines og formelle krav om, hvad der skal til for at få dagligdagen til at fungere. Deri ligger værdier, som vi gerne vil have, eleverne får indsigt i. Der er desuden de helt basale kompetencer, som vi også kræver i skolen: man skal komme til tiden, man skal møde, være aktiv og deltagende. Når eleverne oplever kravene fortalt med virksomhedens sprogbrug, har det en anden virkning, end når vi bruger skolens pædagogiske sprog, siger Martin Bernhard. Det er skolens mål, at partnerskabsaftalerne formaliseres og udvikles over årene og bliver til et kvalifikationsafsæt, så de unge på Søndervangskolen rent faktisk bliver dygtigere. Vi kan kun måle effekten af indsatsen på gennemførelsesprocenten på ungdomsuddannelserne, de unges karaktergennemsnit og de nationale tests. Det er de objektive kriterier, vi har for at se, om vi løser opgaven, som vi skal, siger Martin Bernhard. Søndervangskolen forventer at komme op på landsgennemsnittet inden for en kortere årrække. Projekt Fritidsjob Sideløbende med det generelle erhvervssamarbejde har Søndervangskolen de seneste to et halvt år deltaget i Projekt Fritidsjob sammen med Boligforeningerne Aarhus Omegn og Alboa samt Fritids- og Ungdomsskolen (FU) i Viby Syd. Projektet har været nøje fulgt af endvidere LO samt Rådmanden for Sociale Forhold og Beskæftigelse. Projektet har et særligt eksplicit fokus på de unge, som bor i bebyggelserne Søndervang, Kærslund og Rosenhøj. Projektet går ud på at søge og finde fritidsjob til unge i alderen 13 til godt 20 år. Projektet er finansieret af Landsbyggefonden. Der har indtil nu været mere end 200 ansættelser i fritidsjob. Et fritidsjob kan for en undervisningspligtig elev tænkes ind i skoledagen, hvis det vurderes at have positiv effekt for den unge. Projektet slutter ved årets udgang. Et nyt projekt med jobkompetencer og erhvervsfokus i den almindelige undervisning Søndervangskolen har søgt og fået bevilget et nyt treårigt projekt hos Ministeriet for By, Bolig og Landdistrikter. I projektet skal jobkompetencer og erhvervsfokus indarbejdes og implementeres i den almindelige undervisning i langt højere grad end hidtil. Det nye projekt og vores arbejde med virksomhedspartnerskaber passer perfekt sammen med skolens og områdets bestræbelser på reel faglig, social og personlig kvalificering af fremtidens borgere, slutter Martin Bernhard. I næste udgave af UU INFO bringer vi er artikel om Tovshøjskolens arbejde med erhvervsfokus. 12\n13 Virksomhedsskolen besøgte i DM i Skills Af Ilse Fogtmann, UU vejleder En øjenåbner Som de fleste ved, blev der i dagene januar 2013 afholdt DM i Skills i NRGI Park & Arena i Aarhus. Dette storstilede arrangement havde bl.a. til formål at sætte fokus på erhvervsuddannelserne og mulighederne inden for de forskellige fag. Derfor var det også oplagt, at vores drenge fra Virksomhedsskolen skulle ud og besøge DM i Skills, og vi havde på forhånd lavet aftaler med underviserne fra Center for byggeri på Aarhus Tech, at de skulle stå parate og fortælle om de forskellige uddannelser til anlægsstruktør, bygningsstruktør og brolægger. Dette viste sig at være en øjenåbner for især én af vore elever. Efter et mislykket forsøg på at tage en landbrugsuddannelse var han startet i Virksomhedsskolen i slutningen af oktober 2012 med henblik på at blive afklaret i forhold til bygge- og anlægsområdet. I hele perioden var han mødt stabilt og engageret ind hver morgen i byggeriet, men var dog stadig lidt tvivlende omkring hvilken retning, han