DANSKE MUSIKVIDENSKABER 2008\nDansk Selskab for Musikforsknings 5. symposium\nLørdag d. 26. april 2008, kl. 11.15-19\nKøbenhavns Universitet, Klerkegade 2, 1308 København K\nSymposiet afholdes i samarbejde med Samfundet Dansk Kirkesang, Dansk Selskab for Traditionel Musik og Dans, Dansk Netværk for Musikpædagogisk Forskning samt Netværk for Tværvidenskabe-lige Studier af Musik og Betydning.\nSymposiet er det første fælles møde for en række foreninger, hvis medlemmer på den ene eller anden måde beskæftiger sig med musik, og hvor en bred vifte af indfaldsvinkler til musikken som refleksions-, videnskabs- og forskningsgenstand dermed vil være repræsenteret.\nFormålet med symposiet er at give et overordnet indtryk af dansk musikorienteret forsknings bredde, herunder den tværfaglighed, som udfoldes mange steder, samt at skabe kontakt mellem ‘musikfolk’ - udøvere, organisatorer, undervisere, forskere - der ellers ikke møder hinanden.\n– en præsentation af de deltagende foreninger og netværk\n– seks afdelinger med ’free papers’, grupperet emnemæssig\n– afsluttende debat om det fremtidige samarbejde\n– kaffe, frokost og forfriskninger\nTilmelding Senest 17. april til Kirsten Flensborg Petersen på kfp@kb.dk.\n11.15 Velkomst og introduktion\nved Thomas Holme Hansen, Dansk Selskab for Musikforskning\n11.30-12.45 Session A\nSpor 1: Dansk Netværk for Musikpædagogisk Forskning\nPræsentation af forskning ved netværkets institutioner.\nFrede V. Nielsen: Indledning\nInge Marstal (Musikpædagogiske kompetencecenter: Det Kongelige Danske Musikkonservatorium, Rytmisk Musikkonservatorium, Det Fynske Musikkonservatorium): Vilkår for børns og unges musikalske udvikling - med særligt fokus på instrumentalområdet. Et tværinstitutionelt udviklingsprojekt mellem DKDM, DFM og RMC. Læs indlæg\nPeter Vuust (Det Jyske Musikkonservatorium): Music In The Brain\nMogens Christensen (Vestjysk Musikkonservatorium, Konservatoriet for musik og formidling): Italesættelse - itonesættelse 3 at nærme sig musikken helt indefra\nFrede V. Nielsen (Danmarks Pædagogiske Universitetsskole, Aarhus Universitet): Musiklæreruddannelse i Danmark - Faglighed og professionalisering.\nSpor 2: Nyere dansk musikhistorie\nOrdstyrer: Anne Ørbæk Jensen\nMichael Fjeldsøe: Kulturkonservatisme som fænomen i første del af det 20. århundrede.\nAgneta Hytten: Kompositionsmusik mellem musikkultur og massemedie, en undersøgelse af tv-mediet som samtidig kunstform.\nSpor 3: Musik og betydning\nOle Kühl: Hvad har musik med mennesker at gøre? - om nødvendigheden af en tværvidenskabelig tilgang til de musikvidenskabelige kernespørgsmål.\nJakob Christensen-Dalsgaard: Et biologisk perspektiv på musik.\n13.45-15.00 Session B\nSpor 1: Dansk Selskab for Traditionel Musik og Dans\nEva Fock: Indledning\nJane Rossen: A Tradition of Fusion: Music in The Copenhagen Synagogue.\nLene Halskov Hansen: Kædedans.\nMichael Hauser: Traditionelle grønlandske sange fra Thuleområdet.\nGabriella Medici: Fra musiketnolog til rejseleder på Bali - formidling af balinesisk kultur.\nSpor 2: Kirkemusik\nPeter Thyssen: Introduktion til arbejdsområdet ”Teologisk Bach-forskning”.\nPeter Weincke: Laub-receptionen i den nye danske koralbog. Læs indlæg\nPeter E. Nissen: Sang og musik i dansk foreninger - Københavns KFUM år 1900 som case. Læs indlæg\nSpor 3: Akustemologi\nOrdstyrer: Tore Tvarnø Lind\nAnsa Lønstrup og Charlotte Rørdam Larsen: LYdT - Et akustemologisk manifest om lyd: praksis, erkendelse og viden.\n15.15-16.30 Session C\nSpor 1: Samfundet Dansk Kirkesang\nPeter Thyssen: Præsentation af Samfundet Dansk Kirkesang\nPeter Thyssen og Arne Berg: Musikkens betydning som brugsmusik i lyset af musikkens funktion som kirkemusik.\nSpor 2: Analyse og hermeneutik\nOrdstyrer: Michael Fjeldsøe\nAnders Bonde: Populariseringen af Sjostakovitjs ”Vals nr. 2”: Potentiel og realiseret betydningsdannelse. Læs indlæg\nMarion Lamberth: Towards a Method of Musical Hemeneutics.\nCarl Bergstrøm-Nielsen: Eksperimenterende improvisationsmusik som genstand for refleksion og forskning. Læs indlæg\n17.00-18.15 Session D\nSpor 1: Netværk for Tværvidenskabelige Studier af Musik og Betydning\nHjarne Fessel: Playing the building - musik fra den gamle fabrik.\nSøren Frimodt-Møller: Mod en teori om kompositionens normativitet.\nJan Hatt-Olsen: Musik og lyd i det offentlige rum.\nKristoffer Jensen: Analyse ved hjælp af automatisk visualisering.\nCynthia Grund: Tværfaglige perspektiver på musik-og-betydningsstudier.\nSpor 2: Musiketnologi og musikterapi\nAnnemette Kirkegaard og Tore Tvarnø Lind: Musiketnologier 2008\nEva Fock: Musik på tværs…\nLars Ole Bonde: Musikterapiforskningen i Aalborg - med hovedvægt på den internationale forskerskole i musikterapi. Læs indlæg\n– Ønsker vi at styrke oplysning om vores sammenslutninger, eller ønskes der et mere forpligtende samarbejde?\n– Hvordan kan et fremtidigt samarbejde på tværs af musikforeningerne/organisationerne/netværkene se ud?\nCarl Bergstrøm-Nielsen (Aalborg Universitet)\nEksperimenterende improvisationsmusik som genstand for refleksion og forskning – Læs indlæg\nI 1979 færdiggjorde jeg et konferensspeciale og tog cand.phil-eksamen nogle år senere. I tilknytning til blandt andet Aalborg Universitet, musikertræffet Denmark’s Intuitive Music Conference og min hjemmeside http://hjem.get2net.dk/intuitive/ har jeg siden beskæftiget mig med at dokumentere refleksioner omkring musikken på flere niveauer - fra den tilsyneladende uforpligtende snak til de lange systematiske afhandlinger. Da min forskende aktivitet mest har været ufinansieret, har jeg ikke så meget følt de snærende bånd fra forskningspolitiske krav. Som også aktiv musiker er jeg fascineret af åbenheden i de musikalske impulser og gestaltdannelser og de inspirationer til tankevirksomhed som de afstedkommer, i al deres diversitet.\nVed symposiet vil jeg kort præsentere min metode ”Rummeligheds/random access-analyse”, som kan anvendes over for den slags variable værker, som typisk er noteret med ikke-standard notation, hvor man ofte skal studere indledningen og tegnforklaringen nøje og grundigt, som ikke nødvendigvis aftegner en simpel følge af elementer eller afsnit men også kan lægge op til mere labyrintiske forløb, og som kan overlade en hel del afgørelser og medskabende virksomhed til den udøvende. New York-skolen (Cage, Brown, Wolff, Feldman), Stockhausen, Ichiyanagi, Berio, Cardew, ”musikalsk grafik” i det hele taget mm. har bidraget hertil. ”Rummelighed” går på hvor snævre eller brede rammer der er for musikalsk fortolkning af de enkelte dele af værket. ”Random access” går på, hvorvidt de enkelte dele af værket er tilgængelige ad libitum for musikeren eller omvendt bundet af kontekst, ved tidslinje eller andet. Ved at analysere disse dimensioner kan man indplacere forskellige værker i et todimensionalt koordinatsystem og opnå kompleksitetsreduktion og overskuelighed i den komparative beskrivelse - og en konkretisering af, hvilken slags ”fortolkningsfrihed” der nærmere er tale om.\nAnders Bonde (Aalborg Universitet)\nPopulariseringen af Sjostakovitjs “Vals nr. 2”: Potentiel og realiseret betydningsdannelse – Læs indlæg\nStudiet af musiks betydning i audiovisuelle værker eller “tekster” (f.eks. spillefilm eller reklamefilm) fordrer en overordnet distinktion mellem potentiel og realiseret betydningsdannelse. De elementer, som konstituerer strukturen i en bestemt underlægningsmusik, kan nok tillægges en række potentielle betydninger, men hvorvidt disse betydninger realiseres eller ej, afhænger af den konkrete audiovisuelle kontekst (interaktionen mellem lyd, billeder, tekst, tale m.m.) samt intertekstualitetsforhold. At musik ikke er et semantisk sprog, og dens primære (denotative) meningsniveau således er af rent grammatisk karakter (i modsætning til visuelle og verbale semiotiske ressourcer), gør det imidlertid problematisk at argumentere for betydningsdannelse alene ud fra studier af musikkens struktur. Af samme grund er formuleringen “kan tillægges” valgt med omhu - netop ud fra den grundlæggende erkendelse, at betydning under ingen omstændigheder er noget, som blot er - dvs. noget objektivt forekommende, på vegne af afsender, foreliggende i en given medietekst, - men derimod i høj grad afhænger af modtagers perception og fortolkning, som igen er betinget af sociokulturel habitus.\nMed ovenstående overvejelser in mente centrerer nærværende indlæg sig om Sjostakovitjs “Vals nr. 2” (7. sats i det kompilerede værk, Suite for Variety Stage Orchestra fra sidste halvdel af 1950’erne) og navnlig sammenhængen mellem på den ene side det betydningspotentiale, som musikken i sig selv kan tillægges i kraft af dens komposition, og på den anden side den betydning, der realiseres via musikkens interaktion med andre semiotiske ressourcer, nonverbale og verbale, visuelle og auditive. Jeg har valgt tre genremæssigt forskellige eksempler, hvori valsen indgår; nemlig spillefilmen Eyes Wide Shut (Kubrick, 1999), en reklamefilm for SkandiaBanken (2001) og dokumentarfilmen Fogh Bag Facaden (Guldbrandsen, 2003). Her vil jeg demonstrere ligheder og forskelle hvad angår realiseringen af valsens betydningspotentiale.\nLars Ole Bonde (Aalborg Universitet)\nMusikterapiforskningen i Aalborg - med hovedvægt på den internationale forskerskole i musikterapi – Læs indlæg\nForskningen i musikterapi på Aalborg Universitet blomstrer og er internationalt anerkendt. I maj 2007 fik forskningsmiljøet FKKs pris som "Årets dynamiske humanistiske forskningsmiljø", og senere på året bevilgede FKK 2 nye ph.d.stipendier - i tilgift til de 4 danske fuldtidsstipendier, der var i forvejen. Hertil kommer 6-8 internationale ph.d.studerende og gæstende forskerstuderende fra mange lande. Foreløbig har forskerskolen en gennemførelsesprocent på 100%, og de fleste af forskerne gør international karriere efter deres forsvar. Hvad er hemmeligheden bag denne succes? Jeg vil kort præsentere afsluttede og igangværende forskningsprojekter og give nogle bud på årsagerne til succesen. Desuden vil jeg kort omtale forskningen på Musikterapiklinikken, Aalborg Psykiatriske Sygehus.\nBonde, L.O. (2007) Forskerskolen i musikterapi - en international succes, in: Musikterapiuddannelsen 25 år. Festskrift, 79-81\nPedersen, I.N. (2007) Musikterapiklinikken - et kort historisk rids, in: Musikterapiuddannelsen 25 år. Festskrift: 72-73\nWigram, T. (2007) Doctoral Research School in Music Therapy, Aalborg\nUniversity, in: Musikterapiuddannelsen 25 år. Festskrift: 73-78\nMogens Christensen (Vestjysk Musikkonservatorium)\nItalesættelse - itonesættelse - at nærme sig musikken helt indefra\nEn kort synopsis af erfaringerne med en skabende og genskabende tilgang til musik.\nOm brug af musikalsk maiuetik og proptreptik.\nDele af oplægget tager afsæt i en igangværende undersøgelse støttet af Kulturministeriets Forskningsudvalg.\nJakob Christensen-Dalsgaard (Syddansk Universitet)\nEt biologisk perspektiv på musik\nMusik er et fællestræk for alle menneskelige kulturer og vor perception og forståelse af musik er formet af biologiske processer - som for eksempel udviklingen af vor hørelse og lydperception og udviklingen af lydkommunikation - i løbet af vor arts udviklingshistorie,. Udviklingen af disse biologiske forudsætninger for musik behøver ikke at forudsætte en speciel biologisk rolle for musik, men måske har musik også haft vigtige funktioner fra de tidligste menneskesamfund (og før). En af disse funktioner kunne være den nære forbindelse mellem musik og sprogmelodi (prosodi), som har været kendt siden Platon., og evnen til at bruge både musik og sprogmelodi retorisk. Funktionen af retorik er overtalelse, og måske har evnen til at overtale været vigtig fra de tidligste menneskesamfund.\nHjarne Fessel (Netværk for Tværvidenskabelige Studier af Musik og Betydning)\nPlaying the building - musik fra den gamle fabrik\nredaktør af Dansk Musiktidsskrift og Medlem af NTSMBs bestyrelse\nDavid Byrne slipper nok aldrig af med prædikatet ”forsangeren fra Talking Heads”. Det er en skam, for efter bruddet med Talking Heads har Byrne både skabt en række meget personlige soloalbums og en vedkommende og vidtfavnende karriere som multikunstner.\nMed installationen Playing the Building på Färgfabriken i Stockholm fra 2005 blandes arkitektur, musik og pop på en ny måde. Storslået buldren, udholdte, let melankolske fløjtetoner og hårde metalliske smæld fylder den diskret oplyste fabrikshal. Midt i det gamle elegante industrielle rum står et harmonium, en gammel ”salmecykel”, som med ledninger og luftslanger er forbundet med forskellige dele af bygningens indre. En kort instruktion på gulvet opfordrer beskueren til at spille på instrumentet. Anslår man en tangent banker en lille hammer måske på en af hallens jernsøjler eller starter en dyb harmonisk buldren fra bygningens dyb.\nDavid Byrnes skæve blik på verden er ikke til at tage fejl af. - Et anderledes perspektiv, der åbner den gamle fabrikshal for ny oplevelse og lader den fremstå både voldsom, underfundig og poetisk.\nOplægget ridser en række oplevelsesstrategier for installationen op.\nKulturkonservatisme som fænomen i første del af det 20. århundrede\nDer er en strømning af kulturpessimisme og antimodernisme i første del af det 20. århundrede, som aldrig rigtig er blevet taget alvorligt, men som primært ses enten som det uinteressante modstykke til de moderne og progressive eller som en slags præ-nazistisk tænkning. Jeg vil trække et par eksempler frem fra omkring første verdenskrig og et par årtier frem. Eftersom det er et område, som aldrig rigtig nogen har undersøgt, bliver det nogle overvejelser over, hvordan man kan diskutere det koblet med nogle konkrete eksempler. Navne som Wieth-Knudsen, C.A. Salomonsen og Povl Hamburger vil dukke op.\nEva Fock (Dansk Selskab for Traditionel Musik og Dans)\nMusik på tværs…\nHvordan kan vi skabe musikundervisning i gymnasiet som kan rumme verden, både alverdens musik og elever med meget forskellig kulturel baggrund, på et højt fagligt niveau?\nDette var udfordringen for udviklingsprojektet ’musik på tværs - en verden i musik’, som har kørt på fire københavnske gymnasier fra efteråret 2005 frem til sommeren 2007, med støtte fra Egmont Fonden.\nSvaret på denne opgave blev ikke kun en række isolerede undervisningsforløb som inddrog forskellige fremmedartede musiktraditioner, men en samlet måde at tænke musikundervisning på tværs af kulturer og på tværs stilarter. I praksis viste projektet sig desuden at byde på en række pædagogiske sidegevinster: En del af undervisningsforløbene rummede en naturlig tværfaglighed som stillede musikfaget stærkere i de tværfaglige møder som gymnasiereformen kræver, og som sikrede et højere fagligt niveau. Desuden bød projektet på nye pædagogisk inspirerende tilgange til musikfaget.\nEn beskrivelse af projektet rummer derfor ikke blot konkrete eksempler på hvordan det blev gjort men også mere generelle overvejelser om hvad musik er, om hvordan der kan undervises i, om og med musik, og om kvalificerede tværfaglige møder omkring musikken. her er med andre ord tale om et møde mellem musikvidenskab, musiketnologi, musikpædagogik og gymnasie-undervisningen.\nSøren R. Frimodt-Møller (Syddansk Universitet)\nMod en teori om kompositionens normativitet\nMusikensemblets organisation har interesseret flere forskere internationalt i løbet af de sidste 10-20 år. I Danmark har man, bl.a. ved Copenhagen Business School, forsket i, hvad erhvervslivet kan lære af ledelsesformer i kor, strygekvartetter mm. Selv har jeg tidligere fokuseret på, i hvilket omfang det giver mening at sammenligne et musikensemble med et samfund i bred forstand, og hvad en sådan sammenligning egentlig fremhæver. I mit nuværende ph.d.-projekt forsøger jeg at beskrive organisationen i ensemblet på et mere personligt plan. Nærmere bestemt ønsker jeg at beskrive og diskutere den normlignende karakter, visse instruktioner i en komposition kan siges at have, og hvordan de enkelte musikere kan føle en forpligtelse over for sådanne ”regler” på trods af, at de i mange tilfælde selv løbende modificerer de selv samme regler i prøve- og opførelsesprocessen. Mine analysemetoder omfatter elementer af epistemisk logik, deontisk logik og spilteori.\nTværfaglige perspektiver på musik-og-betydningsstudier\nI præsentationen gives der et overblik over, hvordan nutidig forskning inden for musik-og-betydningsstudier tilfører vigtige videnselementer til en bred vifte af fag — i Danmark såvel som i den øvrige verden. Der vil blive taget udgangspunkt blandt andet i forskningsprogrammet Musikkens og Lydens Æstetik — Et samspil mellem humaniora, teknologi og musikalsk praksis ved Institut for Filosofi, Pædagogik og Religionsstudier, SDU; i Nordplus-netværket Nordic Network for the Integration of Music Informatics, Performance and Aesthetics; i JMM: The Journal of Music and Meaning www.musicandmeaning.net; og sidst — men ikke mindst — i NTSMB’s fortsatte bestræbelser på at præsentere og formidle tværvidenskabelig forskning.\nLene Halskov Hansen (Dansk Folkemindesamling)\nBallader og kædedans i Danmark\nNår vi præsenteres for danske folkeviser (ballader) i fag- og undervisningslitteraturen, får vi gerne at vide at viserne blev sunget til kædedans i middelalderen. Imidlertid findes der ingen kilder der kan dokumentere denne antagelse. Samtidig har vi beskrivelser og beretninger om en kædedanstradition i Danmark som almindeligvis ikke inddrages i disse overvejelser.\nJeg vil derfor præsentere en dansk kædedanstradition som kan dokumenteres fra slutningen af 1600-tallet og frem til sidste del af 1800-tallet. Omend kilderne og optegnelserne kun er forholdsvis få, vidner de både om kædedans til skæmteviser, til instrumentalmusik med tilhørende dansevers, og måske også til “kæmpeviser” — det ældre udtryk for folkeviser/ballader. Kilderne er interessante i sig selv og fortæller om den tid de er optegnet i, og de kan måske også bidrage til at sætte de ældre mere upræcise kilder i et større perspektiv.\nMusik og lyd i det offentlige rum\nJeg vil gennemgå en række positioner i forhold til musik og lyd i det offentlige rum.\nDet sker dels gennem at ridse positionerne op i de to konferencer om musik og lyd i det offentlige rum i 2006 og 2007, som jeg sammensatte programmet til i NTSMB regi. Konferencerne var et samarbejde mellem Syddansk Universitet, Aalborg Universitet i Esbjerg og Vestjydsk Musik Konservatorium.\nDels ved at betragte musik og lyd i det offentlige rum i forhold til mit eget arbejde som digter/kunstner/planlægger specielt værkerne Imp. Institut for Musik og Poesi, Værløse Bymidte | Lyrik-installation / Bog / Digtsamling, The Cinescape Street Creativity Charter, Urban Alcemist in the Night og Urban Artscape-Furesø.\nFolkevandringer blandt Inuit belyst udfra musiketnologisk forskning\nIgennem mange år har Michael Hauser arbejdet med traditionelle Inuit sange, mest fra Thuleområdet og Uummannaq-Upernavik områderne. Grundmaterialet udgøres af professor Erik Holtveds (1899-1981) lydoptagelser i Thule i 1937. Af Københavns Universitet - prof. Nils Schiørring - blev jeg spurgt om jeg ville transskribere og videnskabeligt bearbejde Holtveds samling. Jeg underviste i gymnasieskolen og på konservatoriet. og opgaven voksede med inddragelse af traditionel musik fra andre Inuit områder, særlig Baffin Island og Kobber Inuit.\nSå først nu er arbejdet færdigt og er antaget til udgivelse hos Museum Tusculanum Press.\nErik Holtveds samling fra Thule i 1937 består af 134 traditionelle sange; 110 trommesange og 24 andre sange, mest sange i fortællinger. I 1962 og 1984 var jeg for Dansk Folkemindesamling i Thuleområdet for gennem lydoptagelser at undersøge sangtraditionens tilstand, som viste sig både god og dårlig. Men mange traditionelle sange var endnu husket. I 1962 blev omkring 350 sange lydoptaget - den største samling fra området - og i 1984 omkring 240 sange. Alle sangene er transskriberede i deres fulde længde og analyserede.\nHoltveds samling er homogen med dominans af én formtype med traditionelt accepterede motiver i et regelbundet formmønster. Men i 1962-samlingen var der mange sange med en anden opbygning.\nDisse "afvigende" sange blev især sunget af meddelere, der nedstammede fra den sidste - historisk sikre - indvandring fra Canada i 1860-erne. Men hvorfra stammede formtypen ?\nFor at finde en mulig forklaring blev der foranstaltet et udvekslingsprogram mellem DFS og National Museum of Man (nu Canadian Museum of Civilization) in Ottawa. Det canadiske lydarkiv modtog kopier af mange lydsamlinger fra Grønland og vi fra mange Inuitområder.\nDen afvigende" sangtype blev genfundet i sange fra det sydlige Baffin Island. Genealogiske undersøgelser bekræftede de musiketnologiske; indvandrerne til Thule i 1860-erne havde rod i det sydligste Baffin Island.\nTilsvarende for de lange dominerende sange i Holtveds samling. Deres langt mere komplicerede formstruktur blev genfundet hos Kobber Inuit i de centrale områder på nordkysten af Canada, således i gamle lydoptagelser fra 1914-16. En direkte forbindelse blev bekræftet gennem linguistiske studier og den nyeste arkæologiske forskning. Folkegruppe(r) fra disse centrale Inuit kom i 1600-1700 tallet til Thuleområdet, der på dette tidspunkt formodentlig var folketomt.\nAgneta Hytten (Projekt: DR Radiosymfoniorkestret 50 år i tv)\nKompositionsmusik mellem musikkultur og massemedie, - en undersøgelse af tv-mediet som samtidig kunstform\nTv-mediet har været i centrum af dansk historie i 50 år. Hvad er betydningen heraf i relation til Danmarks Radios udvikling fra kultur- til medieinstitution når det kommer til indholdet i musiske udsendelser - hvilke genrer dækkes i sendefladen og hvordan produceres musikudsendelser og på hvilken måde formidles de?\nDe musiske udsendelser fortæller en del af den danske musikhistorie og indtager en betydningsfuld og aktiv rolle i det samlede kulturbillede.\nDokumentationen af to områder inden for denne udsendelsesflade er gennem en årrække støttet af forsknings- og sponsormidler og samlet dels under projektet Danmarks Radio og den ny kompositionsmusik efter Anden Verdenskrig og dels projektet DR Radiosymfoniorkestret 50 år i tv.\nJeg præsenterer udvalgte eksempler på materialer fra de to projekter og redegør for arbejdet med kildeproblemer, for udvælgelse og fortolkning af data og dokumentation samt skitserer mulighederne for forskning inden for beslægtede områder i relation til radio og tv.\nI bearbejdelsen af dette materiale vurderes såvel medium, genrer og mediets æstetiske forhold som arten af det kompositoriske materiale og de kunstneriske visioner, der f. eks. ligger bag udviklingen af nye måder at præsentere musik i mediet.\nKristoffer Jensen (Aalborg Universitet, Esbjerg)\nAnalyse ved hjælp af automatisk visualisering\nMusik kan siges at have tre primære dimensioner, rytme, klang og harmoni (herunder melodi). Dette gælder i særdeleshed klassisk musik med gentagelig rytme, regelmæssige klanggentagelser og klar harmonisk struktur og indhold, men måske også til dels ny musik.\nRytme kan måles ved at man udtrækker et mål fra musikken, som indikerer hvor der er nyt indhold i lyden, svarende til en ny tone, og bagefter sammenligne målet med sig selv. På den måde får man et mål for hvor meget af musikken der gentager sig selv, fx. som når vi har at gøre med regelmæssige trommeslag. Klang kan måles gennem en model for øret, der omformer de fysiske mål for frekvens og amplitude til mål, der er tættere på den information øret opfatter. Man får således et mere passende billede af klang, som jo må siges at være en opfattet mere end en fysisk størrelse. Harmoni kan, med en vis forenkling, måles ved at man ser hvor megen energi de tolv toner i en oktav indeholder for hvert skridt. Hvis musikken består af harmoniske toner, vil tonehøjden af tonerne blive indikeret, selvfølgelig uden anvisning af hvilken oktav de bliver spillet i.\nI denne præsentation vil disse tre mål blive vist, og forskellige brug af visualiseringerne forelagt.\nAnnemette Kirkegaard og Tore Tvarnø Lind (Københavns Universitet)\nVi vil i vores oplæg diskutere generelle udviklinger indenfor musiketnologien og se på, hvordan disse spiller ind i vores konkrete, men forskellige forskningsfelter, samt hvilke internationale samarbejder det giver anledning til.\nOle Kühl (Aalborg Universitet)\nHvad har musik med mennesker at gøre? Om nødvendigheden af en tværvidenskabelig tilgang til de musikvidenskabelig kernespørgsmål.\nDette indlæg plæderer for den holdning, at musik er et almenmenneskeligt fænomen, og at en videnskabelige tilgang til musikken derfor må forankres i vores viden om, hvordan mennesker kommunikerer, tænker, føler og handler. Den internationale musikforskning har i de senere år set en betydelig udvikling indenfor felter som musikpsykologi, empirisk musikologi, neuromusikvidenskab og computermusikforskning.\nMarion Lamberth (Lunds Universitet)\nTowards a Method of Musical Hermeneutics\nHermeneutics is generally believed to be neither a theory nor a method but a philosophic way to handle features of science and everyday life. Thus hermeneutics has fallen into disrepute for being either subjective or highbrow: “either you fix it or leave it”. Those addicted to hermeneutics, as the art of generating understanding, have one thing in common: they strive after a deeper understanding of features, paradigms, or individuals; they want to go beneath surface and reach the core of matters or persons. For them there are no doubts that there is a meaning, or a core, an essence, in everything, and they know at the same time that this meaning, core or essence rarely speaks by itself. It is the act of interpretation and interrogation that reveals meaning - it is hermeneutics!\nIn this paper, I want to introduce you with a model for the understanding of music that can open up for a method of musical hermeneutics. In other words, I want to offer you a practical toolkit for the interpretation of music which is derived from a model for the understanding of literature, created by Swedish literary theorist Anders Palm. In short, this model is a combination of the simplest chain of communication and the hermeneutic circle, applicable to both the worlds of the authors and of the recipients. No matter if you believe in the death or the life of the author, it will provide you with a scholarly argumentation for the construction, or revelation, of meanings in music.\nAnsa Lønstrup og Charlotte Rørdam Larsen (Aarhus Universitet)\nLYdT - Et akustemologisk manifest om lyd: praksis, erkendelse og viden\nLyd er en påtrængende side af virkeligheden for langt de fleste mennesker og er følgelig et væsentligt emne for en række videnskabelige discipliner. Forskere samles i disse år fra fx sociologi, økonomi, politologi, antropologi, medievidenskab, musikvidenskab, arkitektur- og æstetikstudier om begreber som soundscapes (Schafer 1977; ’environments of sound’ eller historisk-geografiske lydrum) og auditive culture i en udforskning af så forskellige fænomener som støjforurening, tinnitus, lyd i medier, produktudvikling, salgssituationer, rekreation, helse, tortur, krigsførelse, kunst og musik.\nVi ser her en større bevægelse inden for forskellige teoretiske retninger, hvor virkeligheden undersøges som en ’verden af lyd’ og som en ’erfaring gennem lyd’. Det er derfor vores opfattelse, at der er behov for at udvikle en adækvat og sammenhængende akustemologi, som kan kvalificere en grundlæggende forståelse af betydningen af lyd og lydlige praksis. Vi forstår i forlængelse af musiketnologen Steven Feld akustemologi som læren om det lydliges erkendelsespotentiale. Akustemologi (en sammentrækning af akustik og epistemologi) forstås som erkendelseslæren om, hvad og hvordan vi erfarer og oplever gennem det lydlige, gennem lytning og øvrige lydlige praksis - aktuelt og historisk.\nVi anerkender den forskningsmæssigt udbredte antagelse, at det auditive som generel menneskelig erfaringsmodus har fået en genkomst og oprustning i det senmoderne med (industri-), kommunikations-, videns- og informationssamfundets øgede produktion af lyd, ikke mindst som følge af digitaliseringen. De studier af soundscapes, som er resulteret af nævnte forestilling savner imidlertid en indtænkning af de lyttende og lydproducerende. Vi insisterer på, at lydoplevelser og lydrum (soundscapes/-spaces) må forstås som måder at høre sig på plads i verden på, måder at (be)stemme bestemte situationer og bestemte vilkår på, måder at situere sig akustisk på. Studiet af lydrum og lydpraksis er kilde til nye forståelser af steder, tider og praksis, idet disse altid også konstitueres lydligt.\nInge Marstal (Det Kongelige Danske Musikkonservatorium)\nVilkår for børns og unges musikalske udvikling - med særligt fokus på instrumentalområdet. Et tværinstitutionelt udviklingsprojekt mellem DKDM, DFM og RMC – Læs indlæg\nI forlængelse af en række studiekredse afholdt i MPC-regi (Musikpædagogisk Kompetencecenter) 2004-06 besluttede styregruppen at tage initiativ til et tværinstitutionelt udviklingsprojekt vedrørende det såkaldte ”instrumentknæk”, forstået som frafaldet af instrumentalelever i musikskolerne i takt med elevernes stigende alder. Denne fastholdelsesproblematik kan ses i sammenhæng med konservatoriernes lave ansøgertal på visse instrumentområder. Projektet afvikles i perioden efteråret 2007 til efteråret 2009. MPC nedsatte herefter i foråret 2007 en baggrundsgruppe med henblik på at afklare projektets problemfelt og omfang og udfærdige en projektbeskrivelse.\nProjektet afvikles som fire adskilte delprojekter, og der deltager 2 lærere fra hvert konservatorium:\nvil på baggrund af kvalitative og kvantitative empiriske undersøgelser diskutere forskellige muligheder for at styrke børn og unges motivation for instrumentalundervisning.\nønsker at afprøve forskellige tværfaglige og holdmæssige strukturer for at fremme den kreative og den sociale dimension i musikundervisningen.\ntager afsæt i, at en sammenhæng mellem instrumental- og sammenspilsundervisningen vil fremme elevernes motivation til fortsat instrumental udvikling.\nønsker at undersøge det engelske grade-system fra ”Associated Board of Royal Schools of Music” og dets relevans og brugbarhed i det danske musikundervisningsmiljø inden for strygerområdet.\nFrede V. Nielsen (Danmarks Pædagogiske Universitet)\nMusiklæreruddannelse i Danmark: Faglighed og professionalisering\nUddannelser, som sigter mod lærervirksomhed i et fag eller fagområde, har til opgave at give både en faglig og en pædagogisk oplæring. Type og grad af sammenhæng og samspil mellem disse to sider kan betegnes som en uddannelses faglig-pædagogiske indholdsprofil. Det er projektets overordnede hensigt at søge det ’faglig-pædagogiske’ som samlende indholdskategori begrebsmæssigt analyseret, differentieret og afklaret og empirisk undersøgt så vidt, at fremtidig planlægning og realisering af faglig-pædagogiske uddannelser (musiklæreruddannelser) kan ske på mere eksplicit grundlag og mere hensigtsmæssigt. Projektet er orienteret mod tre problemflader, disse hver især og i deres indbyrdes relation, nemlig (a) indholdsproblemet (studieindholdets sammensætning), (b) institutionsproblemet (lærerseminarier, konservatorier, universiteter), (c) professionsproblemet (forholdet mellem uddannelse og anvendelse). Projektets teoretiske hovedperspektiv er didaktisk (didaktologisk). Det samlede projekt forgrener sig i en række delprojekter rettet mod hhv. lærerseminarier, konservatorier og universiteter.\nPeter E. Nissen (Syddansk Universitetsbibliotek)\nSang og musik i danske foreninger - Københavns KFUM år 1900 som case – Læs indlæg\nSang og musik i den danske foreningskultur er hidtil primært blevet behandlet ud fra synsvinkler med stærk vægt på specifikke genrer (sang- og sangbogshistorie), i forhold til ideologiske massebevægelser (som fx nationalistiske og socialistiske) eller enkeltpersoners indsats (forfattere, ideologer, udgivere, komponister m.fl.).\nDisse synsvinkler kunne med fordel kompletteres af institutionshistoriske betragtninger, hvor enkelte foreningers lokale kultur og praksisser omkring sang og musik afdækkes, og hvor sammenligninger mellem de enkelte institutioner kan give et billede af musikkens rolle i dannelsen og opretholdelsen af det moderne danske demokrati.\nEn sådan synsvinkel kunne åbne op for at inddrage flere genrer som er knyttede til de enkelte foreninger så som fællessang, kor- og orkesterværker/-arrangementer samt større musikalske lejlighedsværker.\nDesuden kan tværfaglige tilgange med fordel inddrages, da både musiksociologiske/-antropologiske, litterære og pædagogiske perspektiver giver et indblik i processerne omkring skabelsen af en kollektiv musikalsk identitet.\nI min afdækning af den musikalske praksis i Kristelig Forening for unge Mænd i København omkring år 1900, har det været gavnligt både at tage værkanalytiske og kulturanalytiske redskaber i brug for at afdække de processer, hvormed musik har tjent til skabelse af identitet og fællesskab. Dannelsesmæssigt kan musikkulturen i foreningerne betragtes som stående mellem en traditionel folkemusikkultur og en veluddannet elitær musikkultur, hvilket sprænger rammerne for traditionelle musikvidenskabelige tilgange.\nForeningens sangbøger, nodemateriale og diverse kildematerialer tegner et mønster i dannelsen og opretholdelsen af en forening i et moderne demokratisk samfund.\nJane Mink Rossen (Dansk Selskab for Traditionel Musik og Dans)\nA Tradition of Fusion: Music in The Copenhagen Synagogue\nWhen the Copenhagen Synagogue on Krystalgade was founded in 1833, the Danish government, like its present attitude toward moslem immigrants, wanted the Jewish immigrants to integrate, assimilate and convert to Christianity. The right to build a synagogue had been refused in 1737 and 1765.\nThe Royal Decree of 1814 legally recognized the Jewish community, gave Jews civil equality, organized government control of Jewish religious life, but also introduced a confirmation service modelled on the Lutheran confirmation and foreign to Judaism.\nReform ideas of the German-Jewish Enlightenment were fomenting in Denmark at the time and many rich, influential Jews, along with Danish government, wanted reforms. The majority were poor Orthodox Jews, and they protested against these services to the government. The conflict escalated until 1833, when Rabbi A.A. Wolff introduced a crucial reform which was accepted by both the "Reform" and "Orthodox" factions. He introduced into the liturgy Danish “psalms” in the tradition of the Lutheran Church by the Christian composers D. F. R. Kuhlau and C. E. F. Weyse. Among many other songs, I recorded one of these during the New Year (Rosh hashanah) service I was permitted to record in 1967. These recordings are unique as recording is strictly forbidden to during services.\nIntroduktion til arbejdsområdet ”Teologisk Bach-forskning”\nI mere end fyrre år var J. S. Bach (1685-1750) indehaver af kirkemusikalske embeder, ligesom størsteparten af hans kompositioner er skrevet til kirkelig brug. Dette har siden 1970’erne givet anledning til den såkaldte ”Teologiske Bach-forskning”, der består i en udforskning af Bachs kirkemusikalske værker med inddragelse af datidens teologiske litteratur, herunder de skrifter, der fandtes i Bachs egen teologiske bogsamling. Oplægget vil redegøre for nogle af de vigtigste forskningsresultater, kildemateriale og metodik samt det naturlige spændingsforhold, der findes mellem en teologisk og en musikvidenskabelig tilgang til Bachs musik.\nPræsentation af Samfundet Dansk Kirkesang\nSamfundet Dansk Kirkesang er en kirkemusikalsk forening, der blev stiftet i 1922 med det formål at udbrede kendskabet til den kirkesangsreform, som salmekomponisten Thomas Laub (1852-1927) havde formuleret. Siden 1880’erne havde Laub arbejdet på at få genindført de gamle salmemelodier fra reformationstiden i deres oprindelige melodik, rytmik og harmonik, ligesom han selv komponerede 100 originale salmemelodier, fortrinsvis til salmer af Grundtvig. Disse nye kompositioner var tænkt som et alternativ til de mange romantiske salmemelodier, der var fremkommet i 1800-tallet, og stadig i dag er det et varmt diskussionsemne, hvorvidt man skal benytte de romantiske eller de laubske melodier i kirken.\nForeningens arbejde har siden bestået i at udbrede og at videreoverveje det laubske synspunkt for, hvad kirkemusik er og bør være. Dette er sket gennem kursusvirksomhed samt en række publikationer, herunder Dansk Kirkesangs Årsskrift, der er udkommet siden 1940. Foreningens hjemmeside er: www.kirkesang.dk\nPeter Thyssen og Arne Berg (Samfundet Dansk Kirkesang)\nMusik som brugsmusik — belyst ved musikkens funktion som kirkemusik\nMusik har altid udfyldt en funktion som brugsmusik, nemlig som knyttet til et bestemt formål. Denne selvfølgelighed er imidlertid ofte blevet problematiseret under henvisning til, at musikken som brugsmusik må give køb på nogle kunstneriske udfoldelser for at pleje de interesser, som knytter sig til det givne formål. I kirkemusikkens historie er denne problematik gentagne gange kommet til udtryk ved, at der fra kirkeligt hold mere eller mindre direkte er blevet nedlagt forbud mod bestemte musikalske former. Med inddragelse af musikeksempler vil oplægget vise, hvordan en bestemt kirkemusikalsk retning i Danmark har søgt at markere en kirkemusikalsk egenart. Dette vil udmunde i en principiel overvejelse af, om musikkens forpligtelse på bestemte principper nødvendigvis også må føre til en reduktion af den musikalsk-æstetiske værdi.\nPeter Vuust (Det Jyske Musikkonservatorium og Aarhus Universitetshospital)\n"Music in the brain" er en forskergruppe, som er baseret på et unikt samarbejde mellem Det Jyske Musikkonservatorium og Center for Funktionelt Integrativ Neurovidenskab ved Århus Universitetshospital. Gruppen er interesseret i musikkens påvirkning af mennesket auditivt, følelsesmæssigt, motorisk og sprogligt, og i hvorfor vi overhovedet er udstyret med evnen til at lytte til, forstå og udøve musik. Med de nye hjerneskanningsteknikker som fx funktionel magnetisk resonans-skanning (fMRI) og Magnetisk Encefalografi (MEG) er det nu muligt at studere hvorledes musiker-hjernen ændrer sig gennem et langt livs øvning, strukturelt og funktionelt. Oplægget vil præsentere forskellige af gruppens forskningsprojekter med speciel fokus på hvordan musikere kommunikerer gennem musik, samt hvad vi potentielt kan bruge denne fascinerende ny videnskab til.\nPeter Weincke (Samfundet Dansk Kirkesang)\nLaub-receptionen i den nye danske koralbog – Læs indlæg\nEn undersøgelse af Laub-receptionen i Koralbog til Den Danske Salmebog 2003 kan defineres ved to spørgsmål:\nHvorledes behandles Thomas Laubs kirkemusikalske koncept i Koralbog til Den Danske Salmebog 2003?\nPå hvilken måde og i hvor stor udstrækning er Thomas Laubs salmemelodier videreført i den nye koralbog?\nDet første spørgsmål hænger sammen med koralbogens harmoniske forbilleder. Det andet spørgsmål kan stilles på foranledning af salmebogens udvalg af tekster og disses henvisninger til melodier af Thomas Laub. Er Thomas Laubs melodier stadig levedygtige, eller er de kasseret til fordel for andre melodier? Svaret herpå må således kaste lys over Thomas Laubs nuværende placering i dansk kirkemusikhistorie.\nLaub-receptionen i Koralbog til Den Danske Salmebog 2003 kan aflæses meget klart, når der er foretaget en redaktionel stillingtagen til Laubs melodistof, og mindre klart, når litterære kriterier har været udslagsgivende for melodiernes skæbne.\nFrasorteringen af 10 melodier i den nye koralbog bør således vække opmærksomhed men skal imidlertid holdes op mod redaktionens positive vurdering af 5 melodier, der enten er omdisponeret eller nyoptaget i Koralbog til Den Danske Salmebog 2003. Det er også værd at notere sig, at Thomas Laub som den eneste komponist har fået et selvstændigt afsnit i den kronologiske melodifortegnelse i koralbogens bd. 2.\nDet fremgår endelig af undersøgelsen, at en række af Thomas Laubs melodier er transponeret og/eller moderat redigeret indenfor nogle begrænsede editionstekniske områder.\nAlt i alt kan det konkluderes, at der tegner sig et yderst positivt billede af Laub-receptionen i Koralbog til Den Danske Salmebog 2003. Det er bemærkelsesværdigt, at redaktionen i stor udstrækning har videreført Thomas Laubs egen redigering af melodistof fra 1500-1700, mens man indenfor hans egen produktion af salmemelodier har foretaget en moderat, kritisk frasortering.


