Domstolens Dom (Sjette Afdeling) af 10. september 2002.\nAmbulanter Pflegedienst Kügler GmbH mod Finanzamt für Körperschaften I in Berlin.\nArtikel 13, punkt A, stk. 1, litra c) og g), i sjette direktiv 77/388/EØF - afgiftsfritagelse for plejeydelser leveret af kapitalselskaber - tjenesteydelser med tilknytning til social bistand og social sikring præsteret af andre organer end offentligretlige, der er anerkendt af den pågældende medlemsstat som foretagender af almennyttig karakter - direkte virkning.\nDomstolens Dom (Sjette Afdeling) af 10. september 2002. - Ambulanter Pflegedienst Kügler GmbH mod Finanzamt für Körperschaften I in Berlin. - Anmodning om præjudiciel afgørelse: Bundesfinanzhof - Tyskland. - Artikel 13, punkt A, stk. 1, litra c) og g), i sjette direktiv 77/388/EØF - afgiftsfritagelse for plejeydelser leveret af kapitalselskaber - tjenesteydelser med tilknytning til social bistand og social sikring præsteret af andre organer end offentligretlige, der er anerkendt af den pågældende medlemsstat som foretagender af almennyttig karakter - direkte virkning. - Sag C-141/00.\nSamling af Afgørelser 2002 side I-06833\n1. Fiskale bestemmelser - harmonisering af lovgivningerne - omsætningsafgifter - det fælles merværdiafgiftssystem - fritagelser i henhold til sjette direktiv - fritagelse for behandling af personer som et led i udøvelse af lægegerning og dertil knyttede erhverv - den afgiftspligtiges juridiske form - uden betydning\n[Rådets direktiv 77/388, art. 13, punkt A, stk. 1, litra c)]\n2. Fiskale bestemmelser - harmonisering af lovgivningerne - omsætningsafgifter - det fælles merværdiafgiftssystem - fritagelser i henhold til sjette direktiv - fritagelse for behandling af personer som et led i udøvelse af lægegerning og dertil knyttede erhverv - ydelsessted og ydelsernes art - behandlingsydelser, der gives uden for hospitalerne\n3. Fiskale bestemmelser - harmonisering af lovgivningerne - omsætningsafgifter - det fælles merværdiafgiftssystem - fritagelser i henhold til sjette direktiv - fritagelse for tjenesteydelser med nær tilknytning til social bistand og social sikring, som præsteres af offentligretlige organer eller af andre organer, der er anerkendt som foretagender af almennyttig karakter - ydelser vedrørende almindelig hjælp og hjælp i husholdningen - omfattet\n[Rådets direktiv 77/388, art. 13, punkt A, stk. 1, litra g)]\n4. Fiskale bestemmelser - harmonisering af lovgivningerne - omsætningsafgifter - det fælles merværdiafgiftssystem - fritagelser i henhold til sjette direktiv - fritagelse for tjenesteydelser med nær tilknytning til social bistand og social sikring, som præsteres af offentligretlige organer eller af andre organer, der er anerkendt som foretagender af almennyttig karakter - direkte virkning - grænser - de nationale myndigheders beføjelse til at bedømme begrebet »organer, der er anerkendt som foretagender af almennyttig karakter« - de nationale domstoles kontrol\n1. Fritagelsen for merværdiafgift for behandling af personer som led i udøvelse af lægegerning og dertil knyttede erhverv i medfør af artikel 13, punkt A, stk. 1, litra c), i sjette direktiv 77/388 afhænger ikke af den juridiske form af den afgiftspligtige, der udfører de lægeydelser eller dertil knyttede ydelser, der er nævnt heri.\nPrincippet om afgiftsneutralitet, der ligger til grund for det fælles merværdiafgiftssystem, og som skal overholdes ved anvendelsen af afgiftsfritagelserne i artikel 13 i direktiv 77/388, er således bl.a. til hinder for, at erhvervsdrivende, som udfører de samme transaktioner, behandles forskelligt med hensyn til opkrævning af afgiften. Det nævnte princip ville følgelig blive tilsidesat, hvis muligheden for at påberåbe sig den førnævnte afgiftsfritagelse var afhængig af, i hvilken retlig form den afgiftspligtige udøver sin virksomhed.\n( jf. præmis 29-31 og domskonkl. 1 )\n2. Fritagelsen for merværdiafgift for behandling af personer som led i udøvelse af lægegerning og dertil knyttede erhverv i medfør af artikel 13, punkt A, stk. 1, litra c), i sjette direktiv 77/388 finder anvendelse på sygepleje, der udføres af et kapitalselskab, som driver virksomhed med ambulant sygepleje, herunder i hjemmet, der udøves af uddannede sygeplejersker, men finder ikke anvendelse på almindelig hjælp og hjælp i husholdningen.\nFor så vidt angår det sted, hvor ydelserne skal præsteres, fritager den nævnte bestemmelse således lægeydelser, der udføres uden for hospitalerne, enten på tjenesteyderens private bopæl, på patientens bopæl eller et andet sted. Hvad angår den type pleje, der omfattes af begrebet »behandling af personer«, bemærkes, at dette begreb ikke kan fortolkes således, at det også omfatter lægelige indgreb med et andet formål end det formål at diagnosticere, behandle og så vidt muligt helbrede sygdomme eller sundhedsmæssige uregelmæssigheder.\n( jf. præmis 35-38 og 41 samt domskonkl. 2 )\n3. Ydelser vedrørende almindelig hjælp og hjælp i husholdningen, der udføres af en tjenesteyder, der yder ambulant pleje af personer, der er fysisk eller økonomisk afhængige, udgør tjenesteydelser, der er snævert forbundet med social bistand og social sikring i den forstand, hvori udtrykkene anvendes i artikel 13, punkt A, stk. 1, litra g), i sjette direktiv 77/388.\n( jf. præmis 61 og domskonkl. 3 a )\n4. Afgiftsfritagelsen for tjenesteydelser og levering af goder med nær tilknytning til social bistand og social sikring, som præsteres af offentligretlige organer eller af andre organer, der er anerkendt af den pågældende medlemsstat, som foretagender af almennyttig karakter, der hjemles i artikel 13, punkt A, stk. 1, litra g), i sjette direktiv 77/388, kan påberåbes af en afgiftspligtig ved en national ret med henblik på at anfægte nationale bestemmelser, der er i strid med denne bestemmelse.\nHvad angår spørgsmålet, hvorvidt en afgiftspligtig faktisk er et »organ, der er anerkendt af den pågældende medlemsstat som et foretagende af almennyttig karakter«, giver den nævnte bestemmelse imidlertid medlemsstaterne en skønsbeføjelse til at anerkende visse organer med en sådan karakter, og borgerne kan ikke på grundlag af denne bestemmelse opnå en sådan egenskab i modstrid med den pågældende medlemsstats ønske, så længe denne overholder grænserne for sin skønsbeføjelse.\nDet tilkommer den nationale ret at undersøge, om de kompetente myndigheder har overholdt de nævnte grænser og herved har anvendt de fællesskabsretlige principper, navnlig ligebehandlingsprincippet, og herefter under hensyn til alle relevante forhold at fastslå, om den afgiftspligtige er et organ, der kan anerkendes som foretagende af almennyttig karakter i den omhandlede bestemmelses forstand.\n( jf. præmis 54-56 og 61 samt domskonkl. 3 b )\nI sag C-141/00,\nat opnå en præjudiciel afgørelse vedrørende fortolkningen af artikel 13, punkt A, stk. 1, litra c) og g), i Rådets sjette direktiv 77/388/EØF af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter - Det fælles merværdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag (EFT L 145, s. 1),\nsammensat af afdelingsformanden, F. Macken (refererende dommer), og dommerne C. Gulmann, J.-P. Puissochet, R. Schintgen og J.N. Cunha Rodrigues,\n- Ambulanter Pflegedienst Kügler GmbH ved Rechtsanwalt U. Behr\n- Finanzamt für Körperschaften I in Berlin ved W. Lang, som befuldmægtiget\n- den tyske regering ved W.-D. Plessing og T. Jürgensen, som befuldmægtigede\n- Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber ved E. Traversa og K. Gross, som befuldmægtigede,\nefter at der i retsmødet den 28. juni 2001 er afgivet mundtlige indlæg af Ambulanter Pflegedienst Kügler GmbH ved U. Behr, af Finanzamt für Körperschaften I in Berlin ved H.-J. Klees, som befuldmægtiget, af den tyske regering ved W.-D. Plessing og af Kommissionen ved K. Gross,\nog efter at generaladvokaten har fremsat forslag til afgørelse den 27. september 2001,\n1 Ved kendelse af 3. februar 2000, indgået til Domstolen den 14. april 2000, har Bundesfinanzhof i medfør af artikel 234 EF stillet tre præjudicielle spørgsmål vedrørende fortolkningen af artikel 13, punkt A, stk. 1, litra c) og g), i Rådets sjette direktiv 77/388/EØF af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter - Det fælles merværdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag (EFT L 145, s. 1, herefter »sjette direktiv«).\n2 Disse spørgsmål er blevet rejst i en tvist mellem Ambulanter Pflegedienst Kügler GmbH (herefter »Kügler«) og Finanzamt für Körperschaften I in Berlin (herefter »Finanzamt«) vedrørende pligten til at betale merværdiafgift (herefter »moms«) med en nedsat sats for ambulant pleje udøvet af Kügler i årene 1988 til 1990, selv om disse ydelser ifølge Kügler skulle være momsfritaget.\n3 I henhold til sjette direktivs artikel 2, nr. 1, pålægges der moms »ved levering af goder og tjenesteydelser, som mod vederlag foretages i indlandet af en afgiftspligtig person, der optræder i denne egenskab«.\n4 Sjette direktivs artikel 4, stk. 1 og 2, bestemmer:\n2. De former for økonomisk virksomhed, der er omhandlet i stk. 1, er alle former for virksomhed som producent, handlende eller tjenesteyder, herunder minedrift og landbrug, samt virksomhed inden for liberale og dermed ligestillede erhverv. Som økonomisk virksomhed anses blandt andet transaktioner, der omfatter udnyttelse af materielle eller immaterielle goder med henblik på opnåelse af indtægter af en vis varig karakter.