skulle gå. Var det bygningsstruktør eller anlægsstruktør? Men det blev der rådet bod på den dag i januar til DM i Skills i NRGI Park & Arena. Her fik vores elev pludselig det hele til at falde på plads. Efter at have suget til sig i demonstrationshallen og efter en længere snak med faglærerne var han klar over, at det var anlægsstruktørvejen, han skulle gå. Efterfølgende tog han sin mor med til Åbent Hus på Center for Byggeri, og det medførte igen, at grundforløbslæreren en uge senere ringede til os i Virksomhedsskolen. Han var nemlig blevet kontaktet af et lille entreprenørfirma, som stod og manglede en lærling, og så tænkte han straks på vores elev, som vi også kun kunne anbefale, idet han i forløbet hernede i byggeriet havde udvist stor stabilitet og motivation. Selv havde faglæreren ikke lige nogen på grundforløbet, som kunne bruges. Vi fik hurtigt indkaldt til et møde i Virksomhedsskolen, hvor alle parter var til stede, og der er nu underskrevet en uddannelsesaftale med start den 22. marts Det er derfor en glad, ung mand, vi siger farvel til her nedefra, og som tager af sted med et kompetencebevis i hånden. Han er således godt rustet til at starte som lærling og ved, hvad han går ind til. Simone. Maleri af Conny Maxwell 13\n14 Nye erhvervspraktikmuligheder for skoleelever (temapraktik) Af konsulent Christian Bang Kristensen Krav til eleverne For at komme i erhvervspraktik hos DONG Energy skal du have en grundlæggende forståelse og interesse for naturvidenskabelige fag såsom matematik, natur/teknik, fysik og kemi. Snak med UU vejlederen på din skole og måske en underviser i et naturfagligt fag for at finde ud af, om DONG Energys praktikuge vil være noget for dig. Sådan skriver DONG Energy til elever, der klikker ind på firmaets hjemmeside for at se, hvad erhvervspraktikken handler om. Der stilles store krav til eleverne: De skal være fagligt dygtige og motiverede, de skal kunne overskue en femdages uge med komplekst indhold og mange skift, og de skal selv kunne sørge for transport til og fra Fredericia. Program for praktikken: Mandag: Tirsdag: Onsdag: Torsdag: Fredag: Introduktion til DONG Energy, sikkerheds- og teamøvelser Besøg på Aarhus Universitet - Geologi Besøg på Skærbækværket Besøg på Syddansk Universitet - Vindenergi Opsamling, afslutningen og fællesaktivitet Som for de andre temapraktikker, UU tilbyder, betyder den personligt motiverede ansøgning rigtig meget. Praktikvirksomhederne lægger mange ressourcer ind i at give eleverne en uge med et højt fagligt indhold og samtidig præsentere eleverne for et bredt spektrum af job- og uddannelsesmuligheder i de forskellige brancher. Derfor er kravene om høj motivation og faglig interesse og kunnen gennemgående. Praktikken hos DONG Energy er helt ny og skal prøves for første gang til efteråret. Den udbydes til elever i hele landet, og UU Aarhus-Samsø koordinerer praktikken for elever i Jylland. Læs mere om DONGS tilbud på: folkeskolepraktik.aspx Også TDC er begyndt at tilbyde temapraktik. I efteråret 2012 deltog tre elever fra Aarhus sammen med ni andre fra Region Midt i TDCs første temapraktik. I løbet af ugen kom eleverne gennem et varieret program, hvor de blev introduceret til TDC som organisation og fik viden om, hvad der skal til for at blive ansat i TDC. De efterfølgende dage besøgte eleverne TDCs butikker og callcentret. En dag var afsat til udkørende opgaver hos private kunder med en tekniker, og praktikken sluttede med et besøg i Innovation Lab, hvor