Er koblingsprocenten i fare? - PDF\nEr koblingsprocenten i fare?\nDownload "Er koblingsprocenten i fare?"\nFinn Edvard Juhl\n1 Er koblingsprocenten i fare? F inanslovsforhandlingerne er i fuld gang, mens disse linjer skrives. De frie grundskolers tilskud er i spil, fordi regeringen har foreslået en generel besparelse på 1 %, hvilket svarer til knap 475 kr. pr. elev. Regeringens støtteparti, Dansk Folkeparti, har modsat sig besparelsen især den del der rammer politiet. Når det politiske regnebræt gøres op efter de natlige forhandlinger, kan vi altså meget vel vågne op til den realitet, som finanslovsforslaget fra 5. februar stillede i udsigt: Et beskåret statstilskud, der kun stiger 2,9 %. Hermed tvinges skolerne til at genåbne budgetterne. Det er ikke fair. Det er også alt for lidt, når finansministeren samtidigt indgår en overenskomst, hvor lønningerne i 2008 vil stige med over 4 %. Besparelsen er lanceret som en opsparingsordning, hvor pengene tilbagebetales til skolerne i 2009 under hensyntagen til konjunkturerne. Det klinger hult. Koblingsprocenten i spil? Koblingsprocenten, der sikrer, at de frie grundskolers tilskud fastsættes som en fast procent af folkeskolens udgifter, er imidlertid den helt store bekymring. Siden begyndelsen af 90 erne har de frie skolers tilskud været udmålt på grundlag af udgifterne til folkeskolen via den såkaldte koblingsprocent. Vi har fået 75 % af de gennemsnitlige udgifter i folkeskolen. Det indebærer, at kommunerne i 2008 betaler kr. pr. elev af finanslovstaksten på ca kr. pr. elev. Regeringen vil gennemføre besparelsen ved at nedsætte koblingsprocenten fra 75 % til 74 %, hvilket umiddelbart indebærer, at kommunerne får den største gevinst ved besparelsen, mens nettoeffekten på statens udgifter er meget beskeden. Det er betænkeligt af to grunde. For det første kan det bliver meget svært at få opsparingen tilbage i 2009, for det vil betyde, at koblingsprocenten skal sættes op til næsten 76 % og at kommunerne skal af med flere penge det kan blive en tung politisk opgave. For det andet skabes der usikkerhed om koblingsprocentens fremtid og dermed usikkerhed om skolernes økonomiske fremtid. I 15 år har koblingsprocenten været fundamentet for økonomisk stabilitet og forudsigelighed, som har været grundlag for skolernes udvikling. Jeg håber og beder til, at politikerne på Christiansborg tænker sig meget godt om i denne sag. Det er muligt, at de beslutter at hente en besparelse på finansloven på de frie skolers område men der er andre og bedre måder end at bruge koblingsprocenten. Det handler også om tillid og troværdighed. Lønstigningerne i den kommende overenskomstperiode er store; men det skal være medarbejderne vel undt! Det er vigtigt at lærere, pædagoger, ledere, sekretærer, pedeller og rengøringsmedarbejdere får en ordentlig løn og har gode arbejdsvilkår. Det er ærgerligt, at regeringen samtidigt klemmer de samme medarbejdere ved at beskære tilskuddet. Imidlertid er det vilkårene lige nu. For at løse udfordringen er der brug for åbenhed og højt informationsniveau hele vejen rundt i skolen denne udfordring vedkommer alle. Der skal skabes rum for smidighed, opfindsomhed og udvikling. Løsningen er naturligvis at få flere elever; men de kommer jo ikke af sig selv. Det handler om at lave en god skole! Venlig hilsen Torben Berg formand INDHOLD Er koblingsprocenten i fare? Hvem bestemmer her? Erfaren bestyrelsesformand reflekterer over samarbejdet mellem bestyrelse og skoleleder (s. 2-4) CFU-forlig gennemgang af hovedpunkterne i CFU-forliget, der fastsætter lønrammen og er grundlag for fornyelse af lærernes overenskomst(s. 4-7) Vanskelig budgetlægning med ukendt tilskud og store lønstigninger (s. 7-8) Store forskelle i lærernes undervisningstimetal i folkeskolen. Se hvor meget lærerne underviser om året i den skolekommune (s. 8). Lovforslag om forenklinger på de frie skolers område ændringer af friskoleloven på vej (s. 8-12). KORT NYT bl.a. om - Ledermøder 2008/09 - Kommunikationskursus efterår Bud på reguleringsprocenten pr. 1. april - Konflikt på BUPLområdet og de frie skoles stilling Kalender marts 2008 Side 1 af 12\n2 KLUMMEN: Bestyrelses-arbejde og ledelse Hvad giver mening på en skolen? I denne måneds klumme stilles skarpt på bestyrelsens og ledelsens muligheder og placering i skolens værdiskabende processer. Hver måned skriver en forældre eller skoleleder om et spørgsmål, der brænder på. Som regel er udgangspunktet et af de 10 bud for godt bestyrelsesarbejde, som Lilleskolerne har formuleret til Introkurserne for nye bestyrelsesmedlemmer. Men ellers er ordet frit. I dag tages det 7. bud under behandling: Ansvars- og opgavefordeling mellem bestyrelse og skoleleder skal holdes klar og respekteres bestyrelsen er hverken personaleleder, sagsbehandler eller pædagogisk leder Hvem bestemmer her? Af Hjørdis Dyrlund Peetersen, bestyrelsesformand på Roskilde Lille Skole Stiller man dette spørgsmål på min skole, så er jeg sikker på, at der vil komme mange forskellige svar, og ingen af dem er entydige. Børn og lærere vil garanteret i første omgang sige, at det gør vi da, det er vores skole, og forældrene vil med samme gode ret sige, det gør vi, det er jo os, der har oprettet skolen. Ved nærmere eftertanke vil man måske komme frem til, at det gør Torben-skoleleder nok, for til sidst ved yderligere refleksion alligevel at sige: Jamen, mon ikke det er bestyrelsen? Ministerielle bestemmelser I et ministerhoved er der ingen tvivl. Den overordnede ledelse af skolen varetages af bestyrelsen, som er ansvarlig for skolens drift over for undervisningsministeren (bekendtgørelse af lov om frie skoler og private grundskoler 5 stk. 5) og det skal fremgå af vedtægten, at bestyrelsen varetager skolens overordnede ledelse samt er ansvarlig for skolens drift, herunder at forvaltningen af de statslige tilskud er i overensstemmelse med lov om friskoler og private grundskoler, og at den daglige pædagogiske ledelse varetages af skolens leder (bekendtgørelse om vedtægter for frie skoler og private grundskoler 3). Så banen er kridtet op. På den ene banehalvdel spiller altså bestyrelsen sammen med skolens ledelse det strategiske spil med ansvar for den overordnede drift og på den anden banehalvdel udøver skolelederen pædagogisk ledelse med ansvar for den daglige drift. Lilleskolernes Sammenslutnings 10 bud Jeg har valgt at reflektere lidt over det 7. bud og dermed på det gode samarbejde mellem skoleleder og bestyrelse. Begrundelsen kommer her: Umiddelbart er det ganske let at svare på udsagnene i det 7. bud: Ja, selvfølgelig skal ansvars- og opgavefordelingen mellem bestyrelse og skoleleder holdes klar og respekteres Nej, selvfølgelig er bestyrelsen hverken personaleleder, sagsbehandler eller pædagogisk leder Og så er den jo sådan set ikke ret meget længere! En metode til at give opstillede hensigtserklæringer mening er nogen gange at indsætte et ikke eller fjerne et hverken i sætninger og så se, om udtrykket blot er en selvfølgelighed. 8. januar 2008 Side 2 af 12\n3 Og rigtigt, det 7. bud er en selvfølgelighed, men så enkelt er det vel heller ikke? For når udsagnene alligevel spøger, er det vel fordi, det er ganske svært at placere ansvars- og opgavefordelingen mellem bestyrelser og ledere, og at mange ikke har en klar skillelinje mellem disse. Tidligere generalsekretær i Mellemfolkeligt Samvirke Lars Udsholt udtrykte det sådan i forbindelse med sin afgang i utide: at bestyrelsens store engagement i foreningens arbejde ikke altid sikrer ledelsen det fornødne råderum og den nødvendige arbejdsro, og at parterne mangler at blive enige om, hvordan bestyrelsens engagement og ledelsens behov for arbejdsro bedst organiseres. Gad vide om dette fænomen ikke kendes i de fleste organisationer, institutioner og virksomheder og også på mange lilleskoler? Nedskrevne retningslinjer Men er vejen frem, at bestyrelsens formand og den daglige leder sætter sig sammen for at lave et oplæg til en køreplan for klare retningslinjer (kompetencefordelingsplan) for samarbejdet mellem bestyrelse og ledelse? Om hvem der har høringsret, høringspligt, indsigelsesret, indsigelsespligt, ledelsesret, ledelsespligt og orienteringspligt. Og derefter fremsætte forslaget i bestyrelsen, vedtage det og så håbe på, at det kører. Afhængig af på hvilket grundlag de enkelte bestyrelsesmedlemmer nemlig er valgt eller har ladet sig opstille, kan en diskussion om sådanne retningslinjer og detailniveauet i disse hurtigt blive et spørgsmål om Pandoras æske. Vil vi, hvis vi åbner æsken, kunne blive enige om, hvad der er bestyrelsens, og hvad der er skolelederens ansvar og opgaver. Specielt hvis hensigterne er vidt forskellige. Jeg taler ikke om de sager, hvor tingene er klare og åbenlyse, men om de tilfælde hvor der er mere på spil. Og specielt hvis det, der er på spil har betydning for den enkeltes barn. Det kræver jo, at hvert enkelt bestyrelsesmedlem skal kunne sætte sig ud over det at være forældre og alene kikke på, hvad der er bedst for skolen og dens fremtidige udvikling. Også på trods af eget barns behov. For i højere grad at sikre at bestyrelsen har dette helikopterperspektiv, har flere skoler ændret vedtægterne i retning af at lade bestyrelsesmedlemmer være udpegede i stedet for at være folkevalgte. Det er også sket på min skole. Dette er selvfølgelig et forsøg på at gøre bestyrelsen mere professionel og sikre, at der i bestyrelsen vedvarende findes de fornødne kompetencer, således at bestyrelsen er i stand til at udøve strategisk ledelse og varetage ansvaret for den overordnede drift. Jeg ved godt, at det på mange måder strider mod den oprindelige opfattelse af, hvad en lilleskole er, og at den oprindeligt er oprettet af en kreds af forældre og derfor var forældrenes skole. Alligevel mener jeg, at det er et nødvendigt skridt, hvis vi vil noget med en bestyrelse. Informations- og dialogmøder En anden vej at gå er at holde mange og lange informations- og dialogmøder mellem ledelse og bestyrelse for derigennem at sikre en gensidig enighed og forståelse for, hvad der er bestyrelsens kompetenceområde, og hvad der er ledelsens uden måske nødvendigvis i enkeltheder at skulle nedskrive retningslinjer. Men det kræver jo en fælles forståelse for, hvordan man laver skole, og hvor vores skole skal bevæge sig hen. Men hvad nu hvis både bestyrelse og leder bliver skiftet ud? Skal der så mange års dialog til før den fælles forståelse og dermed kompetencefordelingen bliver genetableret? Der er for mig ingen tvivl om at mange og lange dialoger er nødvendige. Et godt samarbejde hviler på gensidig tillid, respekt og fælles overordnet tankergods. Det får man ikke på de ordinære bestyrelsesmøder alene. Der skal mere til. Uformelle møder hvor bestyrelsesformanden bliver briefet og sat ind i store og små spørgsmål om skolen er nødvendige. Holdninger og synspunkter skal frit kunne vendes, uden at der er tvivl om skolelederens eller bestyrelsesformandens rolle og ansvar. Men man kommer nok heller ikke uden om også at nedskrive konkrete retningslinjer, der giver mening for den enkelte skole og som sikre en god køreplan for ansvars- og opgavefordelingen. Om ikke andet så for at klarlægge hvad der er strategisk ledelse, og hvad der er daglig drift. Disse retningslinjer skulle jo ikke gerne bare bliver ord på et stykke papir, men også have rod 8. januar 2008 Side 3 af 12\n4 i et fælles ønske om at styrke og fremtidssikre skolen. Forældreforum? En måde til at undgå, at bestyrelsen behøver at foretage andet end strategisk ledelse og varetage den overordnede drift, kunne være at oprette et forældreforum eller forældreråd. Her kan konkrete og lavpraktiske spørgsmål om skole, børn, kagebagning, ryge- og alkoholordninger, læring og pædagogiske metoder osv. vendes. På min skole har vi et forældreråd helt uden formel kompetence. Forældrerådet er bindeled mellem forældre og lærere, og vi prøver at lade det være ved det. Vi øver os på, at forældrerådet har sin styrke i at være kontakten mellem lærerne og de øvrige forældre. For det er snublende nært, at lade forældrerådet være stedet hvor konkrete emner bliver udformet og derefter anvist til bestyrelsen med forventning om blåstempling og ønsket om ophøjelse til lov. I den fælde skal man vare sig for at gå. Ellers bliver det jo blot en måde, hvorpå forældre kan få fingrene ned i den daglige drift. Og så er Pandoras æske for alvor åben, og kun håbet er tilbage. Hjørdis Dyrlund Petersen bestyrelsesformand, Roskilde Lille Skole Besøg Roskilde Lille Skole på CFU-forlig Forliget af 18. februar danner grundlag for fornyelse af overenskomsten for lærere, ledere og bh.kl. ledere ved frie skoler FACTS: Den økonomiske ramme CFU-forliget Generel lønregulering 8,17 % Puljer til forhandling via organisationsaftalerne 2,20 % Skøn over lokal løndannelse 1,50 % Reguleringsordning skøn 0,73 % Personalegode - kompensation 0,20 % Sådan slår det igennem Slår igennem i løntabellen: 3,30 pr. 1/4-08; 1,82 pr. 1/4-09; 0,65 pr. 1/10-09 og 2,40 pr. 1/ Udmøntes gennem forhandling af organisationsaftalen for lærere, ledere og bh.kl. ledere ved frie skoler. Det kan fx ske i form at et nyt, fjerde løntrin, forhøjelse af nuværende løntrin, højere pension osv. Et skøn over værdien af den lønglidning, der forventes på statens område. Udmøntes ikke som højere satser i løntabellen. Tilpasningen til det private arbejdsmarked. Skønnes at udløse 0,44% pr. 1/ ,25% pr. 1/4-09 og 0,04% pr. 1/4-10 Udløses 1/ som en generellønforhøjelse af satserne i løntabellen. Aftalt ramme i alt 12,80 % Procentforhøjelserne beregnes hele vejen igennem på grundlag af den samlede faste løn pr. 31. marts januar 2008 Side 4 af 12\n5 KOMMENTAR: 12,8% i lønstigning i perioden er en kæmpe udfordring I 2008 forventes tilskudsstigning på 2,9 % og lønstigning pr. 1. april på ca. 4 % - Det bliver en kæmpe udfordring, at få enderne til at nå sammen når lønstigningerne pr. 1. april er på omkring 4 %, mens statstilskuddet kun stiger 2,9 % i 2008, udtaler Lilleskolernes formand, Torben Berg ved præsentationen af CFU-forliget, som blev offentliggjort mandag den 18. februar. - Man skal huske, tilføjer Torben Berg, at der udover de aftalte lønstigninger, forment fortsat vil være et pres for at forhøje de lokalt aftalte løntillæg så gabet er måske endnu større end det umiddelbart fremstår. - Hvis finansloven vedtages i april måned med den bebudede tvungne opsparing på 1% betyder det i sig selv, at skolerne vil mangle knap 500 kr. pr. elev, og med den overenskomst, der nu er lagt op til, frygter jeg, siger Torben Berg, at mange skoler vil stå med et hul i budgettet på måske kr. pr. elev. Det er mange penge, hvis de skal findes ved besparelser så det tvinger skolerne til at øge elevtallet jeg gætter på, at en gennemsnitlig skole skal optage 2 elever mere for at finansiere overenskomsten og den tvungne opsparing, slutter Torben Berg. Det er næppe en farbar vej at hæve skolepengene yderligere for at skaffe penge til lønstigningerne. Allerede nu stiger skolepengene hurtigere end statstilskuddet, så det kan være problematisk at skrue endnu mere op for stigningstakten her. Der er kun en realistisk vej: Flere elever. INDHOLD: Nedenstående gennemgås hovedpunkter i CFU-forliget og delaftaler. Reguleringsordningen bevares og manglen på frynsegoder kompenseres Overenskomstforhandlingerne for lærere, ledere og bh.kl.ledere ved frie grundskoler forventes afsluttet i uge 10 eller 11. Rammen for forhandlingerne er CFU-forliget, der blev indgået den 18. februar. Forliget indeholder en pulje på i alt 2,2 % til forhandlingerne på de frie skolers område. CFU-forliget stiller en lønstigning på små 13% i udsigt til lærere, ledere og børnehaveklasseledere i overenskomstperioden Reguleringsordningen, der afstemmer lønudviklingen i staten med lønudviklingen på det private arbejdsmarked, videreføres. Det betyder, at det ikke muligt at angive den præcise størrelse af lønstigningerne i overenskomstperioden. Forliget indeholder en særlig lønstigning på 0,2% som kompensation for at ansatte under statens overenskomster ikke kan oppebære frynsegoder. Derudover indeholder også forbedringer for de ansatte på en række andre områder, herunder i forbindelse med barsel, børns sygdom, højere ATP og nye bonusordninger for seniorer. Som noget nyt indeholder aftalerne udmøntning af trepartsaftalerne, der blev indgået i sommeren 2007 mellem regeringen og arbejdsmarkedets parter. Aftalerne sigter blandt andet på kompetenceudvikling og på at få medarbejderne til at bliver flere år arbejdsmarkedet. Der er afsat en del penge til disse formål; men det er uafklaret, hvorvidt de frie grundskoler kan få del i disse midler i værste fald vil skolerne blive påført nogle af udgifterne, fx til seniorfridage, uden at få tilført de fornødne ekstra penge. Ny løn fortsætter CFU-forliget indeholder en fælles erklæring om nye lønsystemer med lokalt forhandlede løntillæg (funktionstillæg, kvalifikationstillæg og tillæg for opnåelse af resultater). Parterne er enige om, at det er vigtigt at den lokale løndannelse fungerer i praksis og kommer til at virke alle steder. Det betones at lokal løndannelse er et lokalt anliggende på den enkelte skole og at den lokale løndannelse ikke må normeres af centrale udmeldinger fx om størrelsen af puljen eller om kun at anvende bestemte arter af tillæg. 8. januar 2008 Side 5 af 12\n6 Der er også indgået aftale om at tilvejebringe bedre lønstatistikker. Barsel forlængelse af lønnet forældreorlov De nuværende regler om lønnet forældreorlov ændres til en model, der består i 3 lønnede orlovsperioder á 6 uger. Moderen og faderen har hver 6 uger forudsat de begge er ansat under en statslig overenskomst og herudover bliver der 6 uger til deling. Efter de nuværende regler gives der 10 uger samt yderligere 2 uger til faderen. Partnere i registreret partnerskab får ret til under visse betingelser at holde to ugers orlov med løn inden for de første 14 uger efter barnets fødsel. Endvidere sidestilles adoptanter med biologiske forældre med hensyn til retten til lønnet forældreorlov. Ændringer skal træde i kraft pr. 1. april 2008 og gælder fødsler, der sker eller forventes at ske den 1. april 2008 eller senere. For børn født eller modtaget før 1. april 2008 gælder de hidtidige regler. Barns 1. og 2. sygedag Muligheden for at give hel eller delvis tjenestefrihed med løn på barnets 1. sygedag udvides til at gælde 1. og 2. sygedag. ATP-satserne løftes Pr. 1. januar 2010 rykker lærere, ledere og bh.kl.ledere op i ATP-bidrag fra sats C til sats A. Desuden er det aftalt, at der skal ske generelle forhøjelser af ATP-satserne indenfor de økonomiske rammer ved overenskomstfornyelsen på det tidspunkt, hvor forhøjelsen gennemføres. Seniorordninger bonusordning I forliget er aftalt en senior-bonus, som har til formål at fastholde ældre medarbejdere længere tid på arbejdsmarkedet. Ordningen er en udmøntning af de såkaldte trepartsmidler altså penge der ligger udover overenskomsten. Det er imidlertid uklart, hvordan de frie skoler får anvist disse penge. På LC-området, hvor de frie skoler hører til, indebærer ordningen ret til en bonus hvert ekstra år medarbejderen fortsætter dog kan bonussen højst udløses 3 gange, nemlig i 2009, 2010 og Retten til bonus opnås ved 62 år. Bonussen pr. år er på 2,9 % af den samlede faste løn. Den kan eventuelt veksles til et antal seniordage (= fridage) eller til ekstraordinær pensionsopsparing. Ved veksling af seniorbonus til seniorfridag beregnes prisen på en dag som 1/260 del af den samlede faste løn. Desuden udgår bestemmelsen om, at overenskomsten ikke gælder for ansatte, der er fyldt 70 år, men den automatiske indbetaling af pensionsbidrag stopper dog ved 70 år. Pensionsbidraget skal i stedet udbetales til den ansatte, med mindre vedkommende ønsker bidraget indbetalt på en pensionsordning. Tillidsrepræsentanter får længere opsigelsesvarsel Opsigelsesvarslet for tillidsrepræsentanter forhøjes, således at det fremover vil være den pågældendes overenskomstmæssige opsigelsesvarsel tillagt 3 måneder. Hidtil har varslet været pågældendes almindelige varsel, dog mindst 5 måneder. Aftalen om arbejdstid m.v. i forbindelse med kursusdeltagelse Aftalen af 24. marts 2006 om arbejdstid m.v. i forbindelse med kursusdeltagelse ophæves. Personalegoder Frynse-ordninger, fx sundhedsforsikringer, arbejdsgiverbetalt fitness-center, hjemmecomputere helt eller delvist finansieret ved træk i bruttolønnen og andre af den slags ordninger, som kendes fra det private arbejdsmarked og 8. januar 2008 Side 6 af 12\n7 som ifølge de seneste skriverier i pressen er ved at brede sig på det kommunale område, er som bekendt ikke tilladt indenfor statens overenskomstområde. Som kompensation gives der med virkning fra 1. april 2009 en lønstigning på 0,2 % - stigningen ligger udover den generelle lønstigning og udover hvad reguleringsordningen måtte udløse til den tid. Kompensationen indgår i den samlede ramme på 12,8 %, jf. skemaet på side 1. Lønstatistik og lokale aftaler Der etableres en arbejdsgruppe med henblik på at udvikle nye og lettilgængelige statistikværktøjer, der kan anvendes af såvel ledelsen som tillidsrepræsentanten. Målet er en enkel og let anvendelig lønstatistik på institutionsniveau. Parterne er enige om at nedsætte en arbejdsgruppe, der skal udarbejde en fælles vejledning om indgåelse af lokale aftaler. Gruppelivsdækningen forhøjes Med virkning fra 1. april 2008 forhøjes forsikringssummen ved død i gruppelivsordningen fra kr. til kr. Præmien til gruppelivsordningen er uændret idet forhøjelsen finansieres af bonusmidler i gruppelivsordningen. Kompetenceudvikling Kompetenceudviklingen er opprioriteret med knap 200 mio. kr. til i alt 410 mio. kr. i overenskomstperioden. Pengene skal bruges på tre områder: 194 mio. kr. er afsat til kompetenceudviklingsinitiativer i forbindelse med trepartsaftalerne for sommeren ,4 mio. kr. er afsat til kompetencefonden, som videreføres og som de frie skoler får en andel af ved udlodning gennem Fordelingssekretariatet 81,7 mio. kr. er afsat til en ny fond til udvikling af statens arbejdspladser, herunder kompetenceudvikling af forskellige faggrupper. Fratrædelsesgodtgørelse for pensionsberettigede Det er aftalt, at fratrædelsesgodtgørelse efter funktionærlovens bestemmelser også skal komme til udbetaling ved afskedigelser, når den ansatte på afskedigelsestidspunktet vil oppebære alderspension fra arbejdsgiver. Herved forbedres den ansattes stilling, idet afskedigede, der er berettiget til en pension ikke samtidigt er berettiget til fratrædelsesgodtgørelse efter funktionærlovens 2 a, der tilkender henholdsvis en fratrædelsesgodtgørelse på 1 mdr., 2 mdr. eller 3 mdr. hvis ansættelsesforholdet har varet i mindst 12 år, 15 eller 18 år. Vanskelig budgetlægning med ukendt tilskud og store lønstigninger Lilleskolernes bestyrelse tror ikke det er en god ide at lade skolepengene stige for at finansiere lønstigninger og nedskæring af tilskuddet Hvor skal pengene komme fra? Det spørgsmål optager givetvis de fleste økonomifolk rundt om på skolerne. Flere elever, synes at være det eneste realistiske svar, med mindre man vil ud i besparelser eller har råd til at se tiden an og måske risikere at få underskud på driften. Det var konklusionen, da Lilleskolernes bestyrelse for nylig drøftede situationen. Med CFU-forliget og en mulig 1% besparelse på finansloven må man regne med, at lønningerne stiger væsentligt mere end tilskuddet. Skolepengene kan sættes i vejret men kun til en vis grænse. I den forbindelse er det værd at bemærke, at man siden har set, at skolepengene på medlemsskolerne gennemsnitligt 8. januar 2008 Side 7 af 12\n8 er steget betydeligt mere end statstilskuddet. Mens statstilskuddet pr. elev er vokset med lidt over 15 % fra 2000 til 2006 er skolepengene, inklusive sfo-betalingen, steget med op mod 30 % i samme periode. De samlede indtægter pr. elev er i perioden vokset med lidt over 20 %. Skolepengene bør stige i takt med løn- og prisudviklingen men det vækker bekymringen når stigningen er markant højere, for det kan betyde at flere får svært ved at betale. Af Finansministeriets økonomisk-administrative vejledning for pris- og lønudviklingen fremgår, at man i 2008 regner med en årlig lønstigning på 3,0 % og at forbrugerpriserne vil stige med 2,4 %. Det er Lilleskolernes vurdering, at skolerne må indstille sig på større stigninger end ministeriets vejledning antyder. Effektiviseringer har været et krav i mange år; og kan selvfølgelig ikke afvises som en mulighed. Der dog en type effektivisering, der er særligt interessant; nemlig den fokusering af medarbejdernes og ledelsens indsats, som fører til større tilfredshed blandt elever og forældre med skolens tilbud for det er en vej til flere elever. Store forskelle i lærernes undervisningstimetal i folkeskolen Finansministeriet har i et svar til Finansudvalget opgjort det samlede antal årlige undervisningstimer pr. fuldtidslærer på kommuneniveau for skoleåret 2007/08. Opgørelsen bygger på indberetning fra 1586 folkeskoler, hvilket er meget tæt på 100 %. Kun en lille håndfuld skoler er pillet ud af statistikken på grund af markante afvigelser fra gennemsnittet. Skoleposten har sakset i undersøgelsen og bringer hermed listen over de kommuner, medlemsskolerne er beliggende i. Skulle du savne oplysninger fra en kommune, er du velkommen til at kontakte sekretariatet. Tabellen viser årlige undervisningstimer á 60 minutter pr. fuldtidslærer i kommunerne. Fredensborg 716 Sorø 704 Helsingør 704 Bornholm 704 Viborg 704 Odsherred 696 Køge 696 Hillerød 692 Kerteminde 692 Syddjurs 692 Skanderborg 692 Holbæk 688 Greve 688 Lolland 688 København 688 Roskilde 684 Aalborg 684 Hørsholm 684 Kalundborg 680 Frederikshavn 680 Odense 676 Næstved 676 Gladsaxe 672 Randers 672 Århus 668 Guldborgsund 668 Faxe 664 Rudersdal 660 Ballerup 660 Samsø 652 Albertslund 648 Halsnæs 640 Norddjurs 632 Gribskov 576 KILDE: Finansministeriet/ UNI-C Statistik og Analyse. (Det ugentlige timetal er omregnet til årligt timetal af Lilleskolernes sekretariat) Lovforslag om forenklinger på de frie skolers område Undervisningsministeriet er på vej med et lovforslag, der sigter på at modernisere og forenkle bestemmelser på de frie skolers område herunder på grundskoleområdet. Set fra de frie grundskolers synsvinkel er hovedpunkterne i lovforslaget: Kravene til en skoles geografiske og bygningsmæssige enhed modificeres med henblik på at give skolen mulighed for udvidelser i nærområdet. Ifølge forslaget skal skolens bygninger fremover ligge i geografisk nærhed af hinanden. Hidtil har kravet været, at skolen skal udgøre en geografisk og bygningsmæssig enhed. Lilleskolerne hilser forslaget med tilfredshed, idet foreningen i mange år har arbejdet for en lempelse af den meget begrænsende regel. 4. marts 2008 Side 8 af 12\n9 Fripladsadministrationen bliver forenklet, idet Fordelingssekretariatet får hjemmel til, at indhente økonomiske oplysninger fra skattemyndighederne. Oplysningerne kan indhentes, når skolen anmoder om det. Lilleskolerne anser dette for en hensigtsmæssig modernisering. Bidraget til Barselsfonden, som fratrækkes den samlede bevilling inden tilskudstaksterne beregnes, vil fremover blive nævnt i loven. Formuleringen vedrørende undervisningstilskud ajourføres med de nye bestemmelser om en særlig undervisningstakst til elever i 10. klasse. En ny bestemmelse vil formentlig gøre det vanskeligere, at oprette en ny fri grundskole ovenpå resterne af en nedlagt fri grundskole i de samme lokaler og med næsten de samme elever og lærere. Skulle en sådan ny skole opstå, gælder de lempelige elevtalskrav for nyoprettede skoler ikke. Skoler med en særskilt international afdeling, hvor undervisningssproget er et andet end dansk, kan afmelde den obligatoriske afgangsprøve særskilt for eleverne i den internationale afdeling. Kravene til at en skoles bestyrelsesmedlemmer skal beherske dansk i skrift og tale lempes ved skoler, der har fået godkendt et andet undervisningssprog end dansk og ved tyske mindretalsskoler. Mindst to af bestyrelsesmedlemmerne på sådanne skoler skal ifølge forslaget fremover opfylde kravet. Reglerne om frie kombinerede skoler præciseres og gøres ens i lovene for de forskellige frie skoleformer (grundskoler, gymnasier og frie kostskoler). I friskoleloven foreslås indsat en bestemmelse om, at en fri grundskole også kan varetage skole og undervisningsvirksomhed som privat gymnasieskole, privat hf-kursus og efterskole, hvis skolen opfylder lovgivningens betingelser for at varetage kombineret skoledrift. For de private gymnasier indebærer lovforslaget, at de private gymnasier får mulighed for at indgå aftaler om, at nærmere bestemte administrative opgaver løses i fællesskab, således at en skole løser de pågældende opgaver for en eller flere andre skoler. Lilleskolerne ser gerne at de frie grundskoler får tilsvarende muligheder for at arbejde sammen. Lovforslaget forventes vedtaget inden sommerferien til ikrafttræden 1. august i år. BESTYRELSESTRÆF 2008 Det strategiske beredskab læringsproces med Lego Serious Play visioner, ledelse, konkrete udfordringer og samarbejdet mellem bestyrelse og skoleleder april 2008 på Kobæk Strand Repræsentantskabsmøde 2008 afvikles fredag, den 11. april om eftermiddagen FLERE end 80 bestyrelsesmedlemmer og skoleledere er allerede tilmeldt er du? 4. marts 2008 Side 9 af 12\n10 KORT NYT om lilleskoler og frie grundskoler Den Alternative Skole Skoleleder Jørgen Skou er fratrådt efter aftale med bestyrelsen. Morten Pedersen, der hidtil har været viceskoleleder, er konstitueret som skoleleder. 18 ud af 28 ny skoleinitiativer fastholder anmeldelsen 18 ud af de 28 nye skoleinitiativer, der pr. 15. august indbetalte første rate anmeldelsesgebyret, fastholder anmeldelsen ved at de har indbetalt anden rate på kr. inden fristen udløb 1. februar i år. Det betyder, at op til 18 nye skoler kan starte med tilskud til august. Første ledermøde i 2008/09 handler om specialundervisning Datoerne for ledermøder i det kommende skoleår er nu fastlagt: 28. oktober 4. december 3. februar 23. april Det første møde, den 28. oktober, tager bolden op efter konferencen om specialundervisning i december 2007, hvor der blev set på de eksterne vilkår for specialundervisningen. På mødet til oktober retter vi blikket indad: Hvordan gør vi skolen rummelig, så undervisningen kan imødekomme de mange forskellige behov hos eleverne? Skolerne vil gerne optage elever med særlige eller vidtgående behov; men hvordan kan det i lade sig gøre i praksis under de aktuelle økonomiske vilkår og i en benhård prioritering overfor alle de andre krav skolen møder? Mødet henvender sig såvel til skoleledere som de lærere, der har ansvar for specialundervisningen fx som koordinator, afdelingsleder eller tovholder på området. Hvordan fortæller vi den gode historie om os selv? nyt kursus Vi har så meget, vi skal informere om og vi har endnu mere, som vi gerne vil fortælle om os selv, om skolen, om de mange hensyn, alle ideerne, som vi desværre ikke har tid eller penge til at føre ud livet. Men hvordan får man fortalt om det, så der bliver lyttet? Man må lære noget om kommunikation! Den gode historie skal fortælles hver dag internt i skolen og til omverdenen. I efteråret afholder Lilleskolerne et kommunikationskursus over 2 dage 6. november og 11. december - med ca. 4 uger mellem de 2 kursusdage, således at der bliver gode mulighed for at inddrage egne kommunikationsopgaver i kurset. Der vil være et begrænset antal pladser men vi er selvfølgelig klar til at dublere kurset, hvis der er basis for det. Kurset henvender sig til ledere og andre med ansvar for skolens skriftlige kommunikationer. Program og tilmeldingsblanket forventes udsendt i maj måned. Bud på reguleringsprocenten/ lønstigningerne pr. 1. april 2008 Et kvalificeret skøn angiver, at reguleringsprocenten pr. 1. april 2008 vil lande på ca. 25,5%, mod den aktuelle værdi på 21,7913%. Skønnet bygger på, at CFU-forliget godkendes og at tilpasningsordningen til det private arbejdsmarked kommer til at ligge på ca. 0,4 procentpoint. Reguleringsprocenten er grundlaget for, at beregne satserne i løntabellen. Reguleringsprocenten indeholder imidlertid kun lidt over totredjedele af de lønforbedringer, overenskomstfornyelsen indebærer. Resten udmøntes på forskellig vis det kunne eksempelvis være løft af basislønnen eller et nyt fjerde trin på basislønskalaen, således som vi har set det i forliget på folkeskoleområdet. Om der kommer et fjerde løntrin, forhøjelser af løntrin, 4. marts 2008 Side 10 af 12\n11 højere tillæg eller noget helt syvende afgøres i forhandlingerne mellem Personalestyrelsen og LC, som fortsætter i denne uge og muligvis ind i næste uge. Tilbagemelding fra gymnasier, handelsskoler og andre ungdomsuddannelser til grundskolen bliver lovpligtig Ungdommens Uddannelsesvejledning skal arrangere dialogmøder, hvor repræsentanter fra alle ungdomsuddannelsesinstitutioner giver tilbagemelding til grundskolerne og UU om de unges forudsætninger for at få udbytte af undervisningen i det første år efter optagelsen på denne eller hin ungdomsuddannelse. Denne nyskabelse fremgår af et forslag til ændring af vejledningsloven, som Undervisningsministeren har sendt til høring med henblik på vedtagelse i denne folketingssamling til ikrafttræden den 1. august i år. Tilbagemeldingen skal, fremgår det af lovforslaget, være egnet til at sikre at grundskolerne får bedre mulighed for at vurdere om den enkelte skoles indsats over for eleverne har været hensigtsmæssig i forhold til de unges valg af uddannelse. Tilbagemeldingen er også henvendt til Ungdommens Uddannelsesvejledning med henblik på, at UU kan vurdere om deres faglige og vejledningsmæssige indsats har været hensigtsmæssig. Forslag til bekendtgørelse om brobygning og introduktionskurser til ungdomsuddannelserne En ny bekendtgørelse, der forventes at træde i kraft 1. august i år, beskriver reglerne og mulighederne for eleverne i klasse med hensyn til brobygning og introduktionskurser til ungdomsuddannelserne. Elever i 8. klasse kan tilbydes introduktionskurser til ungdomsuddannelser med henblik på at forberede eleverne på valget af uddannelse i 9. klasse. Elever i 9. og 10. klasse kan tilbydes brobygning til en ungdomsuddannelse, hvor elever i en periode deltager i et undervisnings- og vejledningsforløb på en ungdomsuddannelse. For elever i 9. klasse er brobygningen en mulighed, som skolen kan vælge at tilbyde eleverne. For elever i 10. klasse gælder, at brobygnings- og praktikforløb er integreret del af 10. klasse, som også gælder elever på frie grundskoler. Lilleskolerne slår i sit høringssvar til lyd for, at kravene om brobygning skal kunne opfyldes ved at brobygge til en ungdomsuddannelse i et andet land, når skolens undervisning har et internationalt perspektiv og under forudsætning af at ungdomsuddannelsen i det andet land matcher de ungdomsuddannelser, der kan brobygges til i Danmark. Konflikt på BUPL-området? En eventuel arbejdskonflikt indenfor det kommunale område (KTO) vil ikke omfatte ansatte under overenskomsten mellem BUPL og FGF. Vi er blevet gjort bekendt med, at der skulle være udsendt information fra enkelte af BUPL s lokale afdelinger om, hvordan ansatte pædagoger skal forholde sig i tilfælde af konflikt på det kommunale område. Vi vil derfor præcisere, at en eventuel arbejdskonflikt indenfor det kommunale område ikke vil omfatte ansatte under overenskomsten mellem BUPL og FGF. Venlig hilsen Bente Stoltze Konsulent i Løn- og ansættelse, BUPL Forbund. Lilleskolefestival 2008 TILMELDING NU på 4. marts 2008 Side 11 af 12\n12 KALENDER Arrangementer henvendt til bestyrelsesmedlemmer er fremhævet med blåt 6. marts Ledermøde i Århus april Bestyrelsestræf og Repræsentantskabsmøde 29. april Ledermøde i Holbæk Program udsendes primo maj Intromøde for nyvalgte bestyrelsesmedlemmer i Jylland 3. juni Intromøde for nyvalgte bestyrelsesmedlemmer på Sjælland sept. Ledertræf 2008 i Svendborg 28. oktober Ledermøde/ konference om specialundervisning for skoleledere og specialundervisnings-koordinatorer efterår Regionsmøder i Jylland og på Sjælland om Det gode bestyrelsesmøde og bestyrelsesår 1. nov. Lilleskolens Dag november Den gode historie et kommunikationskursus, for ledere og andre interesserede, hvor og 11. december der arbejdes med at udvikle skolens interne og eksterne kommunikation nov. Specialundervisningstræf december Ledermøde 3. februar Ledermøde marts 2009 Bestyrelsestræf og Repræsentantskab april Ledermøde 4. marts 2008 Side 12 af 12