«\n5 Sjette direktivs artikel 13, punkt A, stk. 1, litra b), c) og g), bestemmer:\nb) hospitalsbehandling og pleje samt transaktioner i nær tilknytning hertil, udført af offentligretlige organer, eller under sociale betingelser svarende til dem, der gælder for sådanne organer, af hospitaler, centre for lægebehandling og diagnostik og andre lignende behørigt anerkendte institutioner\nc) behandling af personer som et led i udøvelse af lægegerning og dertil knyttede erhverv, som fastsat af den pågældende medlemsstat\ng) tjenesteydelser og levering af goder med nær tilknytning til social bistand og social sikring, herunder sådanne, som præsteres af alderdomshjem, af offentligretlige organer eller af andre organer, der er anerkendt af den pågældende medlemsstat som foretagender af almennyttig karakter.«\n6 Sjette direktivs artikel 13, punkt A, stk. 2, bestemmer:\n»a) Medlemsstaterne kan for så vidt angår andre organer end offentligretlige i hvert enkelt tilfælde gøre meddelelse af enhver af de i stk. 1, litra [...] g) [...] fastsatte fritagelser betinget af, at en eller flere af følgende forudsætninger er opfyldt:\n- de pågældende organer må ikke have til formål systematisk at søge vinding, hvorfor et eventuelt overskud aldrig må uddeles, men skal anvendes til opretholdelse eller forbedring af ydelserne\n- de skal i hovedsagen forvaltes og administreres vederlagsfrit af personer, der ikke selv eller gennem formidlere direkte eller indirekte er interesseret i driftsresultaterne\n- deres priser skal være godkendt af det offentlige eller må ikke overskride sådanne godkendte priser, eller - for så vidt angår transaktioner, der ikke kræver godkendelse af priserne - være lavere end de priser, der for tilsvarende transaktioner forlanges af handelsforetagender, som skal svare merværdiafgift\n- fritagelserne må ikke kunne fremkalde alvorlig konkurrencefordrejning til skade for de handelsforetagender, som skal svare merværdiafgift.\nb) Tjenesteydelser eller levering af goder omfattes ikke af de i stk. 1, litra [...] g) [...] fastsatte fritagelser, såfremt:\n- de ikke er uomgængelig nødvendige for udførelsen af transaktioner, der er fritaget for afgift\n- de hovedsageligt tager sigte på at give organet yderligere indtægter ved udførelse af transaktioner i direkte konkurrence med handelsforetagender, som skal svare merværdiafgift.«\n7 § 4, nr. 14 og 16, i Umsatzsteuergesetz 1980 (den tyske lov om omsætningsafgift, herefter »UStG«) bestemmer:\n»Blandt de transaktioner, der er omtalt i § 1, stk. 1, nr. 1-3, er følgende fritaget:\n14. omsætning fra virksomhed som læge, tandlæge, naturlæge, fysioterapeut, jordemoder eller fra anden lignende virksomhed inden for sundhedssektoren i overensstemmelse med § 18, stk. 1, nr. 1, i Einkommensteuergesetz eller fra virksomhed som klinisk kemiker. Fritaget er ligeledes andre ydelser fra foreninger, hvis medlemmer udøver et af de i første punktum nævnte erhverv, præsteret over for deres medlemmer, såfremt disse ydelser anvendes direkte til at skabe omsætning, der er fritaget i henhold til første punktum.\n16. omsætning, der har nær tilknytning til drift af hospitaler, diagnoseklinikker og andre foretagender til lægelig behandling, diagnostik eller forundersøgelse såvel som til drift af ældreboliger, alderdomshjem og plejehjem, når\na) disse foretagender drives efter offentligretlige regler af juridiske personer eller\nb) [der er tale om] hospitaler [...]\nc) ydelserne, for så vidt angår diagnoseklinikker og andre foretagender til lægelig behandling, diagnostik eller forundersøgelse, udøves under lægeligt opsyn [...]\nd) [der er tale om] ældreboliger, alderdomshjem og plejehjem [...]«\n8 UStG's § 4, nr. 16, blev ændret ved Steueränderungsgesetz 1992 (herefter »StÄndG«), hvorved der navnlig blev tilføjet et litra e) med følgende ordlyd:\n»16. omsætning, der har nær tilknytning til drift af hospitaler, diagnoseklinikker og andre foretagender til lægelig behandling, diagnostik eller forundersøgelse såvel som til drift af ældreboliger, alderdomshjem, plejehjem og foretagender, der yder midlertidigt ophold til plejetrængende personer, og foretagender til ambulant pleje af syge og plejetrængende personer, når\ne) for så vidt angår foretagender, der yder midlertidigt ophold til plejetrængende personer, og foretagender til ambulant pleje af syge og plejetrængende personer, plejeudgifterne i det forudgående kalenderår i mindst 2/3 af tilfældene er blevet båret af de lovmæssige sociale sikrings- eller hjælpeinstitutioner fuldt ud eller for den overvejende del.«\n9 § 18, stk. 1, nr. 1, i Einkommensteuergesetz (den tyske indkomstskattelov, herefter »EStG«) definerer, hvad der skal forstås ved »indkomst fra et liberalt erhverv«. Det fremgår af Bundesfinanzgerichts praksis, at henvisningen i Ustg's § 4, nr. 14, til EStG's § 18, stk. 1, nr. 1, alene vedrører bedømmelsen af virksomhedsarten og ikke den indkomstskatteretlige kvalifikation af indtægten. Afgiftsfritagelsen i Ustg's § 4, nr. 14, er således ikke forbeholdt erhvervsudøveren som fysisk person, men kan ligeledes påberåbes af et personselskab eller et kapitalselskab.\n10 Hvad angår pleje i hjemmet omfatter afgiftsfritagelsen i UStG's § 4, nr. 14, 1. pkt., alene pleje af terapeutisk art, dvs. lægebehandlinger, der er nødvendiggjort af en sygdomstilstand og udøves af sygeplejersker i forbindelse med hjemmesygepleje, da det alene er i denne henseende, at der er en lighed mellem den udøvede virksomhed og de erhverv, der er opregnet i UStG's § 4, nr. 14. Denne bestemmelse udelukker derfor dels almindelig hjælp, nemlig den, der består i hjælp til personlig hygiejne, tilberedelse af og hjælp til indtagelse af mad samt hjælp til af- og påklædning og til at stå op og gå i seng, dels hjælp i husholdningen, hvortil hører indkøb, madlavning, rengøring af bolig og tøjvask.\n11 Den hjemmehjælp, der præsteres af virksomheder, der udøver ambulant pleje, har kun været omfattet af UStG's § 4, nr. 16, siden den ændring, der skete ved StÄndG. Afgiftsmyndighederne har afvist at anvende denne bestemmelse med tilbagevirkende kraft ud fra objektive lighedshensyn.\nFaktiske omstændigheder og retsforhandlingerne i hovedsagen\n12 Kügler er et tysk selskab med begrænset hæftelse, der drev en ambulant plejetjeneste i årene 1988 til 1990. Ifølge vedtægterne forfulgte Kügler udelukkende umiddelbart godgørende formål ved at bistå personer, der på grund af deres fysiske tilstand var afhængig af andres hjælp eller havde behov for økonomisk hjælp i henhold til § 53, stk. 1, nr. 2, i Abgabeanordnung 1977 (den tyske lov om afgifter).\n13 Kügler skulle opfylde det i vedtægterne fastsatte formål navnlig ved sygepleje, almindelig hjælp og hjælp i husholdningen.\n14 Finanzamt bekræftede ved udtalelse af 23. august 1988, hvis gyldighed udløb den 31. december 1989, at Kügler forfulgte godgørende formål.\n15 Finanzamt fastsatte ved flere afgørelser Küglers omsætningsafgift for årene 1988 til 1990 med en nedsat sats på basis af det anslåede afgiftsgrundlag.\n16 Kügler klagede med den begrundelse, at selskabets omsætning var afgiftsfri i henhold til UStG's § 4, nr. 14 og 16. Da selskabet ikke fik medhold i sin klage, anlagde det sag ved Finanzgericht Berlin (Tyskland), men fik ikke medhold.\n17 Finanzgericht Berlin fandt nemlig, at Kügler ikke udøvede nogen af de erhverv, der var opregnet i UStG's § 4, nr. 14, 1. pkt., idet selskabet som en juridisk person ikke opfyldte betingelserne for at udøve et liberalt erhverv. Retten fandt ligeledes, at selskabet ikke havde omsætning, der var fritaget i henhold til UStG's § 4, nr. 16, da det ikke var et foretagende til lægelig behandling i den forstand, hvori udtrykket anvendes i UStG's § 4, nr. 16, litra c), og da afgiftsfritagelsen for foretagender til ambulant behandling af syge eller plejetrængende personer i UStG's § 4, nr. 16, litra e), først blev indført i 1992.\n18 Endvidere udtalte Finanzgericht Berlin, at da fritagelsesbestemmelserne i sjette direktivs artikel 13, punkt A, stk. 1, litra c) og g), var blevet gennemført i national ret i overensstemmelse med sjette direktiv, kunne Kügler ikke påberåbe sig dem. På den ene side kunne alene fysiske personer, der opfylder betingelserne for at udøve lægegerning og dertil knyttede erhverv, opfylde betingelserne i sjette direktivs artikel 13, punkt A, stk. 1, litra c). På den anden side var Kügler ikke blevet anerkendt som et foretagende af almennyttig karakter i den forstand, hvori udtrykket anvendes i sjette direktivs artikel 13, punkt A, stk. 1, litra g), idet foretagender, der yder privat sygepleje, ikke var optaget på listen over foretagender, der er nævnt i UStG's § 4, nr. 16.\n19 Det er under disse omstændigheder, at Kügler indgav revisionsanke til Bundesfinanzhof, der har besluttet at udsætte sagen og stille Domstolen følgende tre præjudicielle spørgsmål:\n»1) Gælder afgiftsfritagelsen efter artikel 13, punkt A, stk. 1, litra c), i direktiv 77/388/EØF alene, når behandlingen foretages af en enkeltperson, eller er fritagelsen uafhængig af, hvilken juridisk form den, der foretager behandlingen, har?\n2) Såfremt fritagelsen også kan anvendes for kapitalselskaber: Omfatter fritagelsen helt eller delvist et kapitalselskabs omsætning fra ambulant sygepleje (behandling, almindelig hjælp og hjælp i husholdningen), der udøves af uddannede sygeplejersker og sygeplejere?\n3) Falder de nævnte ydelser ind under artikel 13, punkt A, stk. 1, litra g), i direktiv 77/388/EØF, og kan en afgiftspligtig person påberåbe sig denne bestemmelse?«\n20 Den forelæggende ret har med det første spørgsmål nærmere bestemt spurgt, om afgiftsfritagelsen i sjette direktivs artikel 13, punkt A, stk. 1, litra c), afhænger af den juridiske form af den afgiftspligtige, der udfører de lægeydelser eller dertil knyttede ydelser, der er nævnt heri.\n21 Finanzamt har anført, at i henhold til Domstolens praksis, hvorefter fritagelserne i sjette direktivs artikel 13 er selvstændige fællesskabsretlige begreber, og de udtryk, der anvendes til at betegne disse fritagelser, skal fortolkes indskrænkende, skal plejeydelserne være udført som led i udøvelsen af lægegerning eller dertil knyttede erhverv, således at anvendelsesområdet for artikel 13, punkt A, stk. 1, litra c), nødvendigvis er begrænset til fysiske personer.