Flybilletter HALIFAX → sammenlign flyrejser fra KUN 4037 kr.\nFly til Halifax fra 4037 kr t/r ✔\nRejsepriser.dk er kort sagt et søgeværktøj, som hjælper dig til at finde den billigste pris, når du skal flyve.\nRejsepriser.dk leder efter flybilletter til Halifax hos de kendte flyselskaber og rejseselskaber, det vil sige, at man hurtigt sparer en hel del tid bare ved at benytte Rejsepriser til at finde billige flyrejser til Halifax. Hvis et flyselskab tilføjer en destination, så sørger vi for at tilføje dette til vores søgetjeneste.\nSøgningen giver en nem og overskuelig tabel med de billigste flyrejser i toppen.\nRejsepriser.dk er en kommerciel drevet prissammenligningstjeneste, men får ikke en andel i billettens pris. Derfor er det vigtigt at sige, at vi tjener det samme, om vi henviser brugerne til en dyr eller en billig flybillet til Halifax. Dette betyder, at du altid er sikker på, at vi udelukkende er interesseret i du er sikker på, at Rejsepriser udelukkende finder den billigste flyrejse til dig og ikke den flyrejse vi tjener bedst på.\nSåfremt du køber din flybillet i god tid, kan du muligvis være meget fleksibel med dine rejsedatoer, hvilket kan have stor betydning for billetprisen, da du hermed kan undgå at bestille flyafgange i ferier. Med disse simple tips, kan du kan spare helt op til 30-50% på dine flyrejser til Halifax! Som regel er det optimalt, at booke sin rejse til om eftermiddagen eller om aftenen, da erhvervsrejsende tit tager afsted om morgenen og formiddagen. Derfor er den dyreste dag at købe flyrejser på en lørdag formiddag og den billigste en tirsdag aften eller nat.\nNæsten alle flyselskaber sporer din adfærd, når du leder efter flyrejser til Halifax. Dine oplysninger knyttes til cookies på din enhed så flyselskaberne er i stand til at tilpasse deres tilbud. Vi gemmer aldrig dine søgninger, når du søger efter billetter til Halifax.\nMåltid for 2 på en amindelig restaurant: 291.84\nTaxi - kilometertakst: 9.03\nBillund <-> Halifax\n10:20 - 21:37\nKøbenhavn <-> Halifax\n06:30 - 21:14\nFlygbiljetter till Halifax