Womans world 2006 : Kultur - KvindeGuiden\nMesse: Womans World 2006\nSted: Valby Hallen, Julius Andersens Vej 3, Kbh SV\nAfholdes: 12. til 15. oktober\nÅbningstider: Hver dag fra kl. 13 – 22\nI 4 dage præsenterer udstillerne på Womans World deres produkter, og øser af deres viden og erfaring om alt fra bryllup og fest, til mode, skønhed og det spirituelle liv...\nDet er en sjov og kulørt messe, som også byder på interessante foredrag og musikoplevelser.\nMød KvindeGuidens makeupartist Gitte Lindgren på messen\nPå Womans World kan du blandt andet opleve KvindeGuidens dygtige makeupartist og brevkasseredaktør Gitte Lindgren.\nHer øser hun af sin store viden og erfaring indenfor makeuppens verden, og står på scenen med sit make-up show.\nSamtidig kan du opleve den nye makeup-serie SIGNIFY ME - UNLIMITED. En ny professionel makeupserie der spænder fra de lyseste til de mørkeste farver, og passer til alle uanset oprindelse. "Unlimited" i alle henseender...\n”Jeg kan ikke lide regler og begrænsninger, derfor skal min makeup serie være totalt ubegrænset. Min makeup er som den internationale modescene – farverig og fordomsfri”, siger Gitte Lindgren.\nMangfoldighed spiller en central rolle i udviklingen af SIGNIFY ME - UNLIMITED. Det internationale arbejde med modeller af alle etniske oprindelser og med meget forskellige behov, samt den moderne kvindes og mands behov for at signalere uafhængighed, har været de vigtigste inspirationskilder.\nGitte er på scenen med sit makeupshow torsdag, fredag og lørdag kl. 13.30, 15.30 og 19.30. Søndag kl. 12.00 og 14.30, og sit foredrag "Makeup er kommunikation" torsdag, fredag oglørdag kl. 20,30.\nMonique på Womans World\nSangerinden Monique, som just har udsendt sit 4. solo album, Believer, optræder live på Womans World messen i Valby Hallen i København.\n2 gange om dagen under messen, optræder sangerinden Monique live med sange fra hendes seneste album, Believer, for de mere end 50.000 forventede gæster.