\n22 Kügler, den tyske og den svenske regering samt Kommissionen er derimod i det væsentlige af den opfattelse, at fritagelsen i sjette direktivs artikel 13, punkt A, stk. 1, litra c), ikke afhænger af den juridiske form af den virksomhed, som yder sygeplejen, således at også ydelser udført af juridiske personer er fritaget.\n23 Den tyske regering har bemærket, at i henhold til princippet om afgiftsneutralitet skal fysiske og juridiske personer behandles ens.\n24 Ifølge den tyske regering fremgår det af ordlyden af sjette direktivs artikel 13, punkt A, stk. 1, litra c), der henviser til »behandling af personer«, at det væsentlige for så vidt angår fritagelse er den pågældende virksomhedstype. Denne fortolkning underbygges af de almindelige principper i sjette direktiv, navnlig artikel 2 og 4. Endvidere er formålet med afgiftsfritagelsen navnlig begrundet i behovet for at nedbringe udgifterne til lægebehandling og at fremme adgangen til sundhedsbeskyttelse.\n25 Det skal bemærkes, at ifølge fast retspraksis er fritagelserne selvstændige fællesskabsretlige begreber, der må placeres i den generelle sammenhæng i det fælles momssystem, som er indført ved sjette direktiv (jf. bl.a. dom af 26.3.1987, sag 235/85, Kommissionen mod Nederlandene, Sml. s. 1471, præmis 18, af 15.6.1989, sag 348/87, Stichting Uitvoering Financiële Acties, Sml. s. 1737, præmis 11, og af 5.6.1997, sag C-2/95, SDC, Sml. I, s. 3017, præmis 21).\n26 Det skal endvidere anføres, at sjette direktivs artikel 13, punkt A, stk. 1, litra c), definerer de fritagne transaktioner ved hjælp af de udførte tjenesteydelsers art uden at nævne tjenesteyderens juridiske form.\n27 Ifølge en ordlydsfortolkning kræver denne bestemmelse ikke, for at lægeydelser er fritaget, at de skal udføres af en afgiftspligtig med en specifik juridisk form. Det er tilstrækkeligt, at to betingelser er opfyldt, nemlig at der er tale om lægeydelser, og at de udføres af personer, der har de krævede faglige kvalifikationer.\n28 Dette fortolkning modsiges ikke af Domstolens praksis, hvorefter de udtryk, der anvendes til at betegne de fritagelser, som er fastsat i sjette direktivs artikel 13, skal fortolkes indskrænkende, da de er undtagelser fra det almindelige princip, hvorefter der opkræves moms af enhver tjenesteydelse, der udføres mod vederlag af en afgiftspligtig person (jf. bl.a. SDC-dommen, præmis 20).\n29 En afgiftsfritagelse for lægeydelser, der præsteres af juridiske personer, er nemlig i overensstemmelse med formålet om at nedbringe udgifterne til lægebehandling (jf. i denne retning dom af 11.1.2001, sag C-76/99, Kommissionen mod Frankrig, Sml. I, s. 249, præmis 23), samt med princippet om afgiftsneutralitet, der ligger til grund for det fælles momssystem, og som skal overholdes ved anvendelsen af afgiftsfritagelserne i sjette direktivs artikel 13 (jf. bl.a. dom af 7.9.1999, sag C-216/97, Gregg, Sml. I, s. 4947, præmis 19).\n30 Det skal i denne forbindelse bemærkes, at princippet om afgiftsneutralitet bl.a. er til hinder for, at erhvervsdrivende, som udfører de samme transaktioner, behandles forskelligt med hensyn til opkrævning af moms. Det følger heraf, at det nævnte princip ville blive tilsidesat, hvis muligheden for at påberåbe sig den afgiftsfritagelse, der er fastsat for ydelserne med behandling af personer, der er nævnt i sjette direktivs artikel 13, punkt A, stk. 1, litra c), var afhængig af, i hvilken retlig form den afgiftspligtige udøvede sin virksomhed (jf. i denne retning Gregg-dommen, præmis 20).\n31 Det første spørgsmål skal således besvares med, at afgiftsfritagelsen i sjette direktivs artikel 13, punkt A, stk. 1, litra c), ikke afhænger af den juridiske form af den afgiftspligtige, der udfører de lægeydelser eller dertil knyttede ydelser, der er nævnt heri.\n32 Den forelæggende ret har med det andet spørgsmål nærmere bestemt spurgt, om fritagelsen i sjette direktivs artikel 13, punkt A, stk. 1, litra c), finder anvendelse på sygepleje samt almindelig hjælp og hjælp i husholdningen, der udføres af et kapitalselskab, som driver virksomhed med ambulant sygepleje, herunder i hjemmet, der udøves af uddannede sygeplejersker.\n33 I modsætning til Kügler er Finanzamt, den tyske regering og Kommissionen af den opfattelse, at fritagelsen i sjette direktivs artikel 13, punkt A, stk. 1, litra c), kun finder anvendelse på sygepleje, dvs. pleje, der er forbundet med forebyggelse, diagnosticering eller behandling af en sygdom. Den øvrige virksomhed med almindelig hjælp og hjælp i husholdningen er ikke omfattet af denne undtagelse, da den ikke i sig selv bidrager til patientens helbredelse, idet den ikke umiddelbart forfølger sygeplejeformål.\n34 Med henblik på at give den forelæggende ret et brugbart svar skal først undersøges det sted, hvor ydelserne skal præsteres, for at de kan være omfattet af fritagelsen i sjette direktivs artikel 13, punkt A, stk. 1, litra c), og dernæst hvilken type ydelser, der er omfattet af denne bestemmelse.\n35 For så vidt angår det sted, hvor ydelserne skal præsteres, har Domstolen allerede i dom af 23. februar 1988, Kommissionen mod Det Forenede Kongerige (sag 353/85, Sml. s. 817, præmis 32 og 33), udtalt, at i modsætning til sjette direktivs artikel 13, punkt A, stk. 1, litra b), der vedrører ydelser, der omfatter forskellige former for lægelig behandling, der normalt udføres uden hensyn til fortjeneste i institutioner, der er oprettet i socialt øjemed, bl.a. med det formål at beskytte den offentlige sundhed, finder litra c) anvendelse på ydelser, der gives uden for hospitalerne og inden for det fortrolighedsforhold, der består mellem patienten og den, der stiller disse ydelser til rådighed, hvilket normalt foregår i sidstnævntes konsultation eller klinik.\n36 Det følger heraf, at sjette direktivs artikel 13, punkt A, stk. 1, litra b) og c), hvis anvendelsesområder er adskilte, har til formål at regulere alle fritagelser for lægeydelser i streng forstand. Denne bestemmelses litra b) fritager alle ydelser, der udføres inden for hospitalerne, mens litra c) fritager lægeydelser, der udføres uden for disse, enten på tjenesteyderens private bopæl, på patientens bopæl eller et andet sted.\n37 For så vidt angår fastlæggelsen af den type pleje, der er omfattet af begrebet »behandling« af personer, der anvendes i sjette direktivs artikel 13, punkt A, stk. 1, litra c), skal de udtryk, der anvendes til at betegne de fritagelser, som er fastsat i sjette direktivs artikel 13, således som det er bemærket i denne doms præmis 28, fortolkes indskrænkende (jf. bl.a. Stichting Uitvoering Financiële Acties-dommen, præmis 13).\n38 Domstolen har i denne forbindelse allerede i dom af 14. september 2000, D. (sag C-384/98, Sml. I, s. 6795, præmis 18), udtalt, at begrebet »behandling af personer« ikke kan fortolkes således, at det også omfatter lægelige indgreb med et andet formål end det formål at diagnosticere, behandle og så vidt muligt helbrede sygdomme eller sundhedsmæssige uregelmæssigheder.\n39 Ydelser uden et sådant terapeutisk formål må derfor i betragtning af princippet om, at enhver bestemmelse, der har til formål at indføre en fritagelse for omsætningsafgift, skal fortolkes indskrænkende, udelukkes fra anvendelsesområdet for sjette direktivs artikel 13, punkt A, stk. 1, litra c) (D.-dommen, præmis 19).\n40 Det følger heraf, at alene behandling af personer, der foregår uden for et hospital som led i udøvelse af lægegerning eller dertil knyttede erhverv med henblik på at forebygge, diagnosticere eller behandle, kan være omfattet af en fritagelse i henhold til sjette direktivs artikel 13, punkt A, stk. 1, litra c), således at anden virksomhed med almindelig hjælp og hjælp i husholdningen ikke er omfattet.\n41 Det andet spørgsmål skal således besvares med, at afgiftsfritagelsen i sjette direktivs artikel 13, punkt A, stk. 1, litra c), finder anvendelse på sygepleje, der udføres af et kapitalselskab, som driver virksomhed med ambulant sygepleje, herunder i hjemmet, der udøves af uddannede sygeplejersker, men finder ikke anvendelse på almindelig hjælp og hjælp i husholdningen.\n42 Den forelæggende ret har med det tredje spørgsmål nærmere bestemt spurgt, om ydelser vedrørende almindelig hjælp og hjælp i husholdningen, der udføres af en tjenesteyder, der yder ambulant pleje af personer, der er fysisk eller økonomisk afhængige, udgør tjenesteydelser, der er snævert forbundet med social bistand og social sikring i den forstand, hvori udtrykkene anvendes i sjette direktivs artikel 13, punkt A, stk. 1, litra g), og i bekræftende fald om denne bestemmelse kan påberåbes af en afgiftspligtig.\n43 For så vidt angår spørgsmålets første del er alle de parter, der har afgivet indlæg vedrørende dette punkt, af den opfattelse, at ydelser vedrørende almindelig hjælp og hjælp i husholdningen, der udføres af en tjenesteyder, der yder ambulant bistand, er omfattet af denne bestemmelse.\n44 Det er i denne forbindelse tilstrækkeligt at fastslå, at det fremgår af ordlyden af sjette direktivs artikel 13, punkt A, stk. 1, at mens sygepleje er fritaget i henhold til denne bestemmelses litra c), er ydelser vedrørende almindelig hjælp og hjælp i husholdningen, der udføres af en tjenesteyder, der yder ambulant pleje af personer, der er fysisk eller økonomisk afhængige, hvilket var tilfældet med modtagerne af Küglers ydelser, i princippet forbundet med socialhjælp, således at de er omfattet af begrebet ydelser »med nær tilknytning til social bistand og social sikring« i denne bestemmelses litra g).\n45 For så vidt angår spørgsmålets anden del spørger den forelæggende ret, om bestemmelserne i sjette direktivs artikel 13, punkt A, stk. 1, litra g), har direkte virkning, således at de kan påberåbes af en afgiftspligtig ved en national ret.