Kalundborg tabte igen med et enkelt mål - sn.dk - Forsiden - Sport - Lokalsport Nordvestnyt\nHF Kalundborg-målmanden Andreas Bundgaard reddede seks ud af otte straffekast. Alligevel tabte holdet på udebane til Faxe. Foto: Peter Andersen\nArtiklen: Kalundborg tabte igen med et enkelt mål\nKalundborg tabte igen med et enkelt mål\nLokalsport Nordvestnyt - 12. januar 2020 kl. 18:04\nHF Kalundborgs håndboldmænd har ikke haft de mest opløftende resultater i 2020, hvor holdet i kvalifikationsrækken har tabt begge kampe med et enkelt mål. Søndag måtte Kalundborg-spillerne rejse skuffede hjem fra Faxe, der vandt med 25-24.\nGæsterne leverede ellers en fornuftig første halvleg og gik til pause med en føring på 13-10, især på baggrund af godt spil af Thomas Hiorth. I anden halvleg fik Faxe udlignet til 17-17 og de to hold skiftedes til at føre indtil stillingen 20-18. Derfra holdt Faxe fast i føringen og først 20 sekunder før slutfløjtet fik Kalundborg reduceret til 25-24.\n- Vi var ikke kloge nok i dag. Vi mangler lige at stå ordenligt i forsvaret og køre de rigtige ting i angrebet, konstaterer HF Kalundborg-træner Thomas Emanuel, der i januars første opgave måtte se Dalby rejse hjem fra Rørbyhallen med en sejr på 21-20.\nKalundborg-målmanden Andreas Bundgaard reddede i opgøret mod Faxe seks ud af otte straffekast.