”Fremtiden bliver fysiske og virtuelle rejser” - STANDBY.dk\n”Tidligere kriser har medført forandringer, og denne globale coronakrise samt digital udvikling vil betyde, at mange fremsynede virksomheder vil ændre en lang række vaner, herunder rejser, lyder det i ny analyse. Arkivfoto: Henrik Baumgarten.\nAf: Redaktionen i Erhvervsrejser 19. oktober 2020\nSenest opdateret: 19. oktober 2020 kl. 11:24 Print\nAf direktør Ole Mortensen, AMM International\nNår der kommer en corona-vaccine, er der ingen tvivl om, at virksomhederne vil genoptage de fysiske rejser. Der er dog heller ingen tvivl om, at video, Virtual Reality (VR) og Augmentet Reality (AR) kommer til at erstatte mange typer forretningsrejser.\nVi er alle blevet vant til at deltage i webinarer, konferencer og videosamtaler. Vi har opdaget, at det er mere effektivt, mindre tidsrøvende og med langt mindre tidsspilde end der er forbundet med fysiske rejser.\nHertil ser vi, at med udviklingen på fjernstyring og betjening via VR og AR kommer en masse opgaver til at blive udført med lokal arbejdskraft og med fjernstyring fra virksomhedens hjemland. Med de muligheder der er med D3 printning udvides mulighederne endnu mere.\nI tiden efter Covid19 vil mange føle et stort behov for at genoptage den ”gamle” virksomhedskultur og regler. Ja, komme tilbage til den tryghed den enkelte medarbejder havde med kendte rutiner og arbejde.\nTidligere kriser har altid medført forandringer\nTidligere kriser har dog altid medført forandringer, og denne globale krise samt digitale udvikling vil betyde, at mange fremsynede virksomheder vil ændre en lang række vaner, herunder rejser og kommunikation.\nI dag arbejder vi med en teknologisk struktur, der har sine rødder tilbage i 1970’erne. Den rolle som mange ”travel managers” har spillet så godt og med succes, vil ændres markant alene ud fra helt nye behov og muligheder.\nDe kan prøve at fortsætte med den gamle Ford T-model eller samle forskellige områder på nye måder, der skaber helt andre og større værdier for deres arbejdsplads. Der vil fortsat være mange forskellige interessegrupper (stakeholders), præcist som i dag. Det gælder også værdien af signalgivning og adgang til topledelsen som fremover sagtens kan udnyttes og styrkes i en post covid-19 verden.\nHvordan kan man bygge en sådan funktion op? En virksomhed rejser i forbindelse med et behov for at mødes F2F med kunder, kundeemner, leverandører og andre nøglepersoner. Der rejses i dag også for at udføre opgaver, socialt samvær og interne behov.\nDerfor kan en vej være at samle alle relevante funktioner og produkter beregnet til at være væk fra arbejdspladsen og kommunikation under en funktion. Her er inkluderet sikkerhed, forsikring, bestilling og afregning før, under og efter rejsen samt kommunikation.\nHer er et eksempel på opgaver:\nAfdække behovet for viden om destinationer med risiko, visum, smitte, karantæne, vaccinationer og sikkerhed. Med færre F2F møder, gennemføre alternative sociale arrangementer på tværs af virksomheden\nDet er klart, at en tværgående funktion som denne ikke er nem at skabe eller arbejde med. En lang række vigtige områder er involveret fra økonomi, IT, HR, operationelle funktioner til management. Til gengæld er det netop nu, der skal tænkes anderledes! Med avanceret teknologi, en forandringsvillighed på grund af Covid19 og pres på nytænkning er den, der viser vejen sikker på at blive lyttet til.\nAKTUEL KOMMENTAR MICE Sociale medier\t2020-10-19\nTagget med: AKTUEL KOMMENTAR MICE Sociale medier