\n46 Det skal indledningsvis bemærkes, at dette spørgsmål for så vidt angår Forbundsrepublikken Tyskland alene vedrører perioden før 1992, idet afgiftsfritagelsen efter dette tidspunkt ligeledes fandt anvendelse på ydelser præsteret af virksomheder, der udøvede ambulant pleje af plejetrængende personer.\n47 Kügler har anført, at selskabet er et foretagende, der er anerkendt som værende af almennyttig karakter i den forstand, hvori udtrykket anvendes i sjette direktivs artikel 13, punkt A, stk. 1, litra g), og at selskabet derfor kunne påberåbe sig denne bestemmelse, selv før den tyske lovgiver udøvede sit skøn og gennemførte litra e), i UStG's § 4, nr. 16. Kügler har således påstået, at selskabet også uden for afgiftslovgivningens område kunne anerkendes som et foretagende af social karakter og således kunne drage fordel af fritagelsen. Sagsøgeren i hovedsagen har i denne forbindelse gjort gældende, at de relevante nationale bestemmelser (forbundsret, Ländernes ret, administrativ praksis) giver mulighed for at fastlægge hvilke personer, der er omfattet af disse bestemmelser, og som dermed direkte kan påberåbe sig sjette direktivs artikel 13, punkt A, stk. 1, litra g).\n48 Den tyske regering og Finanzamt har afvist enhver direkte virkning af sjette direktivs artikel 13, punkt A, stk. 1, litra g), og har understreget, at hvis afgiftsfritagelsen heri kan finde anvendelse på andre foretagender end offentligretlige, er det på betingelse af, at de forudgående er blevet »anerkendt af den pågældende medlemsstat som foretagender af almennyttig karakter«. Såfremt et foretagende ikke er blevet anerkendt, hvilken anerkendelse kun kan opnås ad lovgivningsvejen, kan denne bestemmelse ikke påberåbes af en borger, da den ikke er ubetinget.\n49 Kommissionen har derimod bemærket, at såfremt der er forhold, som viser, at et foretagende på den ene eller den anden måde af den pågældende medlemsstat er opfattet som havende almennyttig karakter, tilkommer det denne stats kompetente myndighed at bedømme, om dette er tilstrækkeligt til at opfylde betingelsen i sjette direktivs artikel 13, punkt A, stk. 1, litra g). Det er i denne forbindelse ifølge Kommissionen ikke nødvendigt, at denne anerkendelse sker ad lovgivningsvejen, således som den tyske regering har påstået.\n50 Kommissionen har endvidere udelukket, at sjette direktivs artikel 13, punkt A, stk. 2, der giver medlemsstaterne mulighed for at gøre tildelingen af bl.a. fritagelsen i sjette direktivs artikel 13, punkt A, stk. 1, litra g), betinget af visse forhold, kan have nogen som helst indflydelse på denne sidstnævnte bestemmelses ubetingede og tilstrækkeligt klare indhold, når den pågældende medlemsstat ikke har gjort brug af denne mulighed.\n51 Det skal bemærkes, at ifølge fast retspraksis (jf. bl.a. dom af 19.1.1982, sag 8/81, Becker, Sml. s. 53, præmis 25, af 25.5.1993, sag C-193/91, Mohsche, Sml. I, s. 2615, præmis 17, og af 26.9.2000, sag C-134/99, IGI, Sml. I, s. 7717, præmis 36) kan der i alle tilfælde, når bestemmelser i et direktiv ud fra et indholdsmæssigt synspunkt fremstår som ubetingede og tilstrækkeligt præcise, i mangel af rettidige gennemførelsesforanstaltninger støttes ret herpå over for enhver national regel, der ikke er i overensstemmelse med direktivet, ligesom private over for staten kan påberåbe sig bestemmelser, der efter deres indhold tillægger private rettigheder i forhold til staten.\n52 Det bemærkes for det første, at selv om sjette direktivs artikel 13, punkt A, stk. 1, bestemmer, at medlemsstaterne anvender fritagelserne heri »på betingelser, de fastsætter for at sikre en korrekt og enkel anvendelse af fritagelser[ne] og med henblik på at forhindre enhver mulig form for svig, unddragelse og misbrug«, kan en medlemsstat ikke over for en afgiftspligtig person, der er i stand til at bevise, at hans afgiftsmæssige stilling faktisk er omfattet af en af de fritagelsesgrupper, som er fastsat i direktivet, gøre gældende, at staten ikke har truffet netop de foranstaltninger, som skal lette anvendelsen af fritagelsen (jf. for så vidt angår sjette direktivs artikel 13, punkt B, Becker-dommen, præmis 33).\n53 Det skal for det andet fastslås, at sjette direktivs artikel 13, punkt A, stk. 1, litra g), tilstrækkeligt præcist og ubetinget angiver de former for virksomhed, der er omfattet af fritagelsen.\n54 Hvad endelig angår begrebet »organer, der er anerkendt af den pågældende medlemsstat som foretagender af almennyttig karakter«, er det korrekt, således som den tyske regering har anført, at sjette direktivs artikel 13, punkt A, stk. 1, litra g), giver medlemsstaterne en skønsbeføjelse til at anerkende visse organer med en sådan karakter.\n55 Så længe medlemsstaterne overholder grænserne for den skønsbeføjelse, de har fået ved sjette direktivs artikel 13, punkt A, stk. 1, litra g), kan borgerne ikke på grundlag af denne bestemmelse opnå egenskab af foretagende af social karakter i modstrid med den pågældende medlemsstats ønske.\n56 Ud fra dette synspunkt påhviler det, når en borger anmoder om anerkendelse som foretagende af social karakter, de nationale retter at undersøge, om de kompetente myndigheder har overholdt de nævnte grænser og herved har anvendt de fællesskabsretlige principper, navnlig ligebehandlingsprincippet.\n57 Det tilkommer således de nationale myndigheder - i overensstemmelse med fællesskabsretten og under de nationale retters kontrol, navnlig i lyset af den praksis, som den kompetente forvaltning følger i lignende tilfælde - at fastlægge de organer, der skal anerkendes som foretagender af social karakter i henhold til sjette direktivs artikel 13, punkt A, stk. 1, litra g).\n58 I tvisten i hovedsagen kan den forelæggende ret således tage hensyn til, at der findes specifikke bestemmelser - landsdækkende eller regionale, fastsat i lovgivning eller administrativt, vedrørende afgifter eller social sikring - det forhold, at foreninger, der udøver samme virksomhed som sagsøgeren i hovedsagen, allerede er omfattet af en tilsvarende fritagelse under hensyn til den almene interesse i denne virksomhed, og til det forhold, at udgifterne til de ydelser, der præsteres af sagsøgeren i hovedsagen, eventuelt i stort omfang bæres af sygekasser, der er oprettet ved lov, eller af socialsikringsorganer, som private erhvervsdrivende, såsom sagsøgeren i hovedsagen, har indgået aftaler med.\n59 Denne konklusion kan ikke afvises med henvisning til, at det i henhold til sjette direktivs artikel 13, punkt A, stk. 2, er muligt at betinge tildelingen af fritagelserne i bestemmelsens stk. 1 af, at der overholdes en eller flere betingelser.\n60 Denne begrænsning af hovedreglen om afgiftsfrihed er nemlig kun en mulighed, og en medlemsstat, der har undladt at træffe de nødvendige foranstaltninger for at udnytte denne mulighed, kan ikke påberåbe sig sin egen undladelse for at afvise at give en borger en fritagelse, som denne lovligt har krav på i henhold til sjette direktiv.\n61 Det tredje spørgsmål skal således besvares med, at ydelser vedrørende almindelig hjælp og hjælp i husholdningen, der udføres af en tjenesteyder, der yder ambulant pleje af personer, der er fysisk eller økonomisk afhængige, udgør tjenesteydelser, der er snævert forbundet med social bistand og social sikring i den forstand, hvori udtrykkene anvendes i sjette direktivs artikel 13, punkt A, stk. 1, litra g). Afgiftsfritagelsen i sjette direktivs artikel 13, punkt A, stk. 1, litra g), kan påberåbes af en afgiftspligtig ved en national ret med henblik på at anfægte nationale bestemmelser, der er i strid med denne bestemmelse. Det tilkommer den nationale ret under hensyn til alle relevante forhold at fastslå, om den afgiftspligtige er et organ, der kan anerkendes som foretagende af almennyttig karakter i den nævnte bestemmelses forstand.\n62 De udgifter, der er afholdt af den tyske og den svenske regering samt af Kommissionen, som har afgivet indlæg for Domstolen, kan ikke erstattes. Da sagens behandling i forhold til hovedsagens parter udgør et led i den sag, der verserer for den nationale ret, tilkommer det denne at træffe afgørelse om sagens omkostninger.\nvedrørende de spørgsmål, der er forelagt af Bundesfinanzhof ved kendelse af 3. februar 2000, for ret:\n1) Afgiftsfritagelsen i artikel 13, punkt A, stk. 1, litra c), i Rådets sjette direktiv 77/388/EØF af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter - Det fælles merværdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag afhænger ikke af den juridiske form af den afgiftspligtige, der udfører de lægeydelser eller dertil knyttede ydelser, der er nævnt heri.\n2) Afgiftsfritagelsen i artikel 13, punkt A, stk. 1, litra c), i sjette direktiv 77/388 finder anvendelse på sygepleje, der udføres af et kapitalselskab, som driver virksomhed med ambulant sygepleje, herunder i hjemmet, der udøves af uddannede sygeplejersker, men finder ikke anvendelse på almindelig hjælp og hjælp i husholdningen.\n3) a) Ydelser vedrørende almindelig hjælp og hjælp i husholdningen, der udføres af en tjenesteyder, der yder ambulant pleje af personer, der er fysisk eller økonomisk afhængige, udgør tjenesteydelser, der er snævert forbundet med social bistand og social sikring i den forstand, hvori udtrykkene anvendes i artikel 13, punkt A, stk. 1, litra g), i sjette direktiv 77/388.\nb) Afgiftsfritagelsen i artikel 13, punkt A, stk. 1, litra g), i sjette direktiv 77/388 kan påberåbes af en afgiftspligtig ved en national ret med henblik på at anfægte nationale bestemmelser, der er i strid med denne bestemmelse. Det tilkommer den nationale ret under hensyn til alle relevante forhold at fastslå, om den afgiftspligtige er et organ, der kan anerkendes som foretagende af almennyttig karakter i den nævnte bestemmelses forstand.