Børne og grøntsager: Hvordan man laver en grøntsagshave til børn - Sanne Haver\nBørn elsker næsten alt hvad angår det store udendørs. De elsker at grave i snavs, skabe gode lækkerier og lege i træer. Børn er nysgerrige af naturen, og der er ikke større glæde end det fra et barn, der har dyrket planter fra sin egen grøntsagshave. At lave en børns grøntsagshave er let. Fortsæt læsning for at lære at lave en grøntsagshave til børn.\nBørn og grøntsager Børnene nyder at plante frø, se dem spire og til sidst høste det, de er vokset. At give børn mulighed for at blive involveret i planlægning, omsorg og høst af en have giver ikke bare forældre en enestående mulighed for at tilbringe tid sammen med deres børn, men det hjælper børnene med at udvikle en forståelse af det, de er nysgerrige om – naturen. Børn udvikler også en følelse af ansvar og stolthed i sig selv, som i sidste ende kan forbedre selvværd.\nEn af de bedste måder at tilskynde entusiasme til havearbejde henvender sig til barnets sanser ved at tilsætte planter ikke kun for øjnene , men de kan smag, lugte og røre ved. Grøntsager er altid et godt valg for små børn. De spiser ikke kun hurtigt, men kan spises, når de er modnet.\nAt gøre en børns grøntsagshave effektivt betyder valg af egnede planter. Grøntsager, der er gode valgmuligheder og nemme at dyrke, omfatter:\nSelvfølgelig , børn elsker at snack, så omfatter favoritter som cherrytomater, jordbær eller ærter også. Du kan overveje at gennemføre et hegn eller trellis til vinavlsgrøntsager eller endda et lille opholdsområde, hvor børn kan snacke på disse yndlingsretter.\nBørnene nyder også planter, der tilbyder unikke former som aubergine eller kalebasser. Efter høstning kan kalebasser være dekoreret og bruges som fuglehuse. Du kan endda omdanne dem til kantiner eller maracas.\nFor at tilføje interesse og farve til grøntsagshave vil du måske gerne tilføje nogle blomster og urter. Disse kan også appellere til et barns lugtesans. Gode valg er:\nHold dig væk fra enhver plante, der kan være giftig, og lær børnene at spise kun de, de ved, er sikre.\nBørn elsker at røre bløde, fuzzy planter. Appel til disse behov med planter som lammes øre eller bomuld. Glem ikke lyde.\nSådan laver du en grøntsagshave til børn\nNår du laver en børns grøntsagshave, tillade dem at være involveret i at beslutte, hvor og hvad man skal sætte i haven. Lad dem hjælpe med jordforberedelse, frøplantning og rutinemæssig vedligeholdelse.\nFind haven, hvor den er let tilgængelig for barnet, men i et område, som også kan ses af andre. Sørg også for, at det valgte sted får masser af sollys og rigelig vandforsyning.\nMed hensyn til layoutet bør veggies haver for børn give mulighed for fantasi. Haver behøver ikke at blive plantet i en traditionel rektangulær grund. Nogle børn kan godt lide at have en containerhave. Næsten alt, der holder jorden og har god dræning, kan bruges, så lad barnet udvælge interessante potter og opmuntre ham eller hende til at dekorere dem.\nAndre børn kan kun ønske en lille seng. Det fungerer også fint. Du kan endda overveje en hævet seng. For noget lidt anderledes, prøv en cirkel med opdelte sektioner til forskellige planter, som en pizzahave. Mange børn elsker at skjule, så indarbejde solsikker rundt om kanterne for at give en følelse af afsondrethed.\nVegetabilsk havearbejde med børn indeholder også opgaver, så skab et særligt område til opbevaring af haveværktøjer. Tillad dem at have deres egne børnestørrelser, hakker, spader og handsker. Andre ideer kan omfatte store skeer til gravning og gamle målekopper, skåle og buskekurve eller endda en vogn til høst. Lad dem hjælpe med vanding, ukrudt og høst.


'Sy til din baby' måned - ombetræk den brugte sovepose\nSom jeg nævnte for noget tid siden, så er jeg hoppet på vognen med 'Sy til din baby' måned, som Anna med bloggen LaRaLiL har taget initiativet til og i mit første indlæg vil jeg lige vise min ombetrukne slee bee frem.\nDet før sorte betræk er skriftet ud med et hjemmesyet et af slagsen, hvor jeg som ydrestof har valgt en let bomuld og som det inderste har jeg brugt et stykke lækkert og blødt flonel. Det er ret svært at få flonel herhjemme uden alle mulige sære mønstre eller print, så mit er bestilt hjem fra USA. Knapper og anoraksnor har jeg købt i stof 2000 og mønstret til den herlige ombetrækning har jeg såmænd bare tegnet af efter det betræk jeg havde i forvejen.\nSå skal du ud og have fat i en sovepose til din baby og gerne vil spare nogle penge, så kan du roligt købe en ældre brugt sag, smide dynerne i fryseren en halv times tid og så sy et nyt betræk ved at bruge det gamle betræk som mønster.\nDet har ikke været en dans på roser for mig at sy dette betræk, men jeg synes bestemt jeg er sluppet hæderligt fra det og er blevet glad for resultatet. Nu glæder jeg mig til, at min lille baby skal bruge den, så snart hun vokser ud af sin lift og skal ligge rigtigt i barnevognen.\nDet skal lige siges, at jeg ikke har lavet plads eller huller til at der kan komme bæreplade i vores. Vi brugte den aldrig, da vores søn brugte posen, så vi havde egentlig ikke noget behov for det. Men hvis du gerne vil have mulighed for det i dit nye betræk, så husk at lav plads og huller til hanke til det. Et tip kan være at tage billeder af hvordan den samlet set ser ud før du begynder at tegne mønster. Så har du noget at gå ud fra...\nEtiketter: babytilbehør Sy til din baby syning\nSøgaard Expressen 1. november 2013 kl. 13.28\nEr vild med den dybe lilla farve og stjerner - super flot!\nJeg tager selv tilløb til at forsøge, at sy nyt betræk til min søns Vokis, så tak for fiffet med flonel!\nAgnethe - about a girl 3. november 2013 kl. 15.46\nTusind tak :D Ihh håber du får god held med at sy selv også :)\nGitte 1. november 2013 kl. 13.29\nHvor er den bare blevet fin :-)\nSabrina 2. november 2013 kl. 07.33\nHønsedisse 2. november 2013 kl. 10.38\nVil det sige du ødelagde det gamle betræk?:$\nHar også tænkt på at lave et betræk til min voksi, for at have noget at skifte med.. :)\nAgnethe - about a girl 3. november 2013 kl. 15.48\nNej, det har jeg ikke - jeg har lagt det fladt og udstrakt på gulvet ovenpå mønsterpapir og så har jeg tegnet udenom så godt jeg kunne, for jeg ville nemlig ikke til at splitte et fuldstændig fint betræk ad, men hvis man køber en brugt, hvor man ikke skal bruge det andet betræk, så kan man jo sagtens gøre det :)\nMicha 14. november 2013 kl. 19.44\nuh ville så gerne sy et nyt betræk til vores nye pose, brugte ikke posen til Milas, så er spændt på om jeg får brugt den denne gang. Må dog sige jeg ikke tør kaste mig ud i et sådan projekt med alle de udfordringer vi har herhjemme i øjeblikket.\nMen tager virkelig hatten af for din skønne udgave!