Seir og Held for Danmarks retfærdige sag! – Virksomme ord\nTale ved en fest i Rosenborg Have ved avslutningen av et Studentertog til Lund og København.\n13. juni 1862\nKilde: J. S. Welhaven: Samlede verker, Oslo 1990-1992, bd. 4, s. 431-432.\nDe Broderskabets Hilsener, som vexles mellem Nordens Folk, betegne en Fylde af alvorlige Tanker, og ved en Fest, som denne, maa det især erkjendes af den Enkelte, som føler sin Afmagt, idet han skal med faa Ord udtale det Omfattende og Betydningsfulde. Jeg skal besvare den danske Hilsen til mit Fædreland og dets Universitet, og jeg fører nærmest Ordet for Norges akademiske Ungdom, der i Sandhed er Landets Blomst, og som her har stillet sine Vidner; men til dem slutter sig i Tanken Fædres og Forfædres Skare i fjernere og fjernere Rækker, der gjennem Aarhundreders Samliv bevarede et trofast Sind mod de Danske. Dette Sind aabenbarer sig ogsaa i de store Fællesminder og Fællesgoder, hvis indre Væsen vedbliver at forene de tvende Folk; og derfor er disse Unge her, derfor vidne de med Glæde, at de har modtaget Kjærlighed til Danmark i Arv fra Fædrene.\nMen dette Vidnesbyrd er dem ikke nok. Ogsaa til os henvendes det danske Spørgsmaal, der nu gaaer mellem Landene; og det lyder til os med en anden Betoning end den kolde, afmaalte, der tilhører Politiken. Nordens Grændseland mod Syd, Danmarks Kamp for Slesvig - disse Udtryk for et uberegnelig stort Anliggende bevæge os inderligt, og i dem samler sig nu Alt, hvad der knytter os til det danske Folk.\nFra Tydsklands Riger og Folkefærd lyder fremdeles det høie Feltraab «Schleswig-Holstein!» Idelig gjentaget, er det bleven en Almenstemme af bedøvende Klang. Ved Sammenkomster, der ligne vor, opflammer Raabet Ungdommen, og Stemningen faaer de høie Farver af Nationalfølelse, ædel Fortørnelse, udfordrende Mod. - Velan! Danmark skal ogsaa høre et andet Raab, høre sit eget Løsen gjenlyde fra Frændefolkene. Og dette er sandelig Mere end blot Raab imod Raab. Thi hvad er det for en Magt, som indtrænger sig opløsende i hin tydske Begeistring, og viser dens Nationalfølelse, Fortørnelse og Mod som en skuffende Dunst? Det er Sandhedens Magt i den Sætning, at Slesvig er dansk Land! - Fra den europæiske Politiks mægtige Organer slynges nu dette Ord med kold Forhaanelse mod Tydskland, men vi udtale det varmt og med hjertegreben Røst; vi, som have vort Blod i den danske Sag; ikke alene det levende Blod, som her banker os imøde, men ogsaa Landsmænds Blod, som Valpladsenes Jord har drukket: Ungdoms og Manddoms Blod, uforglemmeligt i Norden!\nDog, jeg vil hente fra mit Hjem et andet Vidnesbyrd end de Manges lydelige Raab. Thi ogsaa her, hvor denne Røst er dyb og sand, staaer det jo for Tanken, at den kan bruse mægtigt op af det flygtigste Aandsveir, forvildende og bedaarende. Lad mig da fremstille et Taushedens Vidne, et Tegn af Stilheden. Det er en Erindring fra Eders nye Kamptid; det minder Eder om Slagdagen ved Slesvig. Til Norges Hovedstad kom paa en Theateraften det gribende Budskab. Skuespilhuset var fuldt; Rygtet gikk hviskende om blandt de Forsamlede. Derefter kom Tausheden: thi Scenen forblev lukket og tom, og Huset blev forladt; men de Bortdragende medbragte til deres Arner de stille Gjæster, som jeg vel tør kalde Landesorg og Hjertesorg.\nEr ikke dette en ægte og gribende Stemnings Billede? Det betegner den dybe Grund, hvoraf de sande Almenrøster opstige som Folkesindets nærmeste Udtryk. Uforandret hviler denne Stemning for Danmark i det norske Folks Indre, og den vil befæstes og næres med Folkelivets Væxt. Lad den være taus i roligere Tider - den er derfor ikke mindre stærk og sand; thi, husker det, ogsaa i det Stille har den givet sig Vidnesbyrd. - Men dette er en Glædesstund, og vi er her for at bryde Stilheden. Som ud af vort Fædrelands Hjerte raabe vi: Held for det danske Broderfolk! Seir og Held for Danmarks retfærdige Sag!


Mathias H. - annoncer på dba.dk\nBruger siden 8. apr 2008\n2010 FIFA World Cup South Africa, PS3, sport, Sælger dette 2010 FIFA World Cup South Africa spil til PS3, da det er en dublet i min samling. Spillet virker perfekt. Kommer fra en samler og et røgfrit hjem. Forsendelsesomkostninger: 40.- med GLS 38.- med DAO Se også alle mine andre spilannoncer her på DBA.\nResident Evil 5, PS3, action, Sælger dette Resident Evil 5 spil til PS3, da det er en dublet i min samling. Spillet virker perfekt. Kommer fra en samler og et røgfrit hjem. Forsendelsesomkostninger: 40.- med GLS 38.- med DAO Se også alle mine andre spilannoncer her på DBA.\nFIFA 14, PS3, sport, Sælger dette FIFA 14 spil til PS3, da det er en dublet i min samling. Spillet virker perfekt. Kommer fra en samler og et røgfrit hjem. Forsendelsesomkostninger: 40.- med GLS 38.- med DAO Se også alle mine andre spilannoncer her på DBA.\nJames Camerons Avatar: The Game, PS3, adventure, Sælger dette James Camerons Avatar: The Game spil til PS3, da det er en dublet i min samling. Spillet virker perfekt. Kommer fra en samler og et røgfrit hjem. Forsendelsesomkostninger: 40.- med GLS 38.- med DAO Se også alle mine andre spilannoncer her på DBA.\nTomb Raider, PS3, adventure, Sælger dette Tomb Raider spil til PS3, da det er en dublet i min samling. Spillet virker perfekt. Kommer fra en samler og et røgfrit hjem. Forsendelsesomkostninger: 40.- med GLS 38.- med DAO Se også alle mine andre spilannoncer her på DBA.\nGrand Theft Auto 5, PS3, adventure, Sælger dette Grand Theft Auto 5 spil til PS3, da det er en dublet i min samling. Spillet virker perfekt. Kommer fra en samler og et røgfrit hjem. Forsendelsesomkostninger: 40.- med GLS 38.- med DAO Se også alle mine andre spilannoncer her på DBA.\nNeed For Speed: Most Wanted, PS3, racing, Sælger dette Need For Speed: Most Wanted spil til PS3, da det er en dublet i min samling. Spillet virker perfekt. Kommer fra en samler og et røgfrit hjem. Forsendelsesomkostninger: 40.- med GLS 38.- med DAO Se også alle mine andre spilannoncer her på DBA.\nAliens Vs. Predator, PS3, action, Sælger dette Aliens Vs. Predator spil til PS3, da det er en dublet i min samling. Spillet virker perfekt. Kommer fra en samler og et røgfrit hjem. Forsendelsesomkostninger: 40.- med GLS 38.- med DAO Se også alle mine andre spilannoncer her på DBA.\nPro Evolution Soccer 2010, PS3, sport, Sælger dette Pro Evolution Soccer 2010 spil til PS3, da det er en dublet i min samling. Spillet virker perfekt. Kommer fra en samler og et røgfrit hjem. Forsendelsesomkostninger: 40.- med GLS 38.- med DAO Se også alle mine andre spilannoncer her på DBA.


Varenummer (SKU): 2922403 Kategori: Bærbar / Laptop\nCore i5 1135G7 / 2.4 GHz, Win 10 Pro 64-bit, Iris Xe Graphics, 16 GB RAM, 256 GB SSD NVMe, 14" IPS 1920 x 1080 (Full HD), Wi-Fi 6, kbd: Pan Nordic, med 3 års HP-hardwaresupport næste arbejdsdag til HP-notebooks med 3 års garanti … læs mere her\nHP EliteBook 840 G8 er stadig en af de mest eftertragtede varer her i webshoppen i en vores rigtig gode kategorier, nemlig Baerbar. Du får oven i købet lovpligtige 14 dages returret der er en god garanti mod at købe det forkerte. Du kan inden for fristen bare returnere din vare. Det overrasker ikke nogen, at der er mange der køber HP EliteBook 840 G8 i den kendte webshop Proshop.dk, der virkelig har samlet toppen af de mest populære varer. I det store udvalg af varer er der helt sikkert noget for dig, deriblandt også produktet er på siden. Ved at købe dine varer i en webshop kan priserne være lavere- og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\nKøb HP EliteBook 840 G8 allerede i dag til kun kr. 11557.00\nKøber du varer online, er du stillet lidt bedre, som du ikke nødvendigvis får i fysiske butikker. Alle danske webshops skal jævnfør loven give 14 dages returret. efter dit online køb, og nogle webshops har valgt at give mere og det kommer dig tilgode som forbruger. Husk også på, at du online har et kæmpe udvalg, som gør det let at sammenligne priser, i de mange webshops der er på det danske marked. Det er let i dag at sammenligne priser – du kan gøre det så snart du lige har fem minutter, og sidder ved computeren eller med din telefon. En anden ting du også slipper for, at være underlagt butikkernes åbningstider. Efter at have afsluttet din handel, bliver dine varer sendt til dig, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, og det giver en god fleksibilitet for dig. Den irriterende kassekø undgår du ved at handle online så det er direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så det er slut med at blive irriteret over langsomme mennesker i køen.