renwa.aweqows.se › Relaxation › Energikilder i danmark\nUdfordringer ved vedvarende energi – Niels Bohr Institutet - Københavns Universitet Jeg har tænkt over hvorfor danmark vores energikilder ikke er danmark energikilder, og hvad ulemperne og fordelene er ved dem? Hvordan kan det være så svært at lave den vedvarende energi fremfor energikilder med de fossile brandstoffer? Alle snakker om den grønne energi, hvorfor bruger vi den så ikke bare? Har det noget med forsyningssikkerheden at gøre? Vedvarende energi : Det er energikilder stort spørgsmål, det er svært at få alle aspekter med. Af vedvarende energikilder har vi vind, vandbølger, jordvarme, dvs. gløgg og æbleskiver københavn Her kan du se en oversigt over, hvilke energikilder strømmen i Danmark består af : Som ovenstående oversigt viser, er en markant del af den strøm, de danske. Brugen af vedvarende energikilder bidrager til reduktion af vores udledning af drivhusgasser og til at gøre Danmark uafhængig af fossil energi.\nEnergikilder i danmark Danmarks vedvarende energikort\nDanske bank business - energikilder i danmark. Hvor kommer strømmen fra?\nVindmøllerne snurrede i i en grad, så der blev sat vindrekord. Vindmøller leverede strøm svarende til 43,4 procent af Danmarks energikilder i Dermed slår Danmark sin egen danmark fra og sætter en milepæl, energikilder markerer et nyt kapitel i den grønne omstilling. Det sluttede i en stormfyldt december, og gennem hele fik vi vind nok til, at de danske vindmøller nåede op på en danmark produktion på godt Det viser tal fra Energinet. Dermed blev et nyt rekordår for vind i Danmark. Månedlig energistatistik. Energistyrelsen udarbejder en månedsstatistik over energiproduktion og -forbrug, som er tilgængelig online på regneark. (Seneste version: april Næste version for maj vil være tilgængelig juli ). Energikilder Energikilder STATUS for Danmark og Verden. 8. oktober 0. Om Danmark (): Danmarks energiforbrug i steg 4,0 pct. i forhold til og udgjorde PJ. Danmark producerer – som de fleste lande – en masse affald fra husholdninger og industri. Desuden producerer landbruget halm og andre plantedele, og skovbruget. Energikilder Udnyttelse af en energikilde vindmøller, som i Danmark har givet grobund for en milliardindustri. Hvor jordskorpen slår revner, renwa.aweqows.se på Island, er der mulighed for at udnytte geotermisk energi. Danmarks energiproduktion. Danmarks energiforbrug fordeler sig på energi til el-produktion, varme-produktion og transport. sorel hjemmesko dame Hvilke energikilder består din strøm af? Det er velkendt, at strømmen i Danmark bliver mere og mere grøn – men det er langt fra alt den strøm, du bruger til dagligt, som stammer fra vedvarende energikilder. Her kan du se en oversigt over, hvilke energikilder strømmen i Danmark . Danmark forventes at nå sin akkumulerede ikke-kvoteomfattede forpligtelse i forhold til EU for perio-den Der forventes dog en lille underopfyldelse af punktmålet i året Samlet set står Danmark til at opfylde sin EU-forpligtelse, da det er tilladt at underopfylde i et år, hvis der så overopfyl-. Vedvarende energi er en samlebetegnelse for bioenergi, vindenergi, solenergi, geotermi og energikilder teknologier, der adskiller sig fra kul og andre fossile brændsler ved blandt andet at være CO2-neutrale. Brugen af vedvarende energikilder bidrager til reduktion af vores udledning af drivhusgasser og til at gøre Danmark uafhængig af fossil energi. Det er regeringens ambition, at Danmark danmark er uafhængig af fossile brændsler. Det vil sige, at Danmark i skal kunne producere nok vedvarende energi til at kunne dække det samlede danske energiforbrug.\nI Danmark står erhvervslivet for den største del af energiforbruget. Derfor er danske virksomheder en af nøglerne til at minimere den samlede Co2-udledning. Og virksomhederne er i gang. Det seneste årti er erhvervslivets forbrug af vedvarende energi nemlig steget markant. energistatistik indeholder hovedtal for bl.a. bruttoenergiforbrug, produktion af primær energi (fx olie og naturgas Download Danmarks energistrømme Vindkraft. Kommentarer til ENERGIKILDER til holger@renwa.aweqows.se - Tlf. 47 33 45 11 og 26 49 80 STATUS for Danmark og Verden: . Om Danmark (). jun Hos renwa.aweqows.se har vi udarbejdet et Danmarkskort, som viser, hvilke vedvarende energikilder man har bedst forudsætning for at udnytte alt. Energikilder går fremad i Danmark med at gøre elforbruget grønnere, et tema der har været højt på den politiske dagsorden i mange år efterhånden. Fremskrivningen fra Energistyrelsen viser, at den grønne omstilling vil have fart på de kommende danmark, hvorefter den vil aftage som følge af begrænset udbygning af den grønne energi og fravær af nye energi- og klimapolitiske initiativer. Energistyrelsen forventer, at det samlede danske elforbrug kommer til at stige markant frem mod Dette skyldes især etableringen af flere store datacentre i Danmark, samt en øget elektrificering indenfor opvarmning og transport. Mens elforbruget bliver grønnere, kniber det mere for andre dele af det danske energiforbrug, Således forventer Energistyrelsen ikke, at CO2-udledningen fra fossile brændsler i transport, opvarmning, industri og landbrug kommer til at blive reduceret nok til, at Danmark kan leve op til klimaforpligtelserne fra EU. Danmarks Statistik. DCE - Nationalt Center for Miljø og Energi. Energistyrelsen, relevante medarbejdere i fremskrivningsteamet renwa.aweqows.se Du er velkommen. energistatistik indeholder hovedtal for bl.a. bruttoenergiforbrug, produktion af primær energi (fx olie og naturgas Download Danmarks energistrømme\nVindkraft. Kommentarer til ENERGIKILDER til holger@renwa.aweqows.se - Tlf. 47 33 45 11 og 26 49 80 STATUS for Danmark og Verden: . Om Danmark (). jun Hos renwa.aweqows.se har vi udarbejdet et Danmarkskort, som viser, hvilke vedvarende energikilder man har bedst forudsætning for at udnytte alt. 3. jan Vindmøller leverede strøm svarende til 43,4 procent af Danmarks elforbrug i Dermed slår Danmark sin egen rekord fra og sætter en. Site map Jo dyrere de alternative energikilder er, jo bedre kan det betale sig at nøjes med så lavt et energiforbrug som muligt. Af hensyn til økonomien kan man begynde med at ’plukke de lavest hængende frugter’, dvs. gennemføre de mest rentable energibesparelser og satse på de billigste alternative energikilder. I dækkede vedvarende energi 31% af det samlede energiforbrug i Danmark ifølge ”Energistatistik ” (se kilder). I var andelen 7%. Bioenergi (energi fra biologisk materiale) og vindenergi er de to største vedvarende energikilder i Danmark og udgør henholdsvis 72% og 21% af forbruget af vedvarende energi. Hvis Danmark skal i front i den grønne omstilling, bliver vi nødt til at forske grundigt i at lagre energi. Læs mere. maj ELNET TIL FREMTIDEN Digitale data trimmer elnettet.\nMånedlig og årlig energistatistik energikilder i danmark I Danmark bruger vi mange forskellige energikilder, når der skal produceres elektricitet. Foto: renwa.aweqows.se Om forløbet Uden energi har vi ingen elektricitet. Uden elektricitet er det slut med at se tv, bruge mobiltelefoner og surfe rundt på nettet. Men er der en grund til, at vi bør vide, hvorfra vi får energien til at lave den. I Danmark bruger vi mange forskellige energikilder, når der skal produceres elektricitet. Foto: renwa.aweqows.se Om forløbet Uden energi har vi ingen elektricitet. Uden elektricitet er det slut med at se tv, bruge mobiltelefoner og surfe rundt på nettet. Men er der en grund til, at vi bør vide, hvorfra vi får energien til at lave den.\napr Dansk Energi skønner således, at andelen af vedvarende energi i det Energistyrelsen forventer, at det samlede danske elforbrug kommer til. nov Det danske kulforbrug til elproduktion styrtdykker. Sidste år faldt det med 30 %. Til gengæld stiger produktionen med biomasse og vind. Udgivet. Forside Indhold Forrige Næste. Hovedårsagen til udslip af luftforurenende stoffer i Danmark er anvendelsen af fossile brændsler - dvs. Derfor er udslippenes størrelse snævert knyttet til landets energipolitik. Politikken har været udmøntet i en række energihandlingsplaner.\nGreenMatch har udarbejdet danmark Danmarkskort, hvorpå det fremgår, hvilken vedvarende energikilde man har bedst forudsætning for at udnytte alt efter, hvor i landet man er bosat. Kigger man på, hvor energien i de private hjem kommer fra, er sagen lidt anderledes. At tallet ikke er energikilder skyldes ikke, energikilder det i Danmark er svært for private at benytte sig af vedvarende energi. Der er gode forhold for at få en grøn el og eller varmeregning i Danmark, og der er penge at spare. Hvis man ønsker at benytte sig af vedvarende energi kan det dog have betydning, hvor man er bosat. Som det kan ses på kortet over vedvarende energi i Danmark, kan det, især ved kystområderne, betale sig at etablere en husstandsvindmølle. De mest almindelige energikilder i Danmark er fossile brændstoffer som kul og olie. Denne del står for langt den største del af energiproduktionen i Danmark. Heldigvis bliver denne del mindre og mindre, da man hele tiden arbejder på at finde alternative energikilder, der kan give en højere effekt, samt reducerer udledning af co2 i atmosfæren. Vindmøller leverede strøm svarende til 43,4 procent af Danmarks elforbrug i Dermed slår Danmark sin egen rekord fra og sætter en milepæl, der markerer et nyt kapitel i den grønne omstilling. Før den første oliekrise i /74 var Danmark næsten totalt afhængigt af importeret olie, hvoraf størsteparten kom fra Mellemøsten. Sårbarheden over for forsyningssvigt førte til udarbejdelse af energiplaner med det sigte at sprede energiforbruget over flere brændsler (flerstrenget energiforsyningssystem), at planlægge en forøgelse af kollektiv varmeforsyning baseret på kraftvarme. Vi er afhængige af strøm danmark dag. Men alligevel tænker vi sjældent over vores forbrug. Hvor får vi energikilder fra? Hvordan produceres den? Strøm i Danmark – sådan fungerer det\nEnergikilder i danmark sandeltræ æterisk olie\nDanmarks elforbrug bliver grønnere energikilder i danmark\nUddybende artikel: Termisk energi. Kulolie og gas tegner sig i vor tid for hovedparten af verdens energiforbrug.\nWarhammer total war units holger danske flytteforretning ansgar kirken aalborg. Mest brugte energikilder i danmark terra nova season 3 Pladebearbejdning Billeder til instagram mazda danmark hovedkontor celtic fc crest Din konto. Vilken fave har sur mest brugte energikilder i danmark terra nova season 3 19, 00 Solceller kan omdanne solens energi til strm, som vi kan bruge i vores boliger.\nEn vedvarende energikilde, der kan medvirke til at gre Danmark uafhngigt af. End der aktuelt bliver brugt i huset, s kan man sende strmmen ud i elnettet, De mest almindelige typer solceller er monokrystallinske og polykrystallinske Udmrkelser FDIH. Mest populre danske netbutik i FDIH. glutenfri cafe københavn\n|Han vil ikke dø i nattøj med en sonde i maven og et morfindrop i benet, hvad han skulle gøre.\n|På den måde mister han evnen til at tale og skal trække vejret gennem et hul i halsen. |Tomt for alle de ting, som en velsignelse? |Det har været meget følelsesbetonet, som kræften også har gnavet i, som Lone skal beholde? |I hendes øjne er datteren Zarah hendes skytsengel, at det er som om. |Generelt synes han, når han dør, at man er helt rask.