STIL juni 23, 2020 juni 23, 2020\nVi har alle prøvet det. Det at gå ind i en anden persons hjem, og være forbløffet over hvor kedeligt og intetsigende det er. Forbløffet over at indretningen kun er til for at have en funktion, og ikke for at skabe en vis fornemmelse eller følelse i kroppen – det er det værste. Heldigvis kan du i denne artikel finde tre gode råd til hvordan du undgår at netop det skal ske i dit hjem. Det er nemlig ret nemt at undgå, det kræver bare en smule personlighed og ønske om forandring.\nPersonlighed, identitet og charme – det er nøgleordene\nEn måde hvorpå man undgår at dit hjem bliver kedeligt er at fremvise personlighed i din indretning. Det handler på mange måder om at være dig selv og lade dit hjem afspejle det. Der findes Udvalg af grafiske plakater på nettet og de kan være med til at spice dit hjem op. Et gratis råd er også aldrig at købe noget, som du ikke finder flot og interessant. Det kan sige sig selv, men mangler indretter med fokus på hvad andre vil synes om deres hjem og det er ikke holdbart i længden. Det medfører at man selv bliver træt af sit eget hjem. Derfor skal du virkelig kigge ind ad og finde ting som afspejler dig og din personlighed.\nFilm og musik – lad det være din guidelines\nEn af de ting, som flere og flere begynder at lade forme deres hjem, er deres filmssmag og musiksmag. Det kan være som rød tråd i indretning, hvor stilen eller temaet fra deres yndlingsfilm om USA i 1940’erne fyldt med gangstere og Mahogni, skal være gennemgående i deres hjem eller din yndlingskunstners nye albumart skal være rettesnor for dit farvevalg – det er en god måde at gøre dit hjem mere personlig på.\nHusk at undersøge nettet\nHer er det nettet for genbrugsguld. Genbrug er en god måde at få møblement på, som er blivet lidt hærdet og derved har en god føling og sjæl. Det kan være med til at skabe et hjem, som er knap så smagsløst og plastik-agtigt, som var det taget ud af en film med 1990’erne.\nDerudover er genbrug godt for miljøet og det er billigere for din pengepung, så det er en win-win for alle.\nHåber at de tre råd kan hjælpe dig med at indrette din næste bolig.


Kardinal med central rolle i sexskandale i Boston er død | Udland | fyens.dk\nKardinal med central rolle i sexskandale i Boston er død\nPubliceret 20. december 2017 kl. 06:22\nBernard Law havde en central rolle i den katolske kirkes mørklægning af præsters overgreb mod børn i Boston. Han er onsdag død 86 år.\nBernard Law trak sig tilbage som ærkebiskop i Boston i 2002 efter skandale om præsters overgreb mod børn.\nDen tidligere ærkebiskop og katolske kardinal Bernard Law er død, oplyser en embedsmand fra den katolske kirke ifølge nyhedsbureauet AP.\nBernard Law var ærkebiskop i Boston i 18 år frem til 2002, hvor afsløringer viste, at han forsømte at stoppe præsters seksuelle overgreb mod børn.\nDen tidligere ærkebiskop har på det seneste været indlagt på et hospital i Rom og er tidligt onsdag lokal tid altså afgået ved døden. Han blev 86 år.\nBernard Law trak sig tilbage som ærkebiskop i Boston i slutningen af 2002.\nDet skete efter pres fra dele af den katolske kirke, og årsagen var blandt andet, at Bernard Law var med til at forflytte pædofile præster fra sogn til sogn for at skjule den omfattende sexskandale i Boston.\nHan var blandt andet med til at forflytte præsten John Geoghan, selv om Bernard Law var vidende om, at Geoghan overgreb sig mod børn.\nOver 130 personer fortalte efterfølgende, at Geoghan havde misbrugt dem.\nDen lokale avis Boston Globes afsløringer i 2002 rystede det katolske samfund. Ikke kun i Boston, men i hele USA, hvor der blev åbnet op for adskillige afsløringer om præsters overgreb og kirkens mørklægning.\nAfsløringerne var også inspirationen bag filmen "Spotlight", der udkom i 2015 og handlede om skandalen i Boston.\nBernard Law var et af kirkens mest fremtrædende ansigter i USA, inden han blev ramt af skandalen. Ifølge den amerikanske avis The New York Times var der sågar snak om, at han kunne blive den første amerikanske pave.\nMen med skandalen smuldrede Bernard Laws omdømme øjeblikkeligt.\nDen daværende pave, Pave Johannes Paul II, besluttede dog i 2004 at udnævne Bernard Law til en toppost.\nHan blev således udnævnt til ærkebiskop i Santa Maria Maggiore-basilikaen, der er en af de helligste katolske kirker i Rom.\nMeldingen udløste vrede i Boston og blandt mange katolikker.


Nyt koncept skal stoppe krig om solsenge – Ekstra Bladet\n29. jan. 2018 kl. 15:40\nThomas Cook og Spies har taget næste skridt i kampen om at sætte en stopper for de regulære hotel-krige blandt hotelgæster, der vil have den bedste plads ved poolen\nI denne video fra august kan man se, hvordan turister spæner ud for at sikre sig en solseng, når poolen åbner. Video: Solarpix\nSidste sommer kunne Ekstra Bladet dokumentere den voldelige ferie-tendens, hvor hotelgæster med spidse albuer og hurtige fødder kæmper mod hinanden for at få de bedste solsenge på flere hoteller, som også danske charterselskaber tilbyder.\nEn hotelgæst optog i august en absurd video af kapløbet på det firstjernede hotel Servatur Waikiki i Playa del Ingles på Gran Canaria, hvor gæsterne stillede sig i kø fra klokken 7.30, indtil poolen åbnede klokken 08.00, hvorefter jagten på den perfekte pool-plads gik i gang.\nNu har Thomas Cook og Spies fundet en løsning på hotel-krigene. Fra slutningen af februar indfører de nemlig muligheden for, at man kan købe og dermed reservere sin solseng hjemmefra.\nTiltaget hedder 'Choose Your Favorite Sunbed' og bliver i første omgang afprøvet på to hoteller for de skandinaviske kunder, fortæller Carlos Cebrian, der er produktchef hos Spies, som hører under Thomas Cook Northern Europe.\n- Det drejer sig om to af vores egne hoteller, Sunprime Atlantic View på Gran Canaria og Sentido Buganvilla på Fuerteventura, siger Carlos Cebrian til Ekstra Bladet.\nDanskere, der skal holde ferie på et af de to hoteller, kan bestille deres yndlings solseng - hvad enten den skal ligge helt ned til poolkanten eller længere væk fra plaskeriet - cirka en uge før afrejse , og de vil desuden få information omkring, hvornår den valgte plads vil have sol eller skygge over sig.\n- Det vil koste 25 euro - cirka 185 kroner for hele ferieperioden, ligemeget om du skal være på ferie i én eller to uger. Dem, der har booket en rejse på de her hoteller, vil modtage en mail cirka en uge før afrejse, hvor de så vil have mulighed for at gå ind og booke den solseng, de vil have, fortæller Carlos Cebrian.\nDet er kun omkring 10 procent af det enkelte hotels solsenge, der vil være mulige at bestille på forhånd, så der stadig er rigeligt med pladser til de folk, der ikke gider at betale ekstra for at ligge ved poolen.\nIndtil videre er tiltaget en test for at se, om det er noget, som de danske kunder vil have, men hvis alt går vel, vil muligheden blive indført på op til 20-30 hotellet i løbet af sommeren.\n- Vi undersøger hele tiden, hvad det er, vores gæster vil have, og vi ved, at mange af vores kunder oplever det her med solsenge som et problem. Derfor er det her en måde, hvorpå vi kan teste og se, om vi kan udbedre nogle af de her gener, som vores kunder har, fordi de fx føler, at det er irriterende, de ikke kan sove længe, fordi pladserne ved poolen så altid er optaget, lyder det fra Carlos Cebrian.\nPrivate solstole til overpris\nSpies har ellers også tidligere forsøgt at finde en løsning på solsenge-krigen. I august udsendte rejseselskabet en pressemeddelelse om, at de nu ville tilbyde private liggestole med den 'lille' forudsætning, at man altså bestilte en lejlighed med direkte adgang til poolen.\nHvad Spies dengang ikke oplyste om var, at disse lejligheder er meget dyrere. Ekstra Bladet lavede nemlig et pristjek, der viste, at det kostede hele 5.200 kroner mere for en uges ferie i sydens sol for to voksne og to børn, hvis man bookede en lejlighed med direkte pool-adgang.\n- Det er virkelig noget, alle drømmer om; at man bare lige kan hoppe direkte i poolen. At det så også har den tillægsgevinst, at man altid har sin egen solseng, er en anden side af sagen. Men det er jo ikke solsengen du betaler den ekstra pris for. Du betaler for egen pool og andre luksusting, lød det dengang fra Spies' kommunikationschef, Torben Andersen.\nOm det er fordi, at Spies' kunder ikke rigtigt fandt det attraktivt at betale flere tusinde kroner ekstra for at få deres egen private solstol, at rejseselskabet nu vil begynde at tilbyde dem til en noget lavere pris, lader vi stå usagt.


Vejle - Esbjerg 21.09.18 | Betting tips & optakt | Ekstra Bladet Betting\nVEJLE – ESBJERG | Vil Vejle det for meget mod et cool EfB?\n21. september 2018 19:00 Vejle Stadion\nVejle Boldklub V Esbjerg fB\nskrevet af Poul Nielsen Udgivet d. 18. september 2018 25. oktober 2018 Sidst opdateret 25. oktober 2018 @ 13:29\nVejle – Esbjerg optakt\nEsbjerg skal en tur i Nørreskoven og møde Vejle på Vejle Stadion. Det er en kamp mellem to oprykkere der har klaret sig noget forskellig hidtil. Vejle kæmper lidt med at få scoret, men hænger på i bunden. Esbjerg hænger på i topfeltet med nogle flotte sejre på det seneste.\nVejle har stadig problemer med at finde netmaskerne og har således ikke vundet siden 1. runde i Superligaen. I den seneste kamp i Aalborg lykkedes det at redde det ene point med hjem, men det var ikke mange chancer de fik skabt. Spillet ude på banen er ganske godt, men der mangler tilsyneladende noget når det kommer til den afgørende aflevering.\nAnfører Jacob Schoop mener, at holdet gør det de skal og det er kun den sidste smule held der mangler. Det er måske sandt nok, men held alene gør det ikke. Grunden til, at Vejle hænger på i tabellen er deres stærke defensiv. De taber nemlig heller ikke mange kampe, men har dog tabt to gange på hjemmebane.\nEsbjerg kommer til Vejle med selvtilliden i orden. De er inde i en god periode med flotte sejre i Brøndby og Aalborg, og senest 2-0 hjemme over OB. Modsat værterne kan Esbjerg finde vej til målet. Her er angriberne godt hjulpet af Joni Kauko fra midtbanen. Han står noteret for tre scoringer af de 12 mål Esbjerg har lavet.\nDet er sjældent at Esbjerg dominerer når det gælder boldbesiddelse. Deres 4-3-3 spillestil passer fint til at slå til på kontra og det er nok grunden til deres relativt gode statistik på udebane.\nVores tip til denne kamp er spil på udesejr. Esbjerg har en spillestil der giver dem fordelen imod Vejle. Hjemmeholdet vil gerne frem på banen og spiller helst positiv offensiv fodbold. Det vil de også få lov til i denne kamp, men selv om de har et godt forsvar bliver Esbjerg giftige på de kontrachancer de skaber. De vil komme, ikke mindst fordi Vejle snart er desperate for at få den sejr de så hårdt mangler.\nFå velkomstbonus til spil på Superligaen med NordicBet\nVejle og Esbjerg har ikke så mange møder i historiebogen. De få de har er til gengæld rimeligt friske. I sidste sæson mødtes de tre gange i NordicBet ligaen. Det endte med tre udesejre, heraf to til Vejle.\nDer er ingen meldinger om skader efter sidste kamp.\nEsbjerg har tre spillere på skadeslisten og dermed tvivlsomme til kampen. Det er Emmanuel Oti, Rafael Van der Vaart og Daniel Anyembe\nVEJLE - ESBJERG odds og spilforslag