Den medicin, som har størst risiko for at påvirke dig, er mærket med en rød advarselstrekant. Den viser, at medicinen virker sløvende, og at det kan påvirke arbejdssikkerheden og evnen til at færdes sikkert i trafikken. Det er vigtigt at være opmærksom på, at medicin uden rød advarselstrekant også kan være trafikfarlig. Læs nærmere i afsnittene herunder. Trafikfarlig medicin inddeles i tre kategorier Det er Lægemiddelstyrelsen, som vurderer, om en medicin skal mærkes som trafikfarligt. Vi vurderer i den forbindelse medicinens virkning og bivirkninger, samt om det er en medicin, du selv skal tage, eller om du skal have den af en læge – fx bedøvelse i forbindelse med en operation. Kun medicin, som du selv tager, bliver mærket. Hvis du får trafikfarlig medicin af en læge (fx i forbindelse med hospitalsophold), vil lægen informere dig om det. Vores vurdering resulterer i, at medicinens trafikfarlighed klassificeres i en af disse tre kategorier: Ingen - let påvirkning Mindre - moderat påvirkning Væsentlig påvirkning.\nLægemiddelstyrelsen rådgiver borgere, praktiserende læger, politiet, andre myndigheder og forvaltninger om trafikmedicinske spørgsmål.


28. september 2010 af LailaJ 1 kommentar\nDe fleste ansatte vil jeg faktisk tro har muligheden i dag, for at de kan få mobilt bredbånd i mod at de så laver lidt arbejde med det, hvilket er en win situation for arbejdsgiveren, da han nu frivilligt kan få sin medarbejder til at arbejde i fritiden.\nMen hvis man ikke er ansat af et firma, som der tilbyder at man kan få gratis mobilt bredbånd, så skal man selv ud at kigge på det store marked, hvilket hurtigt kan gøre folk bange, og måske gøre sådan at folk alligevel ikke gider at købe.\nDerfor har jeg personligt startet en mere seriøst blog / oversigt med mobilt bredbånd, end dem man finder på nettet i forvejen. På Mobiltbredbaand.eu finder man en blog under punktet ”nyheder”, hvor vi løbende kommer med nyheder, tips osv., så man bedre kan bruge sit mobile bredbånd, eller man nemmere kan træffe et valg med, hvilket abonnement som man skal vælge.\nDu er altid også velkommen til at kommentere på bloggen, så vi kan få en diskussion i gang på Danmarks nye mobilt bredbånd guide.\nLED spots skriver:\nFin guide du har, det kan være svært at finde rundt i alle de udbydere. Jeg kan også anbefale denne side med mobilt internet.


Tænketank anbefaler klimasats for milliarder: Energiø er nødvendig for at nå 2030-mål - FINANS\nEn analyse fra tænketanken Axcelfuture konkluderer, at energiøen i Nordsøen er nødvendig. Cepos og Kraka mener, at den økonomiske risiko er for stor.\nSelv om Danmarkshistoriens største infrastrukturprojekt til 210 mia. kr. er baseret på overfladiske samfundsøkonomiske beregninger, bliver politikerne nødt til at satse og sætte turbo på energiøen i Nordsøen. Sådan lyder den kontroversielle udmelding fra tænketanken Axcelfuture, der får opbakning fra en professor og Dansk Energi.\n»Det er enormt usikkert, men det er en chance, man er nødt til at tage, hvis regeringen vil nå sit klimamål om at reducere 70 pct. af CO2-udledningen i 2030,« siger Joachim Sperling, adm. direktør i Axcelfuture, der betegner sig selv som erhvervslivets tænketank.\nDiskussionen om energiøen er blevet højaktuel, efter tre universitetseksperter i Finans og Jyllands-Posten har kritiseret de beregninger, der danner grundlag for den politiske aftale om det nye fyrtårn i regeringens klimaplan.\nEn af dem er Jan Bentzen, der er lektor i samfundsøkonomiske analyser på Aarhus Universitet. Han har regnet sig frem til, at første etape på 3 gigawatt (GW) vil give et tab på 12-21 mia. kr., mens den fuldt udbyggede energiø på 10 GW giver et estimeret underskud på 48-77 mia. kr.\nKan udløse kæmpe milliardunderskud: Eksperter dumper beregninger bag regeringens klimafyrtårn\nEnergistyrelsen afviser tallene og står fast på sine beregninger, der forudsiger et overskud på 13 mia. kr. for første etape, mens man har undladt at regne på det fulde projekt. Regeringen har tiltro til Energistyrelsens beregninger og fastholder, at energiøen kan bygges uden statsstøtte.\nAxcelfuture ønsker ikke at gå ind i de specifikke regnestykker, men ifølge Joachim Sperling er der ingen tvivl om, at staten bliver nødt til at finde den store tegnebog frem.\n»Havvind kan måske være støttefri under visse forudsætninger, men det er svært at se for sig, at man kan lave så stor en udbygning på så kort tid uden at holde hånden under det. Det er umuligt,« siger Joachim Sperling.\nMen risikoen for en kæmperegning må ikke stoppe projektet, påpeger han. Ifølge Axcelfutures analyse bliver behovet for grøn strøm 45 pct. højere end Energistyrelsens basisfremskrivning i 2030, fordi det er nødvendigt at elektrificere hele samfundet for at erstatte brugen af fossile brændstoffer i både biler, boliger og industrien.\n»Selvom sol kun koster 20-25 pct. af havvind, vil det skabe mange sammenstød lokalt. Der er ikke nogen anden vej end at sætte vindmøllerne langt ud på havet. Det kommer til at koste nogle penge, og dem bliver Dan Jørgensen (klimaminister, red.) eller Nikolaj Wammen (finansminister, red.) nødt til at finde,« siger Joachim Sperling.\nDer er stor usikkerhed om, hvor meget havvind der bliver brug for i 2030, men ifølge Axcelfutures beregninger er energiøerne afgørende for at nå i mål.\nDet gælder både energiøen ved Bornholm, hvor tidsplanen er usikker, og energiøen i Nordsøen, som er blevet udskudt til 2033 for at få mere tid til at udvikle den tekniske løsning.\n»Det er et problem, at politikerne har skubbet tidsplanen, så energiøerne ikke længere står klar i 2030, for derved anerkender man ikke, at vi skal erstatte fossil energi med egenproduceret grøn strøm,« siger Joachim Sperling.\nHos to af landets andre tænketanke, Kraka og Cepos, har man svært ved at forstå den risikable vej, som Axcelfuture anbefaler. De mener tværtimod, at politikerne bør stoppe op.\n»Hvis man ikke ved nok om økonomien for et projekt til 210 mia. kr., så skal man vente, til man har nogle bedre beregninger. I forhold til energiøen er der rigtig mange usikkerheder på nuværende tidspunkt,« siger Krakas vicedirektør Jens Hauch.\nI Kraka argumenterer økonomerne for, at regeringen i stedet skal koncentrere sig om at sætte en høj afgift på CO2-udledning og lade markedet klare resten. Samme melding kommer fra Cepos’ analysechef Otto Brøns-Petersen.\n»Politikerne skal holde sig fra at udpege store prestigeprojekter. Især når der er så store usikkerheder, som tilfældet er med energiøen. Hvis politikerne i stedet koncentrerer sig om at ændre afgiftssystemet, så det bliver dyrere at forurene med CO2, kan man overlade det til private at finde de bedste løsninger,« siger Otto Brøns-Petersen.\nTrods en anlægssum, der svarer til næsten fire Femern-forbindelser, findes der ingen store rapporter om de samfundsøkonomiske konsekvenser ved energiøen. Energistyrelsen redegør for sine beregninger om projektøkonomi og samfundsøkonomi i en notits på fire sider, og det er på ingen måde grundigt nok som beslutningsgrundlag, fastslår Otto Brøns-Pedersen.\nHan sætter derfor sin lid til, at man stadig har mulighed for at skrotte energiøen, efter private selskaber har givet deres bud på projektet.\n»Hvis man sikrer sig, at man har gode muligheder for at stoppe projektet, så er det måske ikke så alvorligt, at man ikke har et særlig godt beslutningsgrundlag,« siger Otto Brøns-Petersen.\nProfessor i økonomistyring ved Aalborg Universitet Per Nikolaj Bukh er en af de tre eksperter, der har kritiseret Energistyrelsens beregninger. Han opfordrer kraftigt til, at man udarbejder et realistisk beslutningsgrundlag, og ifølge ham skal man ikke blive skræmt af en tocifret milliardregning til staten.\n»Man er nødt til at finde en løsning, og jeg tror ikke på, at vi vil have 2-4 pct. af vores landbrugsjord plastret til med solceller. Vi vil heller ikke have for mange landvindmøller, kystnære havvindmøller eller atomkraft, så det kan jo blive nødvendigt med energiøer, der samler strømmen fra havvindmøller meget langt fra kysten,« siger Per Nikolaj Bukh.\nHan tilføjer samtidig, at energiørne kan gøre Danmark selvforsynende med grøn strøm, og så er det potentiale for et eksporteventyr.\n»Der er bestemt nogle interessante eksportmuligheder, men vi skal selvfølgelig ikke brænde et tocifret milliardbeløb af som en form for erhvervsstøtteprojekt,« siger han.\nRegeringens klimapartnerskab for Energi- og Forsyningssektoren har ligeledes udpeget havvind som en afgørende faktor for at nå 2030-målet. Derfor skal energiøen bygges så hurtigt som overhovedet muligt, lyder det fra adm. direktør Lars Aagaard i brancheorganisationen Dansk Energi.\n»Der er selvfølgelig rigtig mange usikkerheder, fordi det er en blanding af noget markedsdrevet og en politisk drevet ambition. Men hvis politikerne vil nå det, som de siger både i Danmark og i EU, så vil det kræve, at vi får løftet havvind til et nyt niveau, og der er energiøerne en del af svaret,« siger Lars Aagaard.


Rytmus henter Love Shop til byen | Mariager Avis | Ugeavisen.dk\nDu er her: Forside - Mariager Avis - Rytmus henter Love Shop til byen\n28. februar 2020 kl. 15:33\nEfter at have fejret 25 års jubilæum med både et opsamlingsalbum, "Evergreen", og en bog, "Himmelflugt Og Højdeskræk", i 2015 manifesterede Love Shop sin betragtelige betydning for dansk musik med det 11. studiealbum "Risiko" i 2017. Et album, der i den grad fik anmeldere til at kaste om sig med mange stjerner, og som samtidig var levende bevis for, at Love Shop på ingen måde kender til begrebet autopilot når der skal laves ny musik.\nAlbumtitlen blev "Brænder Boksen Med Smukke Ting", som der kom på gaden for snart et år siden, 8. marts 2019.\n- Med så mange albums bag os har vi efterhånden en sjældent lang bandhistorie, som er inspirerende at spille ud fra. Med seneste album oplevede vi et foreløbigt højdepunkt i Love Shop's nyere historie, og mange andre havde nok i den situation trukket en pause og set situationen an. Men sådan er temperamentet ikke i det her band. Jeg har selv en baggrund med artister der er vokset gennem hyppige, regelmæssige udgivelser, og som derfor har kunnet udvikle sig og spejle tiden sammen med sine lyttere. Og det er sådan jeg bedst kan lide det. Så vi har taget udfordringen op og står nu her klar igen. Tror aldrig jeg har arbejdet så intenst med sangene til et album som på dette nye. Ikke fordi de kom svært, men fordi målet var at komme videre uden tomme ord eller musikalsk dødvægt i bagagen. Så mange skitser blev lavet og stødt, før de rigtige sange kom og lagde sig på plads. På den måde giver det nye album kun god mening i forhold til det erklærede løfte "Risiko" gav: Aldrig træt, aldrig mæt. Vi skal videre nu.' Brænder Boksen Med Smukke ting" er lyden af Love Shop 2019.