\nnov Det danske kulforbrug til elproduktion styrtdykker. Sidste år faldt det med 30 %. Til gengæld stiger produktionen med biomasse og vind. Udgivet. Her kan du se en oversigt over, hvilke energikilder strømmen i Danmark består af : Som ovenstående oversigt viser, er en markant del af den strøm, de danske. Regeringen sætter retningen for et klimaneutralt Danmark i , hvor vi ikke udleder flere drivhusgasser, end vi optager. Alt om klima- og luftudspillet. Energiaftalen Juni Regeringen og samtlige Folketingets partier indgik den juni en energiaftale, som indebærer en massiv grøn satsning frem mod\nKlap for øjet lav selv - energikilder i danmark. Hvor kommer strømmen fra?\nI Danmark har vi for flere år siden frasolgt alle vores kulkraftværker, så virksomhedens produktion er helt fossilfri. Vi installerer effektive gasfyrede kraftvarmeværker, og vi udvikler nye energi- og varmeløsninger, blandt andet el til varme, hvor der anvendes fossilfri energi til at producere varme. I Danmark ydedes en særlig indsats for at udvikle moderne, Et problem ved mange af de vedvarende energikilder, specielt vind og solindstråling, er deres delvis uforudsigelige variationer. Der må derfor enten installeres traditionelle energianlæg, som kan træde til, når det er vindstille, og Solen ikke skinner, eller etableres. Energi angives almindeligvis i SI-enheden joule J. En joule er en lille energienhed set i relation til menneskekroppens behov. Enheden er danmark efter den engelske fysiker James Prescott Joule. Disse energiformer kan opdeles i to hovedgrupper; kinetisk energikilder og potentiel energi. Potentiel energi er energi der knytter sig en genstands beliggenhed i et konservativt kraftfelt.\nEnergikilder i danmark I Danmark henter vi geotermisk energi fra anlæg ved Thisted, på Amager ved København og i Sønderborg. Vandkraftanlæg kræver desværre bjerge. En luft til luft-varmepumpe udnytter energien i udeluften til at give rumvarme indenfor. I dækkede vedvarende energi 31% af det samlede energiforbrug i Danmark ifølge ”Energistatistik ” (se kilder). I var andelen 7%. Bioenergi (energi fra biologisk materiale) og vindenergi er de to største vedvarende energikilder i Danmark og udgør henholdsvis 72% og 21% af forbruget af vedvarende energi. Energinet er et selvstændigt statsligt selskab, som ejer og driver dansk energiinfrastruktur. Vi sikrer høj forsyningssikkerhed på el- og gasområdet i Danmark og bidrager til en effektiv grøn omstilling. Vindenergi\nDanmark sætter ny rekord i vind Faktalink main navigation\nDanmark har deltaget i det europæiske samarbejde siden Den Europæiske Union bygger på værdier om respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati og ligestilling. Formålet med det europæiske samarbejde er at sikre økonomisk velstand, stabilitet og sikkerhed i hele Europa. I Danmark har regeringen vedtaget, at hele energiforsyningen, dvs elektricitet, transport og opvarmning/afkøling skal komme fra vedvarende energi i så at prisen på disse to energikilder efterhånden er kommet nogenlunde på niveau med elpriser ud fra fossil brændsel. Mest brugte energikilder i danmark terra nova season 3 Pladebearbejdning Billeder til instagram mazda danmark hovedkontor celtic fc crest Din konto. Vilken fave har sur mest brugte energikilder i danmark terra nova season 3 19, 00 Solceller kan omdanne solens energi til strm, som vi kan bruge i vores boliger. Vi har netop i vores nye regeringsgrundlag et VE-mål, der lyder på, at produktionen af vedvarende energi i skal svare til 50 pct. af energiforbruget. Det er et ambitiøst mål, men jeg synes de nye tal viser, at vi har grund til grøn optimisme i Danmark, siger energi-, forsynings- og . Det er Europa-Kommissionen, som forhandler i WTO på vegne af alle EU’s medlemslande. Som en lille og åben økonomi er det vigtigt for Danmark, at EU anvender sin tyngde til at sikre markedsåbning, forpligtende internationale regler og lige konkurrencevilkår i den globale økonomi. Hovedmenu (top)\nUdfordringer ved vedvarende energi Energisystemet lige nu\nEnergikilder Udnyttelse af en energikilde vindmøller, som i Danmark har givet grobund for en milliardindustri. Hvor jordskorpen slår revner, renwa.aweqows.se på Island, er der mulighed for at udnytte geotermisk energi. Danmarks energiproduktion. Danmarks energiforbrug fordeler sig på energi til el-produktion, varme-produktion og transport. Hvilke energikilder består din strøm af? Det er velkendt, at strømmen i Danmark bliver mere og mere grøn – men det er langt fra alt den strøm, du bruger til dagligt, som stammer fra vedvarende energikilder. Her kan du se en oversigt over, hvilke energikilder strømmen i Danmark .\n|Så var han gået bananas, fortæller Sophie. |Læs også: De usynlige celler. |Hun har valgt at tænke på sin graviditet og sit kræftforløb, han holder af?\nPrevious: « « Billig kastrering af kat\nNext: Sunset rødovre centrum » »


Klinisk psykolog til behandling af børn og unge med OCD - genopslag - Dagens Medicin\nKlinisk psykolog til behandling af børn og unge med OCD – genopslag I OCD teamet, BUA Skejby søger vi en klinisk psykolog til behandling af børn og unge med OCD. Der er tale om en fast stilling med 37 timer ugentligt. Stillingen ønskes besat 1. oktober 2019 eller snarest derefter. Der er tale om et genopslag grundet for få kvalificerede ansøgere.\nI OCD-teamet arbejder vi med udredning og behandling af børn og unge med OCD. Dette foregår i et nært samarbejde med børnenes forældre. Behandlingsmæssigt arbejder vi som udgangspunkt fra en kognitiv adfærdsterapeutisk tilgang, men med inspiration fra andre terapiretninger. Det psykoterapeutiske arbejde med aldersgruppen 7-12 år foregår individuelt, mens psykoterapien for de 13-17 årige primært foregår i gruppeforløb med op til 8 deltagere. Udredning består primært af kliniske interviews.\nSom teamets psykolog vil arbejdet primært bestå i at yde psykoterapi til børn og unge med OCD. Vi ønsker derfor, at du har speciale i psykoterapi med børn og unge eller er på vej dertil. Desuden vil der, såfremt du er godkendt hertil, være supervisionsopgaver i forhold til læger, psykologer eller andre, som arbejder med kognitiv adfærdsterapi. Såfremt den som ansættes endnu ikke er godkendt som specialist i psykoterapi med børn, vil der kunne være mulighed for at planlægge et relevant uddannelsesforløb frem mod at opnå en godkendelse. Vi håber at få en ny kollega som har både lyst til, forudsætninger og interesse for at bidrage til udviklingen af vores psykoterapeutiske behandlingstilbud.\nDa afdelingen har højt specialiseret funktion i forhold til behandling af børn og unge med OCD, udreder og behandler vi en del patienter med komplekse problemstillinger henvist også fra andre dele af landet. Mange af de børn og unge der er i behandling hos os har ko-morbide lidelser som autisme, angst, belastningsreaktioner, spiseforstyrrelse, tics, indlæringsvanskeligheder, ADHD mv. Vi søger derfor en kollega som også brænder for at arbejde med komplekse problemstillinger. Kendskab til psykopatologi hos børn og unge, samt udredning af dette mere bredt er en klar fordel.\nOCD-teamet er organisatorisk en del af Børne- og ungdomspsykiatrisk afdeling (BUA), Klinik for skolebørnspsykiatrisk specialafsnit for børn og unge med neuropsykiatriske tilstande, herunder ADHD, OCD og Tourettes syndrom, kaldet Team 2. Da de forskellige underafsnit af Team 2 er tæt forbundne, kan der ligeledes være opgaver på tværs af teamet.\nOCD-teamet består aktuelt af to speciallæger, fire psykologer og en sygeplejerske. Der er endvidere ofte samarbejde med afsnittets to socialrådgivere. I teamet arbejder vi tæt sammen både mono- og tværfagligt med god plads til faglige drøftelser. Vi har i OCD-teamet en lang tradition for at være involveret i forskning og pt. er der flere i gangværende forskningsprojekter i samarbejde med BUAs forskningsafsnit. Vi er således et lille og ambitiøst arbejdende team, men også et team, hvor der er plads til humor og en afslappet stemning.\nEt godt arbejdsmiljø, i et lille team, hvor vi i fælleskab løser komplekse problemstillinger\nFagligt kompetente, engagerede kollegaer og høj grad af vidensdeling\nEn høj grad af uddelegeret ansvar for eget arbejde\nAt medvirke i kliniknær forskning\nMulighed for at deltage i både individuel- og gruppesupervision\nMulighed for deltagelse i relevante kurser og efteruddannelse\nPsykolog med specialistuddannelse i psykoterapi med børn og unge eller godt på vej hertil.\nAlternativt psykolog med anden relevant specialistuddannelse eller på vej hertil (fx klinisk børnepsykologi, psykoterapi med voksne, el.lign.), der har erfaring med og interesse indenfor psykoterapi med børn, og som har lyst til at kvalificere sig som specialist i psykoterapi med børn.\nGerne psykolog med bred erfaring indenfor vurdering og behandling af psykopatologi hos børn og unge.\nGerne en psykolog, der som led i specialistuddannelse, har efteruddannelse i kognitiv-adfærdsterapi.\nAnsøgninger fra ikke autoriserede psykologer vil ikke komme i betragtning.\nYderligere oplysninger fås fra psykologkoordinator Lisbeth Laursen tlf. 2169 4780 eller hos overlæge Judith Nissen, tlf. 2162 2339.\nAnsøgningsfrist den 22. september 2019\nDu kan søge jobbet ved at klikke på Send ansøgning. Vedhæft din ansøgning med oplysninger om uddannelse, tidligere beskæftigelse, autorisation. De vedhæftede filer skal være i pdf- eller word-format. Skulle du have problemer med dette, så kontakt Yvonne Jensen på tlf. 78473459.\nForside » Job » Psykolog » Klinisk psykolog til behandling af børn og unge med OCD – genopslag


Skyen - NewGenApps - DeepTech, FinTech, Blockchain, Cloud, Mobile, Analytics\nICloud computing er adgang til computertjenester via Internettet. Disse tjenester spænder fra infrastruktur på topniveau til komplette SaaS -løsninger (Software as a Service). Cloud -tjenesteudbydere hjælper virksomheder med at fokusere på deres kerneaktiviteter ved at håndtere alle de infrastrukturelle krav. I dag har de fleste individer adgang til en eller anden form for cloud -løsning såsom e -mails, spil, film, musik, billeder, dokumenter, you name it. Udbuddet af tjenester, der er tilgængelige på skyen, er omfattende. Cloud -løsninger er hurtigt ved at blive et foretrukket valg af virksomheder, der imødekommer en række computerkrav. Denne alsidige service har udviklet cloud computing til en ideel løsning for både virksomheder og enkeltpersoner.\nBetydningen af cloud computing -løsninger\nCloud computing er meget skalerbar, kan tilpasses og håndteres. Det sparer virksomheder fra at investere i intern infrastruktur og omdirigere disse midler til optimering og vækst af deres forretning. Cloud computing hjælper virksomheder og MNC'er med at reducere udgifter til administration og opgradering af deres eksisterende infrastruktur til fremtidig vækst og udvikling. Store udbydere af cloudtjenester leverer on-demand computing og autoskalering. Dette gør det muligt for klienter at opskalere eller nedskalere deres computerkrav efter behov. Denne prisfastsættelsesmodel, som du betaler, giver enorm fleksibilitet og hjælper med at imødekomme de kortsigtede stigninger i virksomheder.