der blev arbejdet med opfindelser både i teori og praksis. Aarhuseleverne var glade for ugens forløb. De var dog især begejstrede for besøgene i callcentret og TDC butikkerne, hvor der var høj energi blandt de unge TDC-medarbejdere. Praktikken har fået en positiv evaluering og tilbydes igen til efteråret. Her på UU Aarhus-Samsøs hjemmeside kan du læse mere om de mange andre temapraktikker, som UU tilbyder skoleeleverne: 14\n15 Sådan valgte de unge i Aarhus Kommune uddannelse den 15. marts 2013 Opgørelsen omfatter elever fra 9. klasse og elever fra 10. klasse. (I alt 4.614). Til sammenligning er tallene for valget i 2012 nævnt i parentes. Uddannelsesvalg 9. klasse pct. 10. klasse pct. 10. klasse eller anden skoleform 50,26 (51,03) 0,60 (1,70) Tekniske erhvervsuddannelser 2,86 (2,64) 10,34 (7,17) Merkantile erhvervsuddannelser 1,22 (1,25) 4,20 (5,53) Social - og sundhedsuddannelser 0,45 (1,06) 1,39 (3,64) EGU og STU 0,13 (0,32) 1,73(1,23) STX (inkl. IB) 31,08 (29,07) 46,14 (44,92) HHX 7,42 (6,14) 14,73 (15,52) HTX 4,21 (3,44) 6,20 (5,00) HF 0,06 (0,00) 6,47 (5,58) Andet 2,92 (5,05) 8,20 (9,70) Sum 100,00 100,00 Det statistiske grundlag er alle unge, der har bopæl i Aarhus, og omfatter også unge på efterskole, som søger ungdomsuddannelse eller 10. kl. i det kommende skoleår. Populationen af unge på årgangen er faldet med 4,1 procentpoint i forhold til 2012 (4811 unge). Antallet af unge, der søger 10. klasse, er faldende. Kun 50,26 % af de unge har søgt 10. klasse i 2013, imod 51,03 % i unge har søgt uddannelsesforberedende aktiviteter, arbejde eller udlandsophold. Det er kategorien Andet. Samlet set har flere unge tilmeldt sig en ungdomsuddannelse i Erhvervsuddannelser Søgningen til erhvervsuddannelserne viser en svag stigning til de tekniske erhvervsuddannelser for 9. klasse (0,22 procentpoint). For 10. klasser er der en væsentlig større stigning på 3,17 procentpoint. Søgningen til de merkantile uddannelser og Social- og Sundhedsuddannelserne er faldet. I 2013 søgte 1,22 % af 9. klasserne en merkantil uddannelse mod 1,25 % i Et fald på 0,03 procentpoint. I 2013 søgte 4,20 % af 10. klasserne en merkantil uddannelse mod 5,53 % i Et fald på 1,33 procentpoint. Søgningen til Social- og Sundhedsuddannelserne er mere end halveret for 9. klasses vedkommende: 0,45 % i 2013 mod 1,06 % i For 10. klasse er søgningen næsten halveret: I 2013 søgte 1,39 % mod 3,64 % i Den samlede rapport over uddannelsesvalget kan ses på (Rapporten åbnes fra forsiden under rubrikken Aktuelt). 15\n16 Den merkantile Virksomhedsskole et nyt tilbud til unge fra 1. maj 2013 Af UU vejleder Rikke Marie Schnuchel Den merkantile Virksomhedsskole er et afklarings- og uddannelsesforberedende tilbud til unge mellem 16 og 25 år. Tilbuddet er målrettet unge, der ønsker en uddannelse indenfor det merkantile felt, men som endnu ikke er endeligt brancheafklarede og derfor har brug for støtte til at blive uddannelsesparate. Den merkantile Virksomhedsskole er etableret i Kvickly i Bruuns Galleri. Skolen bygger på en tæt sammenhæng mellem teori/undervisning, praksislæring og helhedsorienteret, håndholdt vejledning og danner ramme om et godt og stabilt ungemiljø. Dagligdagen I dagligdagen arbejder de unge størstedelen af tiden sammen med de øvrige kolleger i butikken. Parallelt hermed sættes fokus på elevernes faglige, sociale og personlige udvikling gennem daglig, løbende vejledning og dialog med henholdsvis skolens faglærer og vejleder (der begge har base i