EL: Ny fond skal sikre Danmark mod oversvømmelse - Altinget: forsyning\nDebat 26. januar 2017 kl. 3:45 | 0 kommentarer Print\nDEBAT: Kun rige lodsejere eller kommuner har råd til kystsikring. Med en kystfond finansieret af forsikringsselskaberne kan hele landet sikres, skriver Peder Hvelplund (EL).\nSundheds- og psykiatriordfører\nStadig flere borgere rammes af klimaforandringernes øgede pres på de danske kyster.\nOg kravet om politisk handling blæser ned gennem gangene på Christiansborg, mens regeringen tilsyneladende lader kravene fordufte, så snart den seneste storm har lagt sig igen.\nDerfor har Enhedslisten sammen med Alternativet nu fremlagt et konkret forslag til handling. Det drøftes i Folketingssalen torsdag 26. januar.\nDen nuværende lovgivning betyder, at der alene bliver kystsikret, der hvor kommuner og lodsejere har råd.\nPeder Hvelplund (EL) Sundheds- og psykiatriordfører\nAllerede i september måned sidste år kom regeringens længe ventede Kystanalyse. Konklusionen var temmelig klar. Den stigende vandstand sammen med hyppigere og kraftigere storme betyder et øget pres på de danske kyster. Især i Nordvestjylland og Nordsjælland. Men også den sjællandske østkyst og de indre danske farvande kan fremover imødese øget risiko for erosion og kystgennembrud.\nDet kan få fatale konsekvenser for de borgere, der bliver ramt, og en betydelig usikkerhed for konsekvenserne, når næste storm rammer. Kystanalysen peger på, at det er nødvendigt at etablere sammenhængende løsninger på de mest udsatte steder.\nDen nuværende lovgivning betyder, at der alene bliver kystsikret, der hvor kommuner og lodsejere har råd. Altså bliver der ikke nødvendigvis kystsikret, hvor der er mest behov, men der hvor den økonomiske formåen er tilstede.\nNu må Folketinget drage de politiske konsekvenser af Kystanalysen. Det forslag vi har fremlagt, baserer sig på to hovedprincipper:\nNationalt kystråd sikrer faglighed\n1. Der skal etableres et nationalt kystråd med deltagelse fra stat, kommuner og interesseorganisationer. Kystrådets opgave bliver i samarbejde med kommunerne at udpege dels de områder, hvor der ud fra en faglig vurdering er brug for kystsikring, og dels hvor man må anbefale at lade naturen gå sin gang.\nDe områder der skal sikres, må være der, hvor der er væsentlige samfundsmæssige interesser på spil, som helårsbeboelse i byzone og infrastrukturanlæg. Andre områder kan kystrådet anbefale at undlade kystsikring af naturmæssige eller rekreative hensyn. Eller hvis kystsikring vil være en utilstrækkelig eller uhensigtsmæssig løsning.\nKystfond sikrer økonomien\n2. Til kystrådet tilknyttes en kystfond, der kan være medfinansierende sammen med lodsejere og kommuner, hvor der skal kystsikres. Det vil sikre, at der kan etableres de helhedsorienterede løsninger – også hvor der ikke er økonomisk kapacitet hos lodsejere eller kommuner.\nF.eks. som på Anholt, hvor øens eneste vej er i konstant fare for at erodere væk, men hvor tre lodsejere og en kommune ikke alene kan bære udgiften.\nTillige vil en kystfond kunne sikre en vis kompensation for tabt grundværdi for de lodsejere, der måtte miste et fritidshus i de områder, der ikke kystsikres. Det vil give mulighed for at etablere sig et andet sted.\nHjælp fra forsikringsselskaberne\nVi foreslår, at finansieringen skal komme fra forsikringsselskaberne, der vil spare penge på en bedre kystsikring. For eksempel vil en forhøjelse af skadesforsikringsafgiften fra 1,1 procent til 2,5 procent give staten en fond på 400 millioner kroner årligt.\nSåfremt forsikringsselskabet vælger at lade kunderne betale, vil det betyde en årlig ekstraudgift for en almindelig husejer på 200-400 kroner. Det vil betyde en mere solidarisk fordeling af udgifterne som konsekvens af klimaforandringerne.\nDet er Enhedslistens og Alternativets bud på en løsning. Borgerne har ikke brug for, at flere politikere stiller sig op efter hver storm og hændervridende erklærer sympati med de ramte.\nKystsikring er kun midlertidig\nDer er brug for politisk handling for at afbøde konsekvenserne af klimaforandringerne. Paradoksalt nok er det de partier, der er mindst optagede af at forebygge klimaforandringerne, der også er mest sløve til at erkende konsekvenserne og handle herpå.\nDet er vigtigt, at vi holder os for øje at kystsikring altid vil være en midlertidig løsning. Hvis ikke klimaforandringerne begrænses, vil områder, der i dag er beboelige, om nogle generationer ikke længere være det. Naturen er dynamisk og vil ikke kunne begrænses. Men kystsikring kan give os tid til at planlægge en infrastruktur, der tager højde for den fremtidige udvikling.\nForrige artikel Hvidovre: Vi klarer ikke kystsikringen alene Næste artikel Professor om kystsikring: København er vigtigere end Jylland\nDEBAT: Udnyttelsen af overskudsvarme, vindmøllestrøm og nye teknologier vil blive stærkt begrænset i fremtiden, og den grønne omstilling vil gå i stå, hvis både fjernvarmeselskaberne og kommunerne fortsat reguleres, mener Dansk Fjernvarme.


Livets gang på bakken: Cyper-veninder og børnebørn\nCyper-veninder og børnebørn\nJeg har haft en god og travl weekend med pasning af børnebørn.\nDatteren havde brug for at komme herhjem og være, så svigersønnen kunne få ro til at sove i dagtimerne i denne weekend.\nJeg tror sandelig også både hende og Emil nød det\nLaura blev også passet her og det er noget, der passer Nana, hun ser virkelig op til sin store kusine :-)\nLørdag var vi til niecens fødseldag og Laura og mig hjalp hinanden med at lave et kort, vi lavede zine's - Laura synes det var rigtig sjovt, vi klippede tøj ud af reklamerne og billeder af niecen og fik det hele til at hænge sammen som et lille blad - det blev heldigvis også godt modtaget :-)\nIgår var jeg i Silkeborg - en tur jeg har glædet mig til længe.\nJeg kørte først til Randers og hentede Lisbeth, som jeg havde besøg af sidste år, og så fulgtes vi til Silkeborg, hvor vi skulle møde Lone, som vi "kun" kender fra cyperspace.\nDet blev en fantastisk dejlig dag, vi har skrevet meget sammen og føler, at vi altid har kendt hinanden, men nu har vi også set hinanden i øjnene og hørt hinandens stemmer.\nRegnen styrtede ned da jeg kørte hjemmefra kl. 8.50 og det blev faktisk værrer jo nærmere jeg kom Randers, men da vi nærmede os Silkeborg klarede det op og vi kunne sidde udendørs og drikke kaffe.\nVi gik tur langs åen, nød synet af disse små ællinger, som blev passet godt på af mor and\nVi kiggede på sluserne\nOg vi spiste frokost og drak igen kaffe på en restaurant - og vi snakkede, lyttede, snakkede og blev ved og ved - det var en utrolig dejlig oplevelse at mødes og det vil forhåbentlig blive til mange flere "vi ses" i fremtiden :-)\nJeg var hjemme igen kl. 18.45 - godt brugt, men på den rigtig gode måde.\nI dag har jeg været hos frisøren og så går jeg og smånusser, det er vist det, der kaldes at lave ingenting - jeg nyder det :-)\nIndsendt af Randi B. Jensen kl. 16.45\nmonaelisabeth 07 august, 2012 20:50\nDet lyder som I har haft en rigtig hyggelig dag.\nmig & ipsen 07 august, 2012 22:51\nmig & ipsen 07 august, 2012 22:53\nsikke en skøn dag du har haft ,,,,Det lyder som om i fik hyggesnakket til den helt store guldmedalje,,,


Små 1.000 ansatte i Pihl & Søn er fyret efter krakket, men mange kan snart få job igen, vurderer brancheeksperter.\nPihls konkurs har bevirket at flere store byggerier på havnen i Aarhus står stille. Fold sammen\nI kølvandet på mandagens konkurs i entreprenørkoncernen Pihl & Søn fik 800-900 ansatte en fyreseddel ifølge kurator Henrik Steen Olsen fra Holst Advokater, men mange af dem kan forvente at komme i beskæftigelse ret hurtigt.\nBedst er udsigterne for de små 600 Pihl-ingeniører. Ledigheden blandt ingeniører er generelt under to procent, og historisk mange anlægsprojekter er i gang, for eksempel Femern-forbindelse, metroudbygning, flere letbaner, København-Ringsted-bane og adskillige supersygehuse.\n»Jeg forventer, at ingeniører fra Pihl & Søn vil blive opslugt af markedet rigtig hurtigt. Entreprenørerne er godt nok tilbageholdende med at ansætte i øjeblikket, men blandt rådgiverne er interessen stor. Både spildevandsbranchen og olie- og gasbranchen skriger efter kompetente ingeniører og vil uden tvivl kunne bruge profiler fra Pihl & Søn,« lyder det til fagbladet Ingeniøren fra Christina Just, adm. direktør i konsulentfirmaet Capax Recruitment med speciale i at hyre ingeniører.\nEn tilsvarende melding kommer fra Jesper Arkil, administrerende direktør i storentreprenøren Arkil.\n»Der er behov for dygtige ingeniører og håndværkere i branchen, så det er sandsynligt, at mange har gode muligheder for at komme videre,« siger Jesper Arkil til Berlingske.\nOgså fagforbundet 3F, der organiserer de fleste byggearbejdere, er optimistisk på vegne af de tidligere Pihl-ansatte.\n»Jeg er ret fortrøstningsfuld over for, at vores folk kommer på plads på en eller anden måde. Allerede tirsdag påbegynder vi forhandlinger om, hvorvidt der er andre aktører, som vil overtage vores folk på byggepladserne,« har Peter Hougård Nielsen, formand for 3Fs byggegruppe, udtalt til nyhedsbureuaet Ritzau.\nTil gengæld frygter Hougård Nielsen, at situationen er værre for de mange hos Pihls mange underentreprenører, hvoraf mange står til at tabe penge på ubetalt arbejde.\nRenset for sæsonudsving lå beskæftigelsen i den samlede bygge- og anlægssektor på godt 145.000 i andet kvartal. Det var en stigning på 3.700 i forhold til samme periode året før, men samtidig ti procent under det historiske gennemsnit.


APKs 6. kongres: På vej mod skærpede klassekampe – Arbejderpartiet Kommunisterne\nEn uhørt nyliberal offensiv, orkestreret fra EU, og gennemført af både ’rød’ og blå blok og deres regeringer har betydet et kraftigt lønpres nedad, faldende realløn og et stort spark nedad mod fattigdomsgrænsen, eller under, for dagpenge- og kontanthjælpsmodtagere og andre på offentlige ydelser. Forringede offentlige ydelser på alle områder – men øget pres på de offentligt ansatte.\nTil gengæld er der postet milliarder og atter milliarder ikke bare i en rådden finanssektor i akut krise, men til at fremtidssikre kapitalisterne og de rige. Den vej vil begge regeringsalternativer fortsætte.\nInternationalt fortsætter de lovløse krige. Der oprustes igen, også i Europa. En ny kold krig er udløst over Ukraine, og faren for en krig med Rusland er reel. EU tager nye spring mod Europas Forenede Stater med bankunionen og fælles EU-militær. Flygtningesituationen har ikke været værre siden afslutningen af Verdenskrig 2. Arbejdsløsheden er enorm. Fattigdommen voksende overalt. Højrekræfter på march frem.\nAPKs 6. kongres vedtog en fyldig beretning fra den afgående centralkomité med grundige analyser af både de nationale og internationale udviklinger og perspektiverne for skærpede klassekampe og hvordan borgerskabets og imperialismens offensiv imødegås. Samtidig behandlede den partiets arbejde gennem de sidste tre år og opstillede de fremtidige opgaver – herunder partiet udvikling og styrkelse og nye skridt fremad for dets medier. Den vil komme i en trykt udgave og blive lagt på nettet i løbet af kort tid..\nKongressen vedtog også et omfattende handlingsprogram til afløsning af det, der blev vedtaget ved partistiftelsen – baseret på partiets taktik for at opbygge arbejderklassens enhedsfront og en bred folkefront mod krise, krig, reaktion og fascisme.\nKongressen var en kulmination på grundige diskussioner og en offentlig kongresdebat siden sidste sommer. Denne debat har også fokuseret på alternativet til den kriseplagede kapitalisme: Et socialistisk samfund med arbejderklassen ved magten. Denne diskussion vil forsætte og vil være temaet for Novemberkonferencen 2015.\nDesuden besluttede kongressen en række aktuelle politikudtalelser – herunder med henblik på det nu udskrevne folketingsvalg – samt en varm hilsen til Den internationale konference af marxistisk-leninistiske partier og organisationer (CIPOML eller IKMLPO), som APK har været medlem af, siden det blev stiftet.\nEn ny centralkomité og central kontrolkommission blev valgt på baggrund af grundige drøftelser.\nCentralkomiteen har konstitueret sig med et midlertidigt sekretariat indtil en egentlig konstituering på dens førstkommende møde i juni måned.


Bliv landmand og få en EUX på ZBC\nBliv landmand med specialet husdyr og planter!\nMed EUX får du 2 i 1 uddannelse. Du bliver både faglært landmand og student på én gang. Som landmand arbejder du med dyr, planter og økologi, og uddannelsen på ZBC er perfekt for dig som både gerne vil arbejde som landmand og have en studentereksamen.\n9. eller 10. klasse med 02 i dansk og matematik. Er du over 25 kontakt en vejleder på uddannelsesstedet.\nUnder uddannelsen modtager du både SU og løn.\nUdfyld formularen for mere information om Landmand med specialet husdyr og planter EUX\nDer er ingen evalueringer af Landmand med specialet husdyr og planter EUX endnu. Bliv den første!