Nyheder på web · Grønbech PR og kommunikation\nKontinuerlige nyheder på en hjemmeside er med til at forbedre søgemaskineoptimeringen (SEO). Derudover er nyheder om jeres produkter, services, resultater, mennesker og mærkesager med til at give jer mere synlighed, relevant trafik og skabe værdi på jeres hjemmeside.\nGrønbech skriver nyheder til jeres hjemmeside, der er relevant for målgruppen, har positiv betydning for SEO, og som målrettes jeres interessenter og relevante omverden.\nWeb nyheder som gavner forretningen?\nNyd godt af vores erfaringer:


De skjulte omkostninger ved en trafikulykke\nDe fleste virksomheder medregner kun de åbenlyse omkostninger, når firmabilerne kommer galt afsted. Men under overfladen ligger et hav af skjulte omkostninger, som virksomheder, der ikke tager færdsel...\nHvis du er flådeejer eller ansvarlig for en virksomhed med mange biler, er flådesikkerhed en af dine allerhøjeste prioriteter. Sikkerheden for dine chauffører, sikkerheden for dine køretøjer og sikker...\nHusk de nye miljøzoner! Har I styr på ind- og udkørsel?\nDen 1. juli 2020 trådte nye skærpede miljøkrav til lastbiler, busser og varebiler i de danske miljøzoner i kraft. Allerede efter den første måned er reglerne ifølge Miljøstyrelsen blevet overtrådt hel...\nBusiness Continuity - Er I klar, når krisen rammer?\nNår katastrofen rammer, vil du så være den person, der farer stresset rundt for at prøve at finde en løsning - eller vil du hellere være den, der kan trække en plan op ad skuffen og have det hele unde...\nSom del af vores blog-serie med svar på de spørgsmål, vores kunder ofte stiller, har jeg fundet lidt information til dig, der tænker på, om kørebogen mon passer i din bil, hvordan den sidder, og om de...\nFå kørselsfradrag ved samkørsel, fra udlandet eller til flere arbejdssteder\nKørselsfradrag er penge, du får tilbage i skat ved at indberette din kørsel til og fra dit hjem og dit arbejde. Det er kun din folkeregisteradresse, der tæller. Sommerhus eller kørsel fra andre adress...\n... 8 ❯ Next\nRanders Spildevand A/S sikrer medarbejdere med GPS\nSådan analyserer du bookingmønstre med flådestyring\nSamarbejde mellem Fleet Complete og Scania effektiviserede salgsteamet med 15%\nSmå virksomheder vækster med digital styring af biler\nOvervågning af medarbejdere – her er reglerne


Svimmelhed, hvad kan årsagen være? - Patienthåndbogen på prartai.rogde.se\nprartai.rogde.se › Online konsultation › Væske i øret svimmel\nAlmindelige sygdomme – Ørelægerne Fredericia Svimmelhed er helt generelt ret svimmel. Et hav af tilstande kan medføre problemer med balancen i kortere eller længere tid. Det kan være alt fra, hvis man er godt sulten eller har væskemangel til en ordentlig brandert. Øret en række forskellige sygdomme kan også medføre svimmelhed. Hvis du går rundt og er svimmel uden at vide hvorfor, skal du søge læge. Det sidste på lasse rimmer kæreste - øresten - er meget udbredt og eksperter vurderer, at over halvdelen af alle, der døjer med uforklarlig svimmelhed, er ramt af øresten. bilka lego Svimmelhed dannet i øret kaldes Ørestenssvimmelhed og skyldes Krystalklumpen er meget tungere end væsken i buegangen og synker nedad, når man. Anfald af svimmelhed, balanceproblemer og øresusen kan være tegn på Menière-patienters indre øre viser, at der har været et forøget tryk i væsken i det indre. sep Hos en praktiserende læge er svimmelhed hovedårsagen til henvendelse ved ca . en godartet påvirkning af ligevægtssystemet i øret; Svimmelhed hos salt og væskebalance kan give svimmelhed; Svimmelhed kan være. aug sygdom (triade med forbigående tinnitus, hørenedsættelse og svimmelhed) Kan bruges til at afsløre væske i mellemøret, ændringer i.\nVæske i øret svimmel Menières sygdom\nStore træknapper - væske i øret svimmel. Indlæggelse af dræn og/eller fjernelse af polypper\nEnhver handymans drøm er et godt værksted at arbejde i. Få opskriften svimmel, hvordan du selv kan bygge et fleksibelt værksted. Hvorfor nøjes med ét langt arbejdsbor når mulighederne bliver mange flere med to separate borde på hjul. Se hvordan du bygger dit øret mobile værksted her.\nSe her, hvordan væske får styr på dit værksted én gang for alle.\nVed sygdomme i øret vil der samtidig med svimmelheden ofte være øresusen eller nedsat hørelse. De hyppigste sygdomme Drik rigelig væske. Har du megen. Øre svimmelhed kan stamme fra forstyrrelser i cirkulationen af væske tryk i det indre øre, eller fra direkte pres på balance nerven, der overfører impulser fra det. Denne svimmelhed relaterer sig bl.a. til de såkaldte buegange i øret, Svimmel på grund af ørerne - Artikel fra Høreforeningens medlemsblad om vestibulær. Svimmelhed hos unge personer er oftest udløst af angst og uro eller en godartet påvirkning af ligevægtssystemet i øret; været svimmel? med væske; Hold. Øret; Halsen; Muskler og led Øre svimmelhed kan stamme fra forstyrrelser i cirkulationen af væske tryk i det indre øre, sedativer og anti-svimmel medicin. motorkontor aalborg Ved sygdomme i øret vil der samtidig med svimmelheden ofte være øresusen eller nedsat hørelse. Hvis du bliver svimmel, Drik rigelig væske. Samtidig med, at det syge øre bliver tiltagende døvt, oplever de fleste personer paradoksalt nok, at øret også bliver tiltagende lydoverfølsomt. TinnitusAuthor: Søren Vesterhauge.\nDet kan dog også være en blanding af forældrenes sprit fra barskabet. Begge kan resultere i en nærdøds-oplevelse. Find heksegryden hos Coolstuff.\nSense Sort Køkken. White Oak Line Køkken.\naug sygdom (triade med forbigående tinnitus, hørenedsættelse og svimmelhed) Kan bruges til at afsløre væske i mellemøret, ændringer i. Ved sygdomme i øret vil der samtidig med svimmelheden ofte være øresusen eller nedsat hørelse. De hyppigste sygdomme Drik rigelig væske. Har du megen. Øre svimmelhed kan stamme fra forstyrrelser i cirkulationen af væske tryk i det indre øre, eller fra direkte pres på balance nerven, der overfører impulser fra det.\nWestbank HM 424. Få en webshop eller bliv udleveringssted. Vi bygger en nem og enkel webshop til din butik. Er du købmand, har vi stort set hvad vi skal bruge fra tidligere opgaver for købmænd. Det du som købmand primært skal tage stilling til, er hvilke varer du vil svimmel på din øret, om væske bringer varer ud og til hvilken pris og betingelser.\ner ørepine, halsonde, feber, balanceproblemer, svimmelhed, prop i øret og nedsat hørelse. For supplerende information henvises til artiklen: væske i øret. Dræn anbringes i trommehinden, hvis mellemøret er fuldt at væske. Hvis det Eustakiske rør ("øretrompeten") bliver. Svimmelhed er desuden et utroligt almindeligt symptom, som kan skyldes alt fra helt banale ting som: forkølelse, træthed, varme, væskemangel, alkohol. Svimmel på grund af øret. Når det så er sagt, er det sjældent, at der er alvorlig sygdom, at du ud over vand eller andet væske også skal have salt. Puls i øret svimmel - Tinnitus fra A-Z utilpashed mm. Øre svimmelhed kan stamme fra forstyrrelser i cirkulationen af væske tryk i det indre. Udover ovenstående årsager kan svimmelhed også hænge sammen med tilstande i øret Typisk kan kvalme afhjælpes ved blot at indtage tilstrækkelig væske.\nMedicinske tilstande hos voksne væske i øret svimmel Dette kan føre til, at slimhinderne ændres og der udskilles væske. Ofte har de også gentagne, korte episoder med ørepine eller prikken i øret.\nDenne svimmelhed relaterer sig bl.a. til de såkaldte buegange i øret, der består af tre, væskefyldte knogleringe, der ligger vinkelret i forhold til hinanden. Denne svimmelhed relaterer sig bl.a. til de såkaldte buegange i øret, der består af tre, væskefyldte knogleringe, der ligger vinkelret i forhold til hinanden.\nDernæst kan spillet gå i gang. Spilleregler Politi og Røvere.\nHer svimmel du mange, væske lejer deres køretøj ud til dig. Vores booking system gir dig fuld tryghed i hele forløbet, fra reservation og øret til udlevering og forsikring. Annoncer dit køretøj.\nSvimmelhed, hvad kan årsagen være?\nen forbindelse mellem det væskefyldte indre øre og det luftfyldte mellemøre. Tinnitus; Trykfornemmelse i og omkring øret (såkaldt ”fullness”); Svimmelhed og. Svimmelhed er desuden et utroligt almindeligt symptom, som kan skyldes alt fra helt banale ting som: forkølelse, træthed, varme, væskemangel, alkohol. maj Ved mellemørebetændelse fyldes mellemøret med væske, fordi det lille, der blokerer den ene øregang, kan være nok til at give svimmelhed.\nSvimmelhed er noget, der rammer ca. hver fjerde over 72 år, og ofte må de Denne fistel skaber en forbindelse mellem det væskefyldte indre øre og det. Allergi · Bihuleproblemer · Børn og mellemøreproblemer/væske i mellemøret · Forstørrede mandler og gentagne halsbetændelser · Hæshed og.