Kvickly). Undervisningsdelen på forløbet indeholder både teoretiske og uddannelsesforberedende elementer. Under forløbet på Den merkantile Virksomhedsskole får eleverne således mulighed for at prøve butiksfaget i praksis. Målet er, at eleverne gennem forløbet afklares og bringes tættere på at vælge, påbegynde og gennemføre en ungdomsuddannelse inden for detailbranchen eksempelvis påbegynder grundforløb på HG eller indgår aftale om Ny mesterlære inden for branchen. Praktisk info Sted: Kvickly, Bruuns Galleri, M. P. Bruuns Gade 25, 8000 Aarhus C Mødetid: 32½ time om ugen (mandag-fredag inden for Kvicklys åbningstider) Økonomi: Under forløbet modtager eleverne for størstepartens vedkommende produktionsskoleydelse. Enkelte vil modtage kontanthjælp. Samarbejdspartnere Den merkantile Virksomhedsskole er et samarbejde mellem Kvickly Bruuns Galleri, Aarhus Købmandsskole, Gøglerproduktionsskolen Aarhus og Job&Uddannelse. Baggrund Den merkantile Virksomhedsskole bygger videre på de positive erfaringer og de metoder, der er udviklet på Virksomhedsskolen inden for bygge- og anlægsbranchen. Denne er etableret i forbindelse med Aarhus Kommunes byggeri af Dokk1 - det nye multimediehus på Aarhus Havn i et samarbejde mellem bygherren/aarhus Kommune, NCC, Århus Produktionsskole, Aarhus Tech og Job&Uddannelse. Visitation Kontakt Rikke Marie Schnuchel for aftale om indledende samtale. Er den unge i målgruppen til Produktionsskoleforløb visiteres til Gøglerproduktionsskolen. Der udarbejdes Målgruppevurdering og Uddannelsesplan. 16\n17 Personalia Nye medarbejdere Jeg hedder Lone Albin Petersen, og mine områder er læring, IT og sundhed. Jeg finder det livsbekræftende at hjælpe mennesker, som søger hjælp. Som produktionsskolelærer var min største opgave at give eleverne mod på at åbne bøgerne igen - igennem tro på, at de kunne. Hos UU er min opgave at informere de unge om deres muligheder igennem hjemmesiden og en ny app. I mit private liv hjælper jeg voksne af med overvægt via et onlineværktøj til kalorietælling. Min baggrund er folkeskolelærer, multimediedesigner, slankekonsulent og coach. Jeg hedder Stine Kjølholt, og jeg blev færdiguddannet som antropolog i august Jeg har altid været interesseret i arbejdet med unge og har gennem mit studium arbejdet med unge og ungdomskulturelle problemstillinger. Derudover har jeg sideløbende med mit studie arbejdet med unge i forskellige FU områder. Herunder Silkeborgvej og Grenåvej øst. Jeg er stadig ansat i Grenåvej øst som tovholder og koordinator for en del af Aarhus Kommunes Børn og Ungebyråd. Jeg er ansat som konsulent i job og uddannelse og arbejder pt. primær med evaluering af virksomhedsskolen for bygge og anlæg. Jeg hedder Line Bartholomæussen og er vejleder for årige og sidder i Jobinfo. Jeg er uddannet lærer fra Den frie Lærerskole og i gang med en uddannelse som uddannelsesjob og karrierevejleder. Mine tidligere arbejdserfaringer er forankret i special- og normalområdet, hvor jeg har undervist udviklingshæmmede, unge med generelle indlæringsvanskeligheder og unge på en almen efterskole. Jeg har i flere sammenhænge lavet frivilligt arbejde og sidst på Cyberhus, hvor jeg var chatrådgiver for unge i vanskeligheder af personligog social karakter. Jeg hedder Rikke Marie Schnuchel. Jeg har de seneste år arbejdet inden for den kommunale beskæftigelsesindsats som konsulent, beskæftigelsessagsbehandler, mentor og underviser. Jeg har primært arbejdet med ledige unge med andre barrierer end ledighed