Nyfødt hudpleje - badning, fugtgivende og funktioner - Børn - 2020\nForsømmelse af grundlæggende hygiejneprocedurer kan føre til katastrofale konsekvenser, ikke kun for dermatitis, men også for sygdomme i de indre organer.\nForskelle mellem nyfødte og voksne hud\nUngers hud udfører de samme funktioner som voksne hud: Beskyttelse, termostatisk, udskillelse, åndedræt og følsom. Dens struktur har funktioner, der gør det forsvarsløst og sårbart. For at sikre ordentlig pleje bør de være opmærksomme på.\nMeget tynd stratum corneumsom ikke har mere end 4 rækker af celler. Da dette lag er ansvarlig for beskyttelsen af kroppen, kan du forestille dig, hvor sårbare børn er.\nDårlig termoregulering. En af hovedfunktionerne i huden er termoregulering, men på grund af den tynde hud bliver den ikke udført på det rette niveau, og den nyfødte bliver let overophedet eller overkølet.\nLøs forbindelse mellem dermis og epidermis. Funktionen gør huden til en nyfødt, der er udsat for infektioner.\nLavt melaninindhold. Gør huden forsvarsløs før de skadelige virkninger af ultraviolet stråling.\nForøget fugt tab. Selvom babyer har 20% højere vandindhold i deres hud end voksne, på grund af sin finhed, selv med en lille stigning i temperaturen i det ydre miljø, fjernes fugt hurtigt, og huden tørrer ud.\nUdviklet netværk af kapillærer. Forøger risikoen for at sprede infektioner i blodet. Denne funktion forbedrer hudens åndedrætsfunktion - barnet bogstaveligt talt "ånder huden."\nPas på hud på den nyfødte skal udføres på basis af dens egenskaber. På grund af det faktum, at det er kendetegnet ved dårlig termoregulering og med temperaturudsving i det eksterne miljø, kan det ikke opretholde en stabil kropstemperatur, er det nødvendigt at sikre, at luften i rummet er ca. 20 ° C. Denne indikator er optimal og behagelig.\nEn af de vigtigste procedurer i hudpleje bør være sol- og luftbade. De vil give dermis med ilt, vil bidrage til produktion af D-vitamin, og vil tjene til at forhindre ble udslæt og stikkende varme. Der kan arrangeres luftbad hver dag hele året. Med solrige ting er mere kompliceret. De organiserer kun under gode vejrforhold.\nAt solbade en baby kan lægges ud i en åben klapvogn i skyggen af træer eller på verandaen, men ikke under solens direkte stråler. Selv i et skyggefuldt sted vil krummen få nok ultraviolet lys og kan ventileres.\nUd over ovenstående procedurer skal du tænke på daglig hygiejne:\nbadning. En sund baby anbefales at bade hver dag. Egnet vand fra vand, der har en temperatur ikke højere end 37 ° C. Det kan tilføje urtete, for eksempel kamille eller tog, de har en gavnlig effekt på huden, helbrede og lindre betændelse. For børn, der ikke har helet et navløbssår i vand, anbefales det at tilføje en svag opløsning af kaliumpermanganat. Daglig brug af babysæbe er ikke værd, gør det 2 gange om ugen. For at vaske dit hår kan du bruge babysæbe eller en speciel shampoo. Det er nødvendigt at udføre proceduren 1, maksimalt 2 gange om ugen. Efter badning skal du tørre huden og være opmærksom på folderne.\nbefugtning. Det er nødvendigt at foretage en daglig grundig undersøgelse af barnets hud. Hvis der opdages tørhed i visse områder, skal de fugtes. Dette kan gøres ved hjælp af steriliseret olivenolie eller solsikkeolie, eller brug specielle børns værktøjer.\nBehandling af hudfoldninger. Nødvendig daglig behandling af nyfødte hos hudfald. For at gøre dette er der mange cremer, men ved at bruge dem er det værd at huske at du ikke kan smøre hele kroppen. Dette kan medføre nedsat respirationsfunktion i huden og hypoxi. Ved brug af fløden skal respekteres og ikke anvende den meget og ofte.\nAnsigtsbehandling af huden. Ansigtets hud skal rengøres 2 gange om dagen, gennemblødt i kogt vand med bomuldspuder. Tør først øjnene, derefter kinderne, så nasolabial trekant og den sidste hage. Skift disken og gentag proceduren.\nPas på lyskeområdet. Kvæm babyen efter afføring af afføring. Ændre bleer rettidigt - mindst 1 gang klokken 4, og efter forandringen skal du behandle huden med våde klud.\nCopyright 2020 \_ Kvinders Lykke Og Velvære Magasin \_ Nyfødt hudpleje


Fritz Hansen - sofa | bobedre.dk\nSofa — 3.10.11\nSerie 3300 Serie 3300 blev skabt til SAS Terminalen på Royal Hotel i København, som er et af Arne Jacobsens arkitektoniske mesterværker. Serie 3300, som er i harmoni med Jacobsens arkitektoniske værker fra denne periode, er kølig og formel. Desuden udstråler serie 3300 Jacobsens aldrig svigtende sans for linjer og proportioner og hans evne til at designe eviggyldige klassikere.\nSvanesofa Arne Jacobsen designede Svanen og Ægget til lobbyen og lounge-områderne i Royal Hotel i København i 1958. Opgaven med at designe alle elementer i hotelbygningen foruden møblerne var Jacobsens store mulighed for at omsætte sine teorier om integreret design og arkitektur til praksis. I 1958 var Svanen en teknologisk nyskabelse: Den havde ingen lige linjer, kun kurver. En støbt skal af et syntetisk materiale på en drejefod i stjerneform af aluminium med et lag af koldt skum, som dækkede skallen, og som igen var betrukket med stof eller læder.\nDecision sofa Decision er designet af designduoen Pelikan Design. Designet er opbygget omkring 3 basisenheder og et sæt armlæn, som kan kombineres på utallige måder, så der fremkommer løsninger med stole, cirkelrunde eller buede sofaer med forskellige ryghøjder og armlæn. Med sine mange funktioner og kombinationsmuligheder er Decision essencen af Pelikan Designs tilgang til design.\nFavn Navnet FAVN skal tages bogstaveligt i betydningen omfavnelse eller omslutning. Sofaen er designet med stor opmærksomhed på detaljen og består blot af nogle enkelte elementer. "Jeg ville skabe en form, som omslutter en, noget virkelig organisk, og det er grunden til, at vi kaldte sofaen FAVN, siger Jaime Hayón. Den er en videreudvikling af Fritz Hansens designsprog, som kombinerer kvaliteter fra spansk og dansk design.\nPK31 PK31 serien med stol og sofa er et fornemt eksempel på Kjærholms evne til at skabe møbler, som kan tilpasses til et specifikt rum og dog bevare identiteten som et enkelt møbel. PK31 er med andre ord både en uafhængig fritstående genstand og en virkeliggørelse af Kjærholms søgen efter den ideelle form.\nLissoni sofa Lissoni Sofaen designet af italienske Piero Lissoni er en sofistikeret og moderne sofa, der fremstår i et internationalt designsprog. Sofaen er kendetegnet ved de markante vandrette og lodrette linjer, som er meget tydelige i stellets konturer og i de komfortable puder. Sofaen er et fremragende eksempel på Piero Lissonis designprincip, at man aldrig må designe til en bestemt funktion eller et bestemt formål - men til mennesker.\nAlphabet Sofa Alphabet er et modulbaseret sofasystem designet af Piero Lissoni. Det kan kombineres til mange former og størrelser. De aftagelige betræk og løse puder fås i et stort udvalg af stoffer\nSofaen er stuens mest centrale møbel. Vi har samlet en oversigt med 25 af de lækreste sofaer lige nu.\nGuide: Find den helt rette stuelampe\nDisse 4 lamper sikrer dig den bedste belysning i stuen.\nBlack Friday er en dag med masser af lave priser, som alligevel skal tilgås med en vis portion fornuft.


Så fordømmende er mødre i dag | Femina\nSå fordømmende er mødre i dag\nMandag d. 17. december 2012 - af Mia Qvist Scheelsbeck, Foto: Pantherstock\nMen i dag har moderskabet en identitetsskabende rolle, og det har faktisk gjort, at kvinder er mindre tolerante over for andre kvinders måde at være mødre på. Der er simpelthen kamp om, hvordan man er 'rigtig' mor i dag, siger Lisa Holmfjord, der er formand for Dansk Kvindesamfund.\n- De fikse og travle karrierekvinder opfatter speltmødre som værende for familie- og omsorgsorienterede, mens speltmødrene ser erhvervskvinde-mødre som au pair-afhængige. Og både spelt- og karrierekvinderne opfatter provinsmoderen som værende uambitiøs og umoderne. Indvandrerkvinderne er anbragt i en hel fjerde kasse og overses desværre ofte i debatten. Og selv om grupperne mener, at de hver især besidder definitionen af hvad 'den rigtige mor' er, gør debatten og den bekrigende retorik, hvor alle anbringer sig selv og andre i stereotype kasser, at alle er mere begrænsede end de er frie, siger Lisa Holmfjord i det nye nummer af Kvinder&Samfundet.\nPrioriter familien og skab rammer der giver overskud - her får du 7 tips til overskud i familien\n- Moderskabet er dermed langt mere identitetsskabende for kvinder i dag end tidligere. Derudover er det i dag et meget bevidst tilvalg at få børn. Man tager derfor sig selv og 'projekt moderskab' meget seriøst. Det fylder enormt meget i bevidstheden, hvordan 'projektet' forløber, og hvad det tilfører individet at være den ene eller anden type mor, siger Birthe Linddal Jeppesen.\nRenée Toft Simonsen hjælper en læser, hvis mor kalder hendes barnebarn for 'lorteunge'. Læs om dilemmaet på her\nmødre karriere familie


Lønstrup anklager spillere for matchfixing - sn.dk - Sport DAGBLADET\nArtiklen: Lønstrup anklager spillere for matchfixing\nLønstrup anklager spillere for matchfixing\nOpdateret 14. maj 2019 kl. 20:10\nSport DAGBLADET - 14. maj 2019 kl. 12:07\nDet går mildest talt ikke ret godt på fodboldbanen for FC Roskilde i bunden af 1. division - og nu er den gode luft mellem spillere og manager Christian Lønstrup også ødelagt.\nAnderledes kan det ikke være efter, at Lønstrup på et møde mandag med spillere og ledere som deltagere jævnføre BT beskyldte unavngivne spillere for matchfixing i forbindelse med søndagens 1-2 nederlag til Lyngby.\nSpiller-truppen benægtede under ét, og både DBU, Spillerforeningen og Danske Spil er i gang med at finde hoved og hale i det hele.\nKlubejer Carsten Salomonsson bekræfter overfor DAGBLADET miseren og siger ved middagstid:\n- Jeg venter på fra Danske Spil, men deres første gennemgang af det danske marked viser ikke noget unormalt overhovedet. De er nu i gang med at undersøge det internationale marked, og hvis den som ventet viser, at der heller ikke er noget, så må konklusionen være, at det er en kæmpestor and. Det tror jeg.\nMen hvordan har Christian Lønstrup fået fat i sådanne oplysninger og så fremkommet med de alvorlige beskyldninger... ?\n- Jamen, det er jo helt håbløst. Jeg ved ikke, hvorfor folk kommer med den slags. Nu finder vi stille og roligt ud af, om der er sket noget, og hvad vi så gør internt - det gør vi dér, siger Carsten Salomonsson.\nChristian Lønstrup har endnu ikke besvaret opkald, men har dog sendt en sms til blandt andet DAGBLADET:\n- Jeg vil ikke referere til eller kommentere på, hvad indholdet af interne møder i FC Roskilde er, skriver Lønstrup.\n- Hvad jeg dog gerne vil sige, er, at jeg som træner og menneske tager dyb afstand fra matchfixing, da det er uforeneligt med mine værdier.\n- Jeg har fuld tillid til de kompetencer, der gør en stor indsats for at forhindre matchfixing.\n5. Thøgersen også til Gørslev\n6. Gørslev skifter træner