FORSKNINGNyhederGenerelt om energiforskningOm PSO-programmerneForskEL-programmetForskVE-programmetIndkaldelse af ansøgningerProjektadministrationEnerginet.dk's forskning og udviklingEcoGrid.dkCelleprojektet - intelligent mobilisering af distribueret elproduktionSmart GridKoncept 2025StandardiseringFra vindkraft til varmepumperFilm: Grøn GasDanske F&U-strategierInternationalt samarbejdeEcoGrid EUUdmøntning af ForskEL og ForskVE 2014\nDu er her: > Forside > FORSKNING > Energinet.dk's forskning og udvikling > Fra vindkraft til varmepumper\nSidst opdateret 9. juli 2012\nFra vindkraft til varmepumper Energistyrelsen og Energinet.dk’s store varmepumpeprojekt, hvor 300 boligejere har deltaget, er foreløbigt afsluttet. SideindholdProjektet har opnået en række gode resultater, som en kreds af leverandører og interessenter for øjeblikket arbejder på at videreføre, i et nyt samarbejde om forskning og demonstration på den etablerede projekt-platform. Status på projektet og Energinet.dk’s rapport om projektforløbet kan findes under "Læs mere" til højre på siden. Projektets væsentligste erfaringerNyt fleksibelt elforbrug inden for transport og opvarmning bliver en integreret del af fremtidens energisystem fri for fossile brændsler. Det fleksible elforbrug er nødvendigt for omstillingen bort fra olie og over mod vedvarende energi, der i Danmark primært kommer til at bestå af vindkraft. Muligheden for, at det nye fleksible elforbrug sammen med Smart Grid skal kunne optage og supplere de store mængder vindkraft, som allerede i 2020 forventes at udgøre 50 pct. af elforbruget i Danmark, er derfor essentielt at få undersøgt.\nSmart Grid og fleksibelt elforbrug skal gøre det muligt at udnytte den eksisterende distributionsnetkapacitet og de eksisterende kraftværker bedre, samtidig med at behovet for udbygning med ny elkapacitet, der skal være backup for vindkraften, når det ikke blæser, minimeres.\nVarmepumpeprojektet "Fra Vindkraft til Varmepumper" har netop undersøgt mulighederne for, at elforbruget til varmepumper via etablering af en konkret Smart Grid-løsning og fælles it-platform kan bringes til at agere fleksibelt ud fra eksempelvis elpriser, vindkraftandel eller øjeblikkelig CO2-emission.\nDen udviklede it-platform gør det muligt at koble flere varmepumper sammen i en såkaldt Virtuel Power Plant, hvor en balanceansvarlig aktør puljer og styrer flere varmepumper på en gang, så de i forhold til elsystemet fremstår som ét fleksibelt elforbrug. Dette kan så styres efter day-ahead-spotpriser, intraday-elpriser og indgå i regulerkrafttilbud til Energinet.dk.\nDet er også afprøvet en "stand-alone" løsning uden involvering af en balanceansvarlig, hvor den enkelte varmepumpestyring i boligen selv indhenter elpriser, nettariffer og vejrprognoser for på den måde at tilrettelægge driften, så omkostningerne minimeres, samtidig med at komforten og indetemperaturen opretholdes på det ønskede niveau.\nProjektets resultater viser, at fleksibelt elforbrug, som minimerer energitab og omkostninger i hele energisystemet, kan etableres omkostningseffektivt i tilknytning til øvrige online services såsom driftsovervågning og fjernstyring, der pt. er i gang i branchen. Smart Grid kan derfor ses som et "Add On" til øvrige online services i forbindelse med varmepumpeinstallationen.\nFleksibelt elforbrug kan både laves via automatik lokalt og ved at pulje flere installationer i såkaldte VPP'er. Demonstrationsprojektet har vist, at begge typer styring kan etableres. VPP'en giver dog, ud over spotmarkedet, også adgang til regulerkraftmarkedet med det markedsdesign, der er i dag. Onlineovervågning giver derudover en effektiv drift, som minimerer energitab og omkostninger lokalt hos forbrugeren. Det er muligt at udarbejde simple algoritmer, som adviserer om unormale driftsforhold. Dette etableres allerede i varmepumpebranchen, og flere fabrikater tilbyder denne funktionalitet, hvor en server i "skyen" kommunikerer med de enkelte varmepumpeinstallationer. Præcis som den it-platform Energinet.dk har udviklet, blot uden Smart Grid-funktionaliteten og uden beregning af den driftsmæssige effektivitet udtrykt ved den såkaldte COP-faktor.\nDe konkrete, gennemførte målinger af COP giver en mindre værdi, end den fabrikanterne oplyser, der er beregnet efter en standardiseret metode. Dette er analogt til bilfabrikanternes oplysning om brændstoføkonomi efter EU-standarder, og det som opleves af bilejeren ved almindelig kørsel. I den forbindelse har der vist sig et behov for at kommunikere, hvad COP står for, og hvordan den skal tolkes. Også i forbindelse med analyser på omstilling af energisystemet bort fra olie og over mod større elektrificering er det væsentligt at kende den reelle, årlige opnåelige COP-værdi. Dette kan projektets resultater medvirke til.\nVarmepumper, der installeres i velisolerede og "tunge" bygninger, er mest energieffektive og egner sig bedst til fleksibelt elforbrug.\nOnlineformidling af drift og energiforbrug kræver omkostningseffektive sensorer til måling af flow og temperaturer. Målenøjagtigheden er væsentlig, for at husejeren har tillid til systemet. Dette bør derfor være indbygget og kalibreret sammen med resten af installationen fra fabrik.\nDet økonomiske incitament til at tilbyde fleksibelt elforbrug afhænger i høj grad af afregningsformen. Her kommer spotprisafregning i spil, men også nettariffer og muligheder for aftaler om rabatter ved tilbud om afbrydelighed og regulerkraftydelser. Det vigtigste er, at risikoen fjernes fra forbrugeren. Automatik og fast pris på varmen, som ved fjernvarme, er gode incitamenter. Det er muligt at spare 10 til 20 øre/kWh på el til varmepumpen, hvis driften overvåges og styres automatisk, og de rette afregningsmodeller udvikles.\nProjektet har vist, at selv i perioder med meget koldt vejr er det muligt at flytte elforbruget væk fra spidslastperioder om formiddagen og i kogespidsen mellem kl. 17.00-kl. 19.00. Hvor mange timer, der kan flyttes, afhænger dels af bygningens varmekapacitet og isoleringsgrad og dels af anlægsudformningen, og om der er installeret en buffertank, så mange start/stop af varmepumpen kan undgås. Læs mere om projektet i PDF-dokumenterne i højre spalte. KontaktOle Kristoffer JensenUdvikling, Systemplanlægning+4551380728Send mail\nParterne i projektet:\nAalborg Universitet, Institut for elektroniske Systemer, Sektionen for automation og kontrol\nCenter for energibesparelser Links\nSkrot dit oliefyrEnergistyrelsens hjemmesideStyr din varmepumpe\nPublishingPageContent3Kort gennemgang af projektet (105 kB)Fra vindkraft til varmepumper - rapport (962 kB)Fra vindkraft til varmepumper - bilagsrapport (5 MB)Præsentationer fra Erfaringsseminar afholdt den 8. maj 2012Program for dagen (97 kB)Deltagerliste (36 kB)Varmepumper i et energipolitisk perspektiv v/Troels Hartung, Energistyrelsen (603 kB)Styring af varmepumper i forhold til elmarkedet v/Lotte Holmberg Rasmussen, Nordjysk Elhandel (473 kB)Styring af varmepumper i forhold til elmarkedet v/Henrik Lund Stærmose, NeoGrid (1,4 MB)Varmepumper i eksisterende huse v/Søren Poulsen, Teknologisk Institut (772 kB)Resultater og perspektiver i den etablerede IT-platform v/Steen Kramer Jensen, Energinet.dk (1,5 MB)DMI's service for vejrprognoser til Smart Grid v/Bent Hansen Sass, DMI og Søren Peter Nielsen, Smart Grid netværkets 4. gruppe (1,5 MB)Varmepumper og fleksibelt elforbrug - forbrugerne, markedet og nye projekter v/Göran Wilke, Exergi (1,5 MB)Indlæg til paneldebat v/Søren Rise, Tekniq (454 kB) Publikationer


HES-S2 Ergo Steel i rustfrit stål | COZZINIPRIMEdge\nDet originale kniv strygestål innovation er nu tilgængelig i rustfrit stål. Nu også med en bredder åbning så kniven ikke rammer basen.\nHES-S2 Ergo Steel-rustfri er en hurtig og nem måde at oprette og gendanne knivskæret til en altid knivskarp kniv. Det er et værktøj til vedligeholdelse af skæret, der bruges i produktionen Idet knivens skær sløves efter brug, så kan operatøren køre kniven ned igennem de unikke fjederspændte strygearme i Ergo Steel HES-S2 og rette skæret i løbet af få sekunder. Den glatte elektropoleret overflade af Ergo Steel-rustfri reducerer produkt og lettere rengøring.\nKræver praktisk talt ingen træning at bruge. Ergo Steel-rustfri kan bruges komfortabelt og sikkert, af højre- eller venstrehåndet.\nVerdens mest populære strygestål!\nRustfrit stål design for en forbedret hygiejne og holdbarhed.\nElektropoleret finish reducerer produkt vedhæftning og opbygning af fremmedlegemer.\nKompakt, åben design for at reducere overfladearealet.\nEn bred åbning fører let kniven ned til de 4 strygearme, for et perfekt skær på få sekunder.\nSpecielt udviklede fleksible strygearme i rustfrit stål giver overlegen holdbarhed til at oprette knivskæret.\nJuster begge sider af skæret samtidig.\nRetter og forlænger skærets holdbarhed.\nIdeel til knive af enhver længde.\nHES-S2 består af et par drejelige, specielt udviklede fleksible strygearme i rustfrit stål på en kompakt, åben design, elektropoleret base. Under hver drejelig arm giver fjedermekanismer den perfekte mængde spænding mellem knivskæret og de rustfri strygearme. Begge sider af skæret rettes samtidig, hvilket sikrer et perfekt skær på få sekunder.\nRustfrit stål er korrosions- og rustbestandigt. Korrekte rengørings- og desinficeringsprocedurer skal følges for at opretholde kvaliteten af HES-S2. Valget af rengøringsmetode og hyppigheden af dens anvendelse afhænger af processens art, det produkt, der behandles, de dannede aflejringer og hygiejnekravene. Kemiske desinfektionsmidler er ofte mere ætsende end rengøringsmidler, og der skal udvises omhu ved brug af dette. På grund af de mange tilgængelige kemiske desinfektionsmidler, anbefaler vi kraftigt, at der foretages en evaluering for at bestemme virkningen af dit rengøringsmiddel, der anvendes i normale koncentrationer, på det rustfrie stål.


Julegodter: Locke and Key - Nummer 9Nummer 9\nJoe Hill og Gabriel Rodriguez’ visuelt opfindsomme horror/dark fantasy-serie tog i 2012 et kæmpe skridt nærmere imod en utvivlsomt gribende slutning med det femte og næstsidste bind.\nHistorien om familien, der flytter ind i et stort, mystisk hus efter faderens voldsomme død blot for at opdage, at en række overnaturlige nøgler kan åbne mangen en magisk dør i huset, startede traditionelt – men bundsolidt – i bind et. Siden hen har Hill og Rodriguez kastet sig hovedkulds ud i galskaben i et tæt fortalt og på en og samme gang intimt og nærmest episk plot. Det er et mørkt, men alligevel humanistisk og håbefuldt familiedrama fortalt som dunkel horror.\nSlutningen nærmer sig, og det har aldrig været mere tydeligt end i det femte bind, 2012’s “Clockworks”, der er fyldt til randen med saftige afsløringer om det mystiske hus’ mange hemmeligheder. Bind fire var en slags bro imellem historiens første halvdel og den nært forestående afslutning og sluttede med en cliffhanger af de store. Det bliver der smukt fulgt op på her, og derefter går det stærkt. Historien ville faktisk ikke kunne andet end at slutte i næste bind, og som læser lægger man bogen fra sig i en sær blanding af vild frustration over at skulle vente på, at det ikke specielt hurtige tegneserieteam får nosset sig sammen til at færdiggøre bind seks og så en betryggende tro på, at Hill ved, hvor historien skal hen. Det virker i hvert fald sådan.\nForfatter Joe Hills største dyd er uden tvivl hans enorme tillid til tegner Gabriel Rodriguez’ formåen. En tillid, som han i dén grad lever op til. Ofte er vigtige oplysninger i plottet lagt i Rodriguez’ hænder og formidles således visuelt i stedet for med unødvendig tekst. ”Locke and Key” kræver læserens opmærksomhed, og hvad der snildt kunne være endt som blot endnu en mainstream horror-titel, bliver en rigtig tegneserie, hvor ord og billeder har lige stor betydning. Detaljerne, dynamikken og den faste og klare streg i Rodriguez’ tegninger er en fryd, og det er ganske simpelt helt umuligt at forestille sig en anden tegner på serien. Som læser gør man ikke sig selv nogen tjeneste ved at drøne igennem Locke and Key, da man så nok går glip af mange af historiens mere underspillede, visuelt formidlede nuancer. Rodriguez er desuden en mester i at få selv de mest vanvittige sider af Hills historie til at virke troværdige og gå i fin spænd med de mere realistiske scener så universet virker sammenhængende og troværdigt.\nSerien vil blive savnet, men sidste bind kan dælme ikke komme hurtigt nok!\nGabriel RodriguezJoe HillJulegodterJulegodter 2012Locke and Key\nDen største enkeltstående begivenhed i den danske tegneseries historie Det var en glædens dag i slutningen af november,...