med henblik på afklaring af fremtidigt uddannelsesvalg, tilknytning til arbejdsmarkedet og fastholdelsesstrategier ift. job og uddannelse. Jeg er oprindeligt uddannet cand.mag og har tidligere arbejdet som underviser i gymnasieskolen, projektmedarbejder/formidler på museum og fundraiser. Jeg hedder Kurt Pehrsson og er oprindelig uddannet inden for handel og har sidenhen gennemført en lederuddannelse og siddet i Langå Byråd. Jeg har i en lang årrække arbejdet som mentor/coach for udsatte grupper. De sidste år har jeg i jobcenterregi arbejdet med kontanthjælpsmodtagere match 1-3. Som virksomhedskonsulent har jeg tidligere i Jobcenter Aarhus arbejdet med oprettelse af virksomhedscentre. Pt. er jeg ansat som virksomhedskonsulent i Job&Uddannelse med henblik på at skabe fritidsjobåbninger til unge mennesker på år. Jeg hedder Reza Taremian. Jeg er oprindelig uddannet skibsbygger fra Aarhus Flydedok. I 2003 blev jeg ansat som jobkonsulent i Jobcenter Aarhus, hvor jeg har deltaget i forskellige projekter med flygtninge og indvandrere og har bl.a. også været udstationeret på Sprogskolen, LærDansk Århus. I 2010 tog jeg diplomuddannelsen i beskæftigelse. I 2013 blev jeg ansat som jobkonsulent i Job&Uddannelse til at skaffe fritidsjob til årige. 17\n18 Afskedsreception Tirsdag d. 17. april tog UU Aarhus-Samsø afsked med vejlederne Bodil Fisker og Ole Adelkvist. Bodil Fisker og Marie Thodberg Bodil har været vejleder på Katrinebjergskolen, Lisbjergskolen, Lystrup Skole og Vejlby Skole igennem en årrække. I en periode i 90 erne var Bodil tovholder for grundskolevejledere i Nord og Midt, en position hun genoptog, da hun i det sidste halve år varetog koordinatoropgaven i det nuværende team Nord. Bodil har professionelt og på sin rolige, eftertænksomme facon løftet en kæmpe opgave i UU. Vellidt af kolleger og meget respekteret som samarbejdspartner på de skoler, hvor hun har fungeret som UU vejleder. Altid med et bankende hjerte for de unge ikke mindst de unge der har brug for en særlig opmærksomhed. Tak til Bodil. Marie Thodberg og Ole Adelkvist Ole har igennem årene været vejleder på Møllevangskolen og Ellekærskolen, og sidst har Ole fungeret som vejleder i specialteamet i UU Aarhus, med tilknytning til team Vest. Ole har været kendetegnet ved sin punktlighed og meget systematiske måde at organisere vejledningen på. En god egenskab at have, når han i specialvejledningen har skullet vejlede unge med sager på tværs i forvaltningerne. Ole har gennem årene gået meget konstruktivt til opgaverne og altid, på sin venlige facon, været parat til at komme med forslag til nye arbejdsgange og måder at organisere på. Tak til Ole. 18\n19 Kort nyt Via Center for Undervisningsmidler og UU går sammen om kursus for udskolingslærere Kurset tilbydes gratis til klasselærere, dansklærere, samfundsfagslærere og andre interesserede lærere på 8. og 9. klassetrin. Målet med kurset er at sikre fælles forståelse for uddannelsesparathed på baggrund af viden og viden om, hvordan undervisning og vejledning supplerer hinanden. Kurset er todelt I første del præsenterer VIA Center for Undervisningsmidler materialer og eksempler på, hvordan uddannelses-, erhvervs og arbejdsmarkedsorientering (UEA) kan inddrages i undervisningen. I anden del sætter Ungdommens Uddannelsesvejledning fokus på ansvars og opgavefordelingen samt redskaber og metoder til uddannelsesplanlægningen. Kursusinvitation er sendt til alle skoler i Aarhus Kommune. Næste UU INFO udkommer oktober