Mary Higgins Clark Bøger → Køb Bogen billigt hos Gucca.dk\nForfatter Mary Higgins Clark\nMary Higgins Clark Bøger\nAf Mary Higgins Clark - Indbinding: Hæftet\nDer er tre dage til jul, og Regan Reilly skal mødes med sin far Luke. Da han ikke dukker op til deres aftale, bliver Regan urolig. På vejen hjem får hun en telefonopringning. Hendes far er blevet...Læs mere\nEt Skrig I Natten - Bog\nJenny er fraskilt og bor nu alene med sine to døtre. Hun arbejder på et kendt kunstgalleri på Manhattan, og her møder hun kunstneren Erich Krueger, hvis værker bliver udstillet på galleriet. Hun...Læs mere\nEn Mors Mareridt - Bog\nDa Steve og Margaret ikke kan komme i kontakt med deres babysitter på vej hjem fra byen, bliver de urolige. Og hjemme venter chokket, for der på gulvet finder de hende, bevidstløs og bagbundet....Læs mere\nDen Allersidste Dans - Bog\nDarcy og Erin hjælper en veninde med at forberede en tv-reportageserie om kontaktannoncer. De har det sjovt med at indrykke og besvare billetmærker og mødes med en masse fremmede mænd – lige til...Læs mere\nStille Som I Graven - Bog\nDa Maggie vågner, ved hun ikke, hvor hun er. Hun befinder sig i et mørkt rum. Hun prøver at forholde sig i ro, at samle sine tanker. Hun må ikke gå i panik. Hvordan er hun endt her? Nu ved hun...Læs mere\nForlad Mig Ikke - Bog\nNell McDermott mister pludselig sin mand, Adam, da deres lystyacht eksploderer i New Yorks havn. Hun er dybt ulykkelig over tabet af sin elskede og plaget af skyldfølelse, for den sidste gang hun så...Læs mere\nDejlig Er Jorden - Bog\nBilly Campbell er en dygtig sanger. Så dygtig, at han jævnligt optræder med sin karismatiske mor, Nor – og folk elsker dem. Da brødrene Eddie og Junior Badgett hyrer parret til en fest, er Billy...Læs mere\nDen 31-årige Monica Farrell arbejder som børnelæge på et lille hospital i New York. Efter sin fars død har hun ingen familie tilbage, for hendes far var adopteret, og det lykkedes ham aldrig at...Læs mere\nØjenvidne - Bog\nEfter en bilulykke bliver Katie DeMaio indlagt på Westlake Hospital. Midt om natten står hun op og går hen til vinduet for at trække frisk luft. Her ser hun en kendt fødselslæge lægge liget af...Læs mere\nI Frisk Erindring - Bog\nLeila, en feteret skuespiller, er styrtet ned fra terrassen i sin taglejlighed på Manhatten. Hendes søster, Elizabeth, er knuget af sorg over sin søsters død, og hun er overbevist om, at Leila...Læs mere\nSpejlbillede - Bog\nSom tv-journalist er Meghan Collins vant til lidt af hvert. Alligevel får hun et chok, da hun en dag støder på nyheden om mordet på en ung kvinde, der ligner hende selv på en prik. I sin jagt...Læs mere\nSe Dig Ikke Tilbage - Bog\nLacey Farrel er ved at sælge en lejlighed, da hun pludselig bliver vidne til et mord. Hun ser morderen, og han ser hende. Og han ved, hvem hun er. Hun er det eneste vidne og den eneste, der kan...Læs mere\nMin For Evigt - Bog\nSusan Chandler er vært på det populære radioprogram "Spørg doktor Chandler". Hun inviterer doktor Donald Richard i studiet for at høre, hvorfor nogle kvinder forsvinder og aldrig dukker op igen....Læs mere\nIndhentet Af Fortiden - Bog\nPatricia er tv-journalist og flytter til Washington, hvor hendes første opgave er at lave en udsendelse om senator Abigail Jennings. Hun glæder sig til gensynes med Sam, der er kongresmedlem, og som...Læs mere\nDen Vej Hvor Du Bor - Bog\nDen unge advokat Emily Graham er ivrig for at flytte efter en beskidt skilsmisse og køber derfor sin oldemors barndomshjem i Spring Lake, New Jersey. Da renoveringen af huset begynder, bliver der...Læs mere\nEn Chance Til - Bog\nPå vej til forretningsmøde i Puerto Rico styrter Nicholas Spencers fly ned. Han er den karismatiske leder af medicinalvirksomheden Gen-stone, der arbejder på at finde en vaccine mod kræft. Da det...Læs mere\nFars Lille Pige - Bog\nEllie Cavanaugh var kun syv år, da hendes teenagesøster, Andrea, gik ud en aften for aldrig at vende hjem. Hun vidste, at Andrea i al hemmelighed var sammen med en ung fyr, men hun sladrede ikke til...Læs mere\nMin Smukke Pige Sover - Bog\nSladrebladsjournalisten Ethel Lambston findes myrdet. Hun var elsket af få og frygtet af mange, og lige inden sin død nåede hun at fortælle omverden, at hun ville afsløre en række yderst pinlige...Læs mere\nHvor Er Du Nu? - Bog\nDet er 10 år siden, at Charles Mack MacKenzie Jr. forsvandt sporløst fra den lejlighed på Manhattan, han delte med to medstuderende ved Columbia Universitet. Alligevel ringer Mack hjem til sin...Læs mere\nTag Mit Hjerte - Bog\nTo år efter mordet på den kendte skuespillerinde Natalie Raines står hendes eksmand teateragenten Gregg Aldrich tiltalt for forbrydelsen. Da vaneforbryderen Jimmy Easton står frem og fortæller,...Læs mere\nGennem Hele Byen - Bog\nDa Laurie mister sine forældre i et trafikuheld, begynder hun pludselig at huske uhyggelige ting fra sin barndom: Hun har været bortført som barn, udviklet flere personligheder og bliver anklaget...Læs mere\nI Medgang Og Modgang - Bog\nKay Lansing vokser op i Englewood, New Jersey, hvor hendes far er landskabsarkitekt på et gods, der tilhører den rige og magtfulde familie Carrington. En dag, da Kay er seks år og med sin far på...Læs mere\nSpøgelseshuset - Bog\nLiza bærer på en hemmelighed fra barndommen – hun skød ved et uheld sin mor. Siden har hun skiftet identitet og distanceret sig fra tragedien. Da hendes mand uden hendes viden køber...Læs mere\nNatten Er Min - Bog\nMed blandede følelser sætter forfatteren Jean Sheridan kursen mod Stonecroft Academy og jubilæumsfesten for sin gamle klasse. For hjembyen er fyldt med smertefulde minder. Festlighederne...Læs mere\nVi Ses Igen - Bog\nEfter at have afsonet fem år for mordet på sin mand, Gary, bliver Molly Carpenter Lasch prøveløsladt. Fast besluttet på at bevise sin egen uskyld, sætter hun sig for at finde sin mands morder og...Læs mere\nKærlighedsmordet - Bog\nKerry McGraths datter har været ude for en bilulykke, som betyder at hendes ansigt er blevet vansiret. Da hun kommer i behandling hos en dygtig plastikkirurg, lægger Kerry for første gang mærke...Læs mere\nForglemmigej - Bog\nMaj Nichols vågner med et sæt i det store, gamle hus. Er det virkelig hendes lille søn Bobby, hun kan høre græde? Men Bobby blev jo dræbt dengang ved jernbaneoverskæringen. Er hun ved at miste...Læs mere


Italiensk Desserter laver - Cosmosstudio.net\nItaliensk Desserter laver February 17 by admin\nItalienske desserter er rigeligt, med flere variationer af hver, men nogle af disse er bedre kendt. Italienerne har en variation af is, gelato, og skabe andre søde sager fra dejen. Italiensk dessert kan laves derhjemme bruge elementer ofte findes i en typisk køkken.\nBiscotti er en godbid ofte spises med kaffe eller som en lille snack. Ingredienser til grundlæggende biscotti inkluderer: vegetabilsk olie, sukker, mel, æg, bagepulver og anis ekstrakt eller anis olie. Smør en bageplade og Forvarm ovnen til 375 grader. Pisk sammen olie, sukker, æg og anis, indtil godt blandet. Bland mel og bagepulver og bland i æggemassen. Del dejen i to og sætte to ruller på bagepapir. Bages i 35 minutter. Skær i 1/2 tomme stykker når den afkøles.\nTiramisu er lavet med ladyfinger cookies og mascarpone. Ingredienserne til en grundlæggende tiramisu omfatter: æggeblommer, hvidt sukker, mascarpone ost, tunge piskefløde, ladyfingers, kaffe flavored likør og halvsød chokolade. Kog æggeblommer og sukker over en dobbelt kedel. Tilsæt mascarpone til æggeblommer og pisk fløden. Tilsæt fløde til æggeblomme blandingen og gange over. Skær ladyfingers i halve. Pensl med likør. Sætte halvdelen cremen blandingen over ladyfingers. Gentag ladyfingers, kaffe likør og fløde blanding. Pynt med skiver chokolade stykker.\nGelato er den italienske udgave af is. Gelato er lavet i mange varianter med forskellige tilføjelsesprogrammer som citron og chokolade. Grundlæggende versioner af gelato kræver unflavored gelatine, vand, sødmælk, mælketørstof, sukker, salt og vanille ekstrakt. Drys gelatine i koldt vand. Varm de andre ingredienser på komfuret. Tilsæt gelatine og kog det opløses. Frys indtil grødet, fjerne fra køleskabet og slå sammen før genindfrysning.\nCannoli er en traditionel siciliansk fad. Fyldet er føjet næsten servering. Hjemmelavede cannolis består af en ydre skal fremstillet med mel, sukker, salt, smør, Marsala, en æggehvide og vegetabilsk olie. Bestanddelene æltes, så dejen er indpakket i plast og nedkølet i to til tre timer. Dejen rulles indtil tynd og viklet omkring en cannoli rør før bliver stegt i vegetabilsk olie. Fyld varierer, men en grundlæggende påfyldning bruger ricotta ost, sukker, vanille og chokolade chips. Related Posts\nHistorie af italienske Desserter Decadent, flavorful og klassiske italiensk desserter har det hele. Disse lækre desserter har også en lang historie, og mange af de punkter på din favorit italiensk restaurant menu har eksisteret i aldre. Læs videre for at finde ud af mere om den fasc Nemme Dessert Ideer til at tjene Efter italienske måltider Afslut en italiensk måltid med en nem at gøre traditionelle italienske dessert, såsom biscotti, cannoli, gelato, zabaglione eller en af landets mest berømte lækkerier, tiramisu. Ost, vin og kaffe er vigtige i det italienske køkken, især som dessert Hvordan at tjene desserter med italienske måltider Italienske retter er tomat baseret og bruger typiske Middelhavs ingredienser som mozzarella, timian og oksekød. Hvis du har kogt op et italiensk måltid, supplere sin karakteristiske smag med en nøje udvalgt dessert, der vil wow diners og gæster. Forb Typer af italienske Røde Dessert Vino Vino er den italienske og spanske ord for "vin". Italien producerer forskellige typer af vine, der omfatter rød, hvid, mousserende og dessert. Afhængigt af hvilken type, der dessertvine lavet med hvide eller røde druer, og kan komme i farver, de Italiensk Potluck Idéer Potlucks er alle om at bringe folk sammen til enhver lejlighed uden at alle forberedelserne på værten. Hvilken bedre tema er der for en sammenkomst end italiensk mad? Italien er landet med familien, vin og mad; nyde festlighederne i din sammenkomst m Strawberry Dessert Idéer Selvom jordbær er ikke rige og dekadente ligesom nogle dessert fødevarer, kan de give en sød, sommerlig smag og kan bruges til lettere desserter. Jordbær giver naturlig sødme uden kunstige sødemidler, og er forskellige nok til at blive anvendt i en l Italiensk Restauranter i Brighton, Michigan Brighton er en lille forstad til omkring 7000 mennesker mindre end en times kørsel nordvest for Detroit. Mens der i Brighton bør du overveje at besøge nogle af de attraktioner, som byen har at tilbyde, såsom Brighton Mall, Green Oak Village Place og Nytårsdag Desserter Serveres i et glas Uanset om du forbereder en nytårsaften middag eller en festlig nytårsdag brunch, skal din særlige måltid ender med en særlig dessert. Tilføj en klassiske touch til dit måltid med en ske-klar dessert serveres i en elegant glas. Buddinger, parfaits og Hvordan man laver sandkage Tiramisu Tiramisu er en vidunderlig italiensk dessert, der traditionelt lavet med dame finger cookies. Det er meget rig og kan kun spises i små mængder. Tiramisu sandkage er lidt mindre rige, men stadig fyldt med alle de store smag af traditionelle dessert. H Traditionel italiensk Bagning Italiensk bagning er fuld af rige, smøragtig smag. De fleste italienske desserter er ikke overvældende sød, fordi de ofte er tjent med vin at forbedre smag, ifølge LifeInItaly.com. De fleste italienske desserter er forbeholdt ferier og særlige lejlig Italiensk Restauranter i Dripping Springs, Texas Beliggende nær Austin, Dripping Springs, Texas betragtes som "Gateway til Hill Country." Den langsomme tempo, lille by atmosfære tilbyder besøgende naturlige kilder, en State Park, lokalt fremstillet syltetøj og marmelade, og Texas vingårde - pe Du vil måske også gerne Sådan kjole til en udendørs koncert At Home Smykker Rengøring Tips Hoteller i Stoney Creek, Ontario Sådan gendannes Lexol Læder Hvordan at rejse fra Pennsylvania til Florida ved Passenger Train Hvad er de fem øer Hawaii? Sådan Trim Laces Hvordan kan man se Hvis sko er virkelig Merrell Djævleæg Påfyldning Idéer Hoteller i nærheden af Standale, MI Sådan Clean Hermit Crab Sand Bagage Restriktioner for Fly © 2017 cosmosstudio.net | Contact us: webmaster# cosmosstudio.net


DR K sætter fokus på adoption\nMed udgangspunkt i fire danske børn, hvis forældre ikke kunne beholde dem, fortæller DR K i en ny programserie adoptionens historie i Danmark. Første gang på onsdag den 25. maj.\nEngang blev forældreløse børn, eller børn født udenfor ægteskab, solgt i avisen til højestbydende. Nogle blev solgt til bortadoption, andre slået ihjel eller overladt i fremmedes varetægt. Det var før, der var noget, der hed spædbørnehjem, Mødrehjælpen eller adoptionsbureauer.\nDR K's nye serie er fortællingen om fire epoker i dansk adoptionshistorie, set fra børnenes perspektiv, og samtidig en beskrivelse af udviklingen af den danske velfærdsstat.\nNår man dykker ned i historien, bliver det meget klart, at det ikke altid har været børnenes behov, der har været styrende for udviklingen. Der er masser af god vilje, men også meget stærke interesser på spil - både moralske og følelsesmæssige, når det handler om adoption" siger Ane Saalbach, der er redaktør i DR Historie.\nBlandt de medvirkende i serien er Hanne Reintoft, der var ansat i Mødrehjælpen i slutningen af 1950'erne. Hun fortæller i ’Adoptionens historie’, hvordan Mødrehjælpen tvang de unge kvinder til at føde de børn, de ikke ønskede.\nI fjerde og sidste afsnit af ’Adoptionens historie’ fortælles historien om de første egentlige adoptionsbureauer i Danmark - der blev etableret som en reaktion på 60'ernes uregulerede import af børn. Det betød bl.a., at der kom mange adopterede børn fra Korea til Danmark i 1970'erne.\n'Adoptionens historie' sendes på DR K i fire afsnit - hver onsdag klokken 21.45 fra den 25. maj.