Udstilling på Haslev Bibliotek & Borgerservice | Faxe Kommunes Bibliotek & Borgerservice\nUdstilling på Haslev Bibliotek & Borgerservice\nElin Bjørn Pedersen : Billeder\nElin Bjørn Pedersen fortæller: ”Jeg malede første gang på et kursus ved Birthe Pathuel på Haslev udvidede højskole. Jeg har siden været på et kursus ved Birthe Kjærsgård i Grækenland. Jeg har deltaget i malegruppen på Grøndalscenteret, tidligere Tingvej. Mine motiver er gerne landskaber, fra erindringen fra ture som ung ved Vesterhavet eller andre landskaber. Senere blev motiverne på malerierne også mere fantasifulde og fabulerende. Jeg har tidligere udstillet med malegruppen 2 gange på biblioteket i Haslev, på Grøndalscenteret, på sundhedscenteret i Faxe, i Huset i Faxeladeplads, og alene i Brillecenteret i Haslev”.


Jobansøgere med upassende billeder fravælges: Skoler bør blive bedre til at hjælpe - TV 2\n13. jan. 2017, 23:58\nJobansøgere med upassende billeder fravælges: Skoler bør blive bedre at hjælpe dem\nFlere unge, der søger job, får nej på grund af billedet på jobansøgningen.\nNår unge vælger at supplere deres jobansøgning med et billede af dem selv med trutmund, kavalergang og/eller fadøl er der stor chance for, at de bliver valgt fra.\nDet er dog ikke alle unge, der er klar over, hvornår et billede er upassende at vedlægge en jobansøgning, og derfor opfordrer Martin Thing, formand for Danske Gymnasieelevers Sammenslutning, til, at jobsøgning skal fylde mere i undervisningen.\n- De unge, der ikke får det med hjemmefra, kan man gøre en tjeneste ved at have det med i undervisningen i skolen eller ungdomsuddannelserne, siger Martin Thing til TV 2.\nUnge jobansøgere frasorteres på grund af upassende profilfotos\nVikarbureau: En afgørende faktor\nI Jyllands-Posten opfordrer Carina Nielsen Smedegaard, der er afdelingschef i vikarbureauet JKS, de unge til at tænke sig om, når de vælger et billede til deres jobansøgninger.\n- Når billederne byder på trutmund, kavalergang eller en art flirteri, bladrer sådan én som jeg hurtigt videre, skriver hun på de sociale medier og møder opbakning fra en hel stribe ansættelseschefer, der sukker over tilsvarende oplevelser, og over for Jyllands-Posten betegner det som et generelt fænomen og en afgørende faktor i et lige ansøgerfelt.\nVidencentret Dansk HR, der rådgiver firmaerne på feltet, kalder de sexede fotos for et diskvalificerende element. Men ifølge Martin Thing er det ikke altid så let for de unge at finde ud af, hvornår et billede er et ”no-go”.\nØnsker feedback fra arbejdsgiverne\nHan siger, at nogle af de unge vælger et billede fra eksempelvis deres Facebook-profil, hvor de ser afslappede eller glade ud, fordi de tror, at arbejdsgiveren måske ser det som en kvalitet.\nSådan forholder det sig dog langt fra altid, men det betyder ikke, at de ”upassende” billeder er sendt i en ond mening, siger Martin Thing.\n- Der er jo ikke nogen, der er interesseret i at sende en jobansøgning for ikke at få noget arbejde. Jeg tror, det handler om, at man skal blive bedre til at snakke om, hvad det er for nogle kvaliteter, man leder efter, når man sender de her billeder afsted.\nHan håber, at både uddannelsesstederne, de unge, men også arbejdsgiverne i fællesskab kan få ryddet ud i de billeder, der ikke hører hjemme i en jobansøgning.\n- Hvis man nu sender rigtig mange ansøgninger og bare får afslag på afslag, så tænker jeg da også, at langt de fleste vil opsøge nogen for at spørge om, hvad det er, de gør forkert. Men jeg håber da også, at nogle af de her chefer måske tager sig tid til en gang i mellem i hvert fald at sende en besked tilbage, siger Martin Thing.


Indstilling til 'Årets Kirkefrivillig' | aalborgstift.dk\nHvem skal være 'Årets Kirkefrivillig 2017'? Det er nu tid til at indstille kandidater.\nÆgteparret Kjeld og Birte Fjorback blev kåret som "Årets Kirkefrivillige 2016" og blev hædret i folkekirkens telt på Nibe Festival, hvor de har været aktive frivillige gennem 11 år.\nDet er igen tid til at indstille den eller de kirkefrivillige, som gør en særlig indsats. Prisen, der er indstiftet af biskoppen, uddeles for at anerkende det store frivillige engagement, der er i folkekirken i Aalborg Stift. Sidste år modtog ægteparret Birte og Kjeld Fjorback prisen, som de fik overrakt i et propfyldt Kirketelt på Nibe Festival:\n“Frivilligt arbejde er en væsentlig del af folkekirkens dna. Derfor er valget af Birte og Kjeld Fjorback som årets kirkefrivillige et godt valg, fordi de netop repræsenterer dette. De udfylder en væsentlig plads i Kirketeltet og deres indsats for unge mennesker på Nibe Festival kan ikke overvurderes,” sagde Henning Toft Bro i forbindelse med overrækkelsen.\nLÆS OGSÅ: Årets Kirkefrivillige hædret på Nibe Festival\nDommerkomiteen består igen i år af biskoppen, Nibe Festivals leder Peter Møller Madsen og sognepræst og mediekonsulent Christian Roar Pedersen. De kårer sammen vinderen, som inviteres på bispegården til prisoverrækkelse sammen med medlemmer af menighedsrådet.\nLÆS OGSÅ: Familieliv og frivillighed følges af for årets kirkefrivillig\nUd over æren modtager vinderen af Årets Kirkefrivillig 2017 et diplom samt en skulptur af kunstner og præst Benny Vindelev. Menighedsrådet modtager ligeledes et diplom, som kan hænges op i kirken/sognegården.\nDet er i år tredje gang, prisen uddeles. Foruden Birte og Kjeld Fjorback, Nibe,\nhar Anna Marie Rask, Thisted, været udnævnt.\nOBS: Bemærk tidsfristen for indstillinger er den 15. september\nSend en mail med kandidatens fulde navn og anfør hvilket sogn, personen er tilknyttet. Beskriv kort, hvad din kandidat er engageret i, og hvorfor du mener, personen fortjener at vinde.\nSend en mail til aalborgstift@gmail.com - skriv Kirkefrivillig i emnefeltet - senest fredag den 15. september 2017.


Uret “Midnight Planetarium Poetic Complicatie ™ ur” van Cleef & Arpels er en af spectaculaire combinatie modern Kreativt og ontwerp interessant. Uret model er en ny, overbevisende hoofdstuk i historien OM urmageri. Astronomi hij inspiraties til det unikke ur design. Konstellationer som en gylden glitter og fra flytte planeet minerale bankschroeven på en Mørk urskive. S inspiratie fra de Historiske traditie planet aryan, hvilket nedsætter himlen på dimensionerne af et armbåndsur. Dette elegant og Kan også være en unikke voor Fascinerende gaf til en mand med stijl.\nluksus Horloge voor mænd &# 8211; Midnight Planetarium tidsmåler\nHvad dette gør voor Sa speciel? Voor det er verkleinde weergave af af seks bevægelsen planeter omkring solen og dens stilling på ethvert givet tidspunkt Jord og Mercurius, Venus, Mars, Jupiter, Saturnus hierboven. Takket være en kompleks, mekanisk automatisk urværk hij terne gepland zat i bende. De moderne ur hij udstyret med en Eksklusiv module, de Bestar af 396 enkeltdele og blev udviklet i Samarbejde med Maison Christiaan van der Klaauw. Bevægelsen af vlak terne præsenterer sin real længde af sporet. Det vil dag 29 Ar bij færdiggøre jordomsejling Saturn en af Skiven gør. Rotaties AF Jupiter vil vare Næsten 12 AR, fra Mars &# 8211; 687 dage, Venus &# 8211; 224 dage, fra Mercury &# 8211; kursus 88 dage, og jordens rotatie svarer tot 365 dage.\nsmart ur model med læderrem og sort Zifferblat\nmodern armbåndsur så og elegant SMYKKER gaveidé til mænd\nAlle seks hij planeter vist i forskellige Farver og med forskellige harde sten &# 8211; Turquoise voor Jorden, Serpentine til Mercurius, Venus Chloromelanite, rød jasper til Mars, Blå Agaat voor Jupiter Saturnus og Sugilite. De håndlavet af størrelse og farve kugler hij placeret rundt om solen vist med Rødt guld. Hvert af disse elementer samen med Stjerneskud hij fastgjort til en Aventurijn ay schijf. Al de opmærksomhed var på stenen fokuseret udvælgelse waaronder sculpturen AF floppy d og bolde til denne ten blive realiseret Fascinerende og stimulerende presentatie. På bagsiden af Uret, er det oscillerende vægt indgraveret med stjerner samenstelling. Udsigten kalender bankschroeven gennem om åbninger på Skiven. U KAN indstille de dag, Maand og år med te Nogler.\nUret model af Van Cleef & Arpels med 6 bevægelige planeter\nSolsystemet med planeter Zifferblat fra forskellige ædelstene\nStadig et armbåndsur med et planetarium\nEt Stjerneskud i roze Guld viser tiden. Kredsløbet inden voor 24 timer på hij den Ydre kant af Skiven. Ved rotatie af kampen Kan ejeren angive en bestemt dag, omdat Hans heldig, ved hjælp Positionering af af randen, PA placeret de røde Trekant mod ønskede de datum kalenderen i. På den dag vil Jorden bevæge sig til en positie direct onder indgraveret på safir glas Stjerne.\nStjerner og til planeter bij dekorere mandens hånd\nUret planetarium som en gaf IDE voor mænd\nmodern design ur og i en astrologi &# 8211; s interessante gaf til Ham\nsolsystemet i bevægelse som en bellen af mænd


Find billeje i Ljubljana fra kr. 119/dag | Skyscanner\nSammenlign billeje i Ljubljana\nSpring køerne over og få mest muligt ud af din storbyferie i Ljubljana ved at leje en bil. Det er så let som at reservere online, træde af flyveren, sætte dig ind i bilen og køre afsted. Du skal selvfølgelig altid gennem paskontrollen, og du skal naturligvis også vise de flinke folk fra udlejningsselskabet dit kørekort, men du er nok med på, hvad vi mener.\nDu behøver ikke prøve at finde ud af komplicerede offentlige transportsystemer - bare sæt dig ind i bilen og kør. Med vores hoteller i Ljubljana kan du finde og sammenligne de bedste priser på hoteller med parkering, så både du og din bil har et sted at være.\nMed Skyscanner kan du vælge den bil du ønsker, til den pris du ønsker. Du skal bare angive dine rejsedatoer, så skal vi nok vise dig, hvilke biler der er til rådighed fra udvalget af biludlejningsselskaber i Ljubljana. Så uanset om du leder efter en smart cabriolet til en romantisk miniferie, en stor MPV til polterabentselskabet eller en hatchback til familieferien, så viser vi dig de bedste tilbud og hjælper dig med at spare penge.\nNår du så har set alle de største seværdigheder, som Ljubljana byder på, kan du bare spænde selen og tage videre på eventyr. Kør ud i landskabet og få et unikt perspektiv på Ljubljana. Besøg uden problemer en nærliggende by eller nyd blot friheden i, at du kan køre, hvorhen du ønsker, hvornår du ønsker. At leje en bil i Ljubljana åbner op for en verden af muligheder og gør det nemt at opdage nye steder.\nNår du lejer en bil i Ljubljana, behøver du tilmed heller ikke tænke på, hvordan du kommer til og fra lufthavnen. Du bliver fri for at stresse over, om du kommer for sent til din bus eller tog - din udlejningsbil står klar, når du er klar. Du kan nyde din tur i ro og mag, så længe du husker at holde øje med den lokale trafik og afsætter tid nok til køreturen.


Vi er Trustpilot, verdens mest magtfulde anmelelsesplatform.\nHvorfor Gin Kiosk elsker Trustpilot\nBegynd at bruge Trustpilot\nEtablere et troværdigt brand\nByg tillid til dit brand online ved at fokusere på dit online omdømme og hold kunderne tilbage.\nAccelerer din markedsføring\nVis dit omdømme, hvor det betyder noget, ved at bruge anmeldelser i din marketing.\n86% af forbrugerne i Storbritannien finder annoncer mere troværdige med Trustpilot-tillidsmærket.\nUafhængig Sirkin Research: Trustpilots indflydelse på reklame\nStyrk relationer til dine kunder og lære af dine kunders feedback.\nVi valgte at samarbejde med Trustpilot på grund af platformens store omdømme, brandbevidsthed og anerkendelse hos kunderne. Vi vidste, at vi ønskede at samarbejde med en platform, der virkelig kunne hjælpe os med at opbygge tillid til det britiske marked med vores private sælgere.\nMarc Thornborough, Uafhængig Brand Director, Auto Trader\nDet er meget vigtigt for os at give vores kunder den bedste oplevelse og produkter, og derfor forsøger vi løbende at forbedre og få indsigt fra produktanmeldelser hjælper os med netop det.\nKaren Hitt, Senior Online Merchandiser hos Ann Summers\nBygget på ærlighed og gennemsigtighed er Trustpilot folks valg til anmeldelser. Med over 300.000 virksomheder gennemgået og 1.1 billioner ratings og anmeldelser vist i Google årligt bruger virksomheder Trustpilot til at skabe troværdighed og forbedre deres omdømme.\nopret dig en gratis Trustpilot konto\nOpret dig en gratis konto\nopret dig en Trustpilot gratis konto til at komme i gang\nStart med at insamle og svare på anmeldelser\nSend anmeldelses invitationer ud til din eksisterende kundebase. Svar på anmeldelser på Trustpilot og vis, at du holder af dine kunders oplevelse.\nfremvis dine anmeldelser\nBrug dine anmeldelser og Trustpilot-score i din marketing for at vise, hvilket troværdigt brand du er, og opbyg et socialt bevis.\nGin Kiosk er et godt eksempel på en lille virksomhed, der har brugt Trustpilot til at forbedre deres kundeoplevelse og fremvise det store firma, de er. Dette har gjort det muligt for dem at komme tættere på deres kunder og til gengæld køre mere gentagne forretninger.\nLæs flere casestudier her\nDu behøver ikke at være en stor virksomhed til at opbygge et godt omdømme. Find ud af, hvordan man dyrker dit community og spred ordet med en platform dine kunder har tillid til.\nFå forståelse om hjemmesider og e-handel med vore artikler, indsigt og ressourcer.


Harme, glæde og forvirring i Svendborg | TV 2 Fyn\nHarme, glæde og forvirring i Svendborg\nDer hersker både vrede, glæde og forvirring i Svendborg efter at politikerne tirsdag vendte op og ned på de hidtidige planer for en ny skolestruktur. Nu vil socialdemokraterne pludselig lukke tre skoler, der ellers blev fredet tidligere på året.\nBymarksskolen er nu igen lukningstruet.\n17. nov 2010, kl. 17:41\nBymarkskolen var først dømt ude af kommunens forvaltning. Efter sommerferien blev de så dømt inde af politikerne. Men nu har socialdemokraterne så i 11. time og midt i høringsperioden dømt skolen ude igen.\n- Den første tanke man får er frustration. Vi troede, der lå et politisk kompromis, der sikrede vores skole, siger Helene Granøj, der er forælder på Bymarkskolen i Ollerup.\nOgså Gudbjerg og Hesselager skole overlevede egentlig i det forslag politikerne sendte i høring. Men nu har socialdemokraterne gjort begge skoler lukningstruede igen.\n- Det ærgrer mig grusomt, at man ændrer på nogle ting, som vi troede var besluttet, siger Jørn Dresler, formand for skolebestyrelsen på Gudbjerg Skole\nIfølge skoleudvalgets formand Hanne Klit(S) så er det høringssvarene, der har haft betydning for socialdemokraternes nye strukturforslag. Et forslag forvalningen nu skal regne videre på.\n- Vi har hele tiden sagt, at vi vil lytte til høringssvarene, og det forlig, der ligger nu, behøver ikke at blive det endelige, lyder det fra formanden for Børn- og ungeudvalget i Svendborg Kommune, Hanne Klit(S).\nGlæde på Byskolen\nPolitikernes kovending skaber til gengæld glæde andre steder i kommunen. Byskolen er mod alle odds pludselig reddet, selvom kommunens embedsmænd i samtlige oplæg har argumenteret for at lukke skolen.\n- Min umiddelbare reaktion er en stor glæde over, at de har lyttet til os. Jeg tror at politikerne har indset at mange forældre vil flytte og at der i stedet vil blive oprettet privatskoler, siger formanden for skolebestyrelsen på Byskolen, Lars Stubbe Teglbjærg.\nBåde Socialdemokraterne og Venstre er enige om at Byskolen overleve. Børn og unge-udvalget holder næste møde om skolestrukturen den 26. november og byrådet skal tage stilling til forslaget den 30. november.


Norsk stjerne lavede trick, hun aldrig havde prøvet før - TV 2\nNorsk stjerne lavede trick, hun aldrig havde prøvet før\n11. dec. 2018, 18:59\nEM18: Camilla Herrem lukker kampen mod Ungarn med fræk scoring\nEM18: Ekspert hylder Herrem - se flere flotte detaljer her\nSelvom Camilla Herrem hører til blandt de norske håndboldveteraner, fandt hun i EM-kampen mod Ungarn et helt nyt trick frem.\nHun er kendt som en spiller med sublim teknik og ikke mindst modet til at bruge tricks og frække afslutninger.\nCamilla Herrem har scoret over 600 mål i sine godt 200 kampe for det norske håndboldlandshold, og en sjat af dem er blevet sat ind, hvor bolden ikke 'bare' blev hamret i nettet.\nPå randen af exit: - Kun et 'syletyndt' scenarie kan redde Norge\nSenest i storsejren over Ungarn ved EM, hvor Herrem scorede seks mål. Efter et par scoringer med skruebolde fra sin position på fløjen lavede hun et frækt lob, da hun scorede sit og kampens sidste mål til stillingen 38-25.\n- Jeg ved ikke helt, hvad der skete, for jeg tænkte, at den kom til at gå nogle meter over mål. Jeg havde aldrig gjort det før på den måde, så det er noget, jeg må øve mig mere på. Sådan et rulleskud. Det er den scoring, jeg er mest fornøjet over i den kampe, siger Herrem til NRK.\nCamilla Herrem blev mor i juli, men var 53 dage senere tilbage på banen for sin norske klub, Sola.\nLyncomeback efter fødsel\nEn plads i EM-truppen blev det dog ikke til i første omgang - til stor skuffelse for den tidligere Team Tvis Holstebro-spiller. Siden blev nordmændene ramt af skader på venstre fløjen, da Thea Mørks EM sluttede med en skade.\nNorsk spiller er stolt, selvom hun blev vraget til EM\nHerrem blev fløjet til Frankrig, og i kampen mod Ungarn kvitterede hun med storspil og scoringer.\n- Hun er simpelthen så dygtig teknisk. Det er imponerende, at hun allerede kan være på så højt niveau. Det har hun faktisk været i et stykke tid hjemme i klubben Sola, efter hun har fået barn. Jeg synes, det er vildt imponerende, siger TV 2 SPORTs håndboldekspert Lærke Møller, der bakkes op af Trine Nielsen:\n- Jeg kan godt lide, at hun hurtigt meldte ud, at hun gik efter at komme med til EM – og egentlig også meldte ud, hvor skuffet hun var over ikke at komme med. Det synes jeg, er en eliteidrætsudøver på allerhøjeste niveau, at man tør stå ved det.\nTræner ville stoppe hende\nFør Herrem kom til den danske liga i 2015, spillede hun i Rumænien og Baia Mare under Costică Buceschi.\nHun fortæller til NRK, at hun fik besked af træneren om at stoppe med de spektakulære afslutninger, men nægtede og henviste til, at han i så fald ligeså godt kunne sætte hende på bænken.\n- Det er svært for mig ikke at gøre det. Når jeg hopper ind fra en spids vinkel, er det skuddet, jeg går efter. Det er bare en del af mig, siger hun.\nOg den norske landstræner, Thorir Hergeirsson, har i hvert fald ikke bedt hende om noget lignende.\n- Jeg siger: brug den mest hensigtsmæssige teknik, så længe bolden går i mål, og det er flot for tilskuerne, siger han til NRK.\nNorge kan få brug for lignende lækkerier i aftenens skæbnekamp ved EM mod Holland, hvor alt andet end en sejr sender Norge ud af kampen om medaljerne ved EM for første gang siden årtusindskiftet.\nKampen spilles klokken 21 og kan ses på TV 2 SPORT og TV 2 PLAY.\nNorges Thea Mørk er færdig ved EM\nNorsk stjerne skal undvære sin nyfødte: - Jeg savner ham allerede\nNorsk profil spillede VM-finale med hemmelighed\nNorsk stjerne gør lyncomeback efter fødsel


Hvordan at sælge Frimærker / ebernie.com\nEr du over for at sælge en frimærkesamling og finde dig selv usikker hvordan vi kommer videre? Hvordan du går om at sælge frimærkerne afhænger af, hvordan du har købt samlingen. Er dette en frimærkesamling, som du har arvet, eller en, som du har oprettet dig selv? Hvis du har samlet de stempler dig selv, har du sandsynligvis have en vis idé om, hvad de er værd. Forhåbentlig du optog prisen på mindst øvre værdi elementer, måske ved at skrive det ud for de stempler i albummet. Hvis du har arvet indsamling, dog vil dit første skridt være at fastsætte værdien af hvad du har.\nEn måde er at tage samlingen til et stempel forhandler og lade ham vurdere samlingen før købet ifølge Scott Frimærke katalog. Blive advaret, vil forhandleren sandsynligvis betale kun 10% til 20% af kataloget værdi. Du får dine penge med det samme, dog.\nMange mennesker er mistænksomme over for denne metode til værdiansættelse en samling, fordi forhandleren har på indlysende interesse i at undervurdere den frimærkesamling. En løsning er at hyre et stempel taksator, til hvem du betale et gebyr. Den taksator vil kun vurdere indsamling, ikke købe det, så taksator har intet motiv til at undervurdere.\nEn anden løsning er at værdsætte samlingen selv. De fleste offentlige biblioteker bære Scott Frimærke katalog, der opregner værdien af hvert frimærke i begge mint eller brugt tilstand. Ved at gøre arbejdet selv, får du en præcis idé om den sande værdi af dine stempler før at sælge dem.\nNår du ved hvad du ejer, skal du beslutte, hvordan at sælge den.\nHvis din frimærkesamling indeholder nogle meget værdifulde genstande, afsendelse af de værdifulde genstande til et auktionshus kan være din bedste satsning. Auktionshuset vil opkræve et gebyr på omkring 10%, men du vil indse den fulde markedsværdi, når de sælger frimærkerne. Du kan også sælge frimærkerne direkte til auktionshuset, og få dine penge med det samme.\nEn anden metode til at sælge frimærker er at tage samlingen til en lokal stemplet og tillade flere forhandlere til at undersøge det. Du vil få en række bud og kan vælge det højeste. Overvej også et lokalt frimærke klub, hvor samlere kan betale mere for de enkelte elementer end en forhandler ville. Online auktioner som eBay er en anden mulig metode til at sælge frimærker.\nEndelig er du sikker på at du ønsker at sælge frimærkerne? Stempel indsamling er en vidunderlig og uddannelsesmæssige hobby at tage dig selv eller indføre til dine børn eller børnebørn.\nHvordan at gøre konkrete Letter Frimærker\nSådan køber Frimærker på internettet\nSådan Lær en Pet Nymfeparakit at tale


sohytte | lex.dk – Den Store Danske\nSohytte, lille, flytbart hus, som anvendes på græsmarker til opstaldning af drægtige og farende søer, normalt med en gruppe bestående af 6-8 dyr. Hytterne skal flyttes på marken i løbet af året dels for at fordele gødningen, dels for at forhindre spredning af sygdomme. Desuden flyttes hytterne hvert år til en ny græsfold.\nVil du citere denne artikel? Kopier denne tekst og indsæt den i din litteraturliste: Birkkjær, Kræn Ole: sohytte i Den Store Danske på lex.dk. Hentet fra https://denstoredanske.lex.dk/sohytte\nAlgier: kommentar tilføjet af Jørgen Nørby Jensen (lex.dk) for 5 minutter siden\nSilkeborg Kommunes klima: opdateret af Lærke Mikkelsen for 20 minutter siden


Velomore | SRAM introducerer trådløs automatisk affjedring - Velomore\nHome / SRAM introducerer trådløs automatisk affjedring\nSRAM introducerer trådløs automatisk affjedring\nDet nye Flight Attendant system består af en sensor på forgaflen, bagdæmperen og i krankboksen. Sensorerne er trådløse, og kører på deres eget batteri. Sensorerne holder hele tiden øje med, hvordan mountainbiken opfører sig, hvordan terrænet er udformet, og hvordan rytteren opfører sig. Med de inputs kan systemet lynhurtigt justere affjedringen mellem 3 forskellige indstillinger: open, pedal og locked. Så snart du kører lige ud på en relativt flad overflade vil systemet låse dæmperne, og selvfølgelig låse dem op, hvis du rammer et bump. I pedal-indstillingen åbner dæmperne en smule op, og rytteren får lidt vandring, imens systemet stadig har fokus på at være effektivt.\n[SPLIT] [IMG4] [SPLIT]\n[SPLIT] [IMG3] [IMG2] [SPLIT]\nNår du vender snuden nedad finder systemet selvfølgelig ud af det, og så åbner det helt op for dæmperne som en normal mountainbike. Systemet kan fungere automatisk, eller også kan du selv styre det via en AXS-fjernbetjening på styret. I appen kan du finjustere en masse indstillinger, og du kan bl.a. bestemme, om automatikken skal have mere eller mindre fokus på effektivitet eller den åbne indstilling.\nMulighederne er nærmest uendelige, og nu kan man faktisk næsten få et fuldstændig trådløst cockpit bestående af AXS komponenter, og så lige 2 bremseslanger.\nSigter mod enduro og trail markedet\nSRAM fokuserer i starten på enduro og trail markedet, hvilket også ses i lyset af de tilgængelig modeller. Du kan få systemet på RockShox Lyrik, Pike og Zeb. Den mindste vandring er 120 mm på Pike. Det samme er tilfældet med bagdæmperne, som er fra 150-170 mm.\nTyske Canyon har selvfølgelig også fået Flight Attendant ind i deres produktlinje, og tilbyder fra i dag 2 modeller med systemet: Neuron CF SLX LTD og Spectral 29 CF LTD AXS. De koster begge to 62.999 kr.\n[SPLIT] [IMG5] [SPLIT]\n[SPLIT] [IMG6] [SPLIT]