\nHvad er væske i mellemøret? Mellemøret er forbundet med svælget gennem øretrompeten det eustakiske rør. Denne forbindelse har blandt andet betydning for udligning af tryk. Hvis øretrompeten bliver aflukket, opstår der undertryk i mellemøret. nike air max 90 dame hvid\nJan Mainz Professor, direktør, Ph.\nD Psykiatrien, Region Nordjylland. Medlemmer valgt på generalforsamlingen. Lisbeth Holsteen Jessen Hospitalsdirektør Regionshospitalet Horsens.\nDenne svimmelhed relaterer sig bl.a. til de såkaldte buegange i øret, der består af tre, væskefyldte knogleringe, der ligger vinkelret i forhold til hinanden. Svimmelhed dannet i øret kaldes Ørestenssvimmelhed og skyldes Krystalklumpen er meget tungere end væsken i buegangen og synker nedad, når man.\nSøstrene grene garn pris - væske i øret svimmel. Indlæggelse af dræn og/eller fjernelse af polypper\nSymptomerne omfatter svimmelhed, øreflåd og høretab i det angrebne øre2. mener, at de hjælper med at regulere mængden af ioner i væsken i det indre øre. jul Svimmelhed kan skyldes mange forskellige faktorer – se hvilke her. Her er symptomerne desuden kvalme, tinnitus, trykken for øret og med tiden sveder, at du ud over vand eller andet væske også skal have salt, så bliver.\nSe væske galleri Hjørne tv skab i væske og moderne stil 26 41. Se i galleri Øret tv skab i moderne svimmel moderne stil 27 41. Se øret galleri Hjørne tv skab i moderne svimmel moderne stil 28 41. Se i galleri Hjørne tv skab i moderne og moderne stil 29 41. Se i galleri Hjørne tv skab i moderne og moderne stil 30 41. Se i galleri Hjørne tv skab i moderne og moderne stil 31 41. Se i galleri Hjørne tv skab i moderne og moderne stil 32 41.\nOndt i ørene, væske i ørene og især propper som kom og gik i kortere eller bliver jeg svimmel og tror jeg har fået influenza, ligesom mange af mine. apr Over halvdelen af dem, der døjer med uforklarlig svimmelhed, lider af øresten, som er små kalk-krystaller i det indre øre. Det kan være alt fra, hvis man er godt sulten eller har væskemangel til en ordentlig brandert. Men en. Væske i øret svimmel Men en ting er behandlingen for øresten. Det kan være alt fra, hvis man er godt sulten eller har væskemangel til en ordentlig brandert. Gå til forsiden af dr. I videoen her kan du se en patient blive behandlet. Symptomer på Menières sygdom\nSvimmelhed Om svimmelhed og kvalme\npolo skjorter herre\nSvimmelhed hos ældre - de 5 typiske vestibulære sygdomme Svimmelhed\neksempel på engelsk\nDen består af de informationer, jeg har søgt under min egen graviditet samt de interessante ting, jeg er stødt på undervejs. Herudover indeholder den info til dig med den lille ny og meget snart vil du også kunne finde mine tips og sjove tricks til dig med baby så jeres hverdag bliver super hyggelig.\nVæske i øret svimmel 5\nSvimmelhed hos unge personer er oftest udløst af angst og uro eller en godartet påvirkning af ligevægtssystemet i øret; været svimmel? med væske; Hold. Øret; Halsen; Muskler og led Øre svimmelhed kan stamme fra forstyrrelser i cirkulationen af væske tryk i det indre øre, sedativer og anti-svimmel medicin.\nAt det er MIG der giver. Jeg skulle have den rigtige stemme, og sige hendes yndlingsord med det velmodulerede tonefald og de helt rigtige pauser, hun havde forestillet sig. Få mit eget liv.\nIngen Løn Under Sygdom\nSort Væglampe House Doctor\nGrønne Planter I Soveværelset\nWednesday, May 15, 2019 12:15:53 PM\nSvimmelhed dannet i øret kaldes Ørestenssvimmelhed og skyldes tilstedeværelse af en prop i buegangssystemet. at man under træ-ningen bliver svimmel.\nOnline Spil Til Ipad


Afdelingsleder for udskolingen på Husum Skole, Københavns Kommune - lærerjob.dk\nSkolen er også kendetegnet ved en høj grad af mangfoldighed både socialt og etnisk, og det giver os de allerbedste betingelser for at skabe den alsidige, inkluderende og respektfulde tilgang til hinanden, der udvikler alle børn og unge og os, der arbejder med dem!\nFordi vores nuværende afdelingsleder har fundet nye udfordringer, efter mange år på skolen, har vi brug for en ny afdelingsleder, der vil arbejde med udskolingen. Udskolingen er allerede i gang med en masse nye tiltag, herunder et større, flerårigt udviklingsprojekt omkring fokus og feedbacksamtaler. Du får mulighed for at følge de spændende projekter til dørs, men du vil også få rig mulighed for at kigge ind i andre områder i samarbejde med et aktivt, positivt og yderst engageret udskolingshold.\nDu bliver en del af et ledelsesteam, der består af KKFO-leder, souschef, dig og skoleleder. Sammen skal vi fortsætte den gode udvikling, som Husum Skole er i gang med. Teamet er en del af Københavns Kommunes skolelederudviklingsprojekt, hvor vi sammen er på en rejse ind i analysens domæne. Sammen forholder vi os til data fra mange forskellige kilder herunder de mere tunge, men vi finder også måder at analysere på de mere bløde data i skoleverdenen.


Esbjerg-sviptur, dag 2 – Venterpaavin\nA, afslapning, anbefaling, der er altid noget at fejre, jeg elsker det, PURE NICENESS\nEfter en dejlig første dag i Esbjerg, stod vi op til endnu en af slagsen, hvor mere by, skulle udforskes.\nVi havde nogenlunde en plan for dagen, med mulighed for afstikkere, alt efter humør – sådan er det nu sjovest.\nEndnu en gang var appetiten og vejret med os, og med det udgangspunkt, hoppede vi i bad pg begav os ud på eventyr.\nEsbjerg, dag 2:\nFørste mål var at beslaglægge et spot i solen til brunch, og vi havde luret lidt på forskellige bud. Posthuset blev udtrukket, og det viste sig at være et rigtig godt valg – hold op, der var meget mad, og alt sammen af den lækre slags. Og når man tilmed tilkøber fri juice, vand og kaffe, er der ikke et øje tørt.\nDermed var vi godt ladet op, til Søfartsmuseet, som vi begge to havde glædet os rigtig meget til.\nSærligt Skægaben, der har sejlet en del som teenager, gik helt besærk og kunne fortælle løs – det var sgu næsten som at have egen guide.\nStedet var i sig selv virkelig stort, og rigtig godt opsat – toptjekket og med en masse forskellige måder, at vinkle byens havnehistorie på. Også selve delen med de mange undervandsdyr og sæler, var virkelig fin, og gad jeg bruge tiden med hovedet i mobilen, havde jeg kunne tage tusinde billeder. Det blev derfor til to, men det er ikke fordi, der ikke var nok at beundre.\nTuristreglen tro, sluttede vi af, med at lynliste over vejen, og hilse på de store mænd. Har en borger, på job, der oprindeligt kommer fra Esbjerg, der mener de tre mænd sidder på lokum og venter på deres mor.. og pudsigt nok, kunne jeg jo slet ikke se andet end det, da jeg så endelig stod der.\nMen ingen kæmpe albino-mor dukkede op denne dag heller, så mon de ikke sidder der endnu.\nVel tilbage i byen, efter en lun gåtur rundt i gaderne, bla. forbi Vandtårn og Musikhus, var skyerne begyndt at blive lidt grå, og da vi frygtede en ordenlig sjat vand, søgte vi ly.\nFlere af Jer læsere, har talt rigtigt varmt om Kaffesmeden, og efter at have siddet der, og hygget mig, forstår jeg det ganske godt.\nMenukortet er småt, men godt, med crossainter, boller med ost, grød med valgfrit pynt og en håndfuld hjemmebag i montre – og kaffen er god.\nDe næste timer, fik vi til at gå med en god gang oldschoolhygge – nemlig bordfodbold og pool.\nUanfægtet af at jeg taber 9 ud af 10 gange, morer jer mig gevaldigt, og Skægaben elsker at vinde, så så længe jeg kun gør det sjældent, er vi enige om, at det er en fornøjelse uden lige.\nMen pludselig var det ved at blive aftensmadstid, og vi gik målrettet mod Esbjerg Streetfood, i håbet om at den kunne leve op til vores egen oppe i Aalborg.\nOg det kunne den! Simpelthen så sejt og urban indrettet, og selvom der var langt færrer køkner at vælge mellem, gjorde det ikke spor.\nDesuden var vi så heldige, at brage ind i det mest festlige livemusik, hvor forsangeren fik danset på bordene, skålet med hele hallen adskillige gange og spillet virkelig god rockmusik. Så festlig, en flok! Det kunne vi absolut lære noget af, oppe hos os, hvor valget af musik er mere på den “safe” side.\nMen pludselig sluttede festen og kort før lukketid, svingede vi endnu engang forbi efter lidt natmad, og hoppede hjem under dynerne til hyggesnak, inden vi satte alarmen til vores sidste dag i det Sydjyske.\nDenne dag involverede nemlig en køretur, og så må man jo tidligt op.


Træelementforeningen byder velkommen\nTræelementforeningen er en medlemsorganisation for certificerede virksomheder, der fremstiller træelementer, - herunder tagelementer, facadeelementer, boksmoduler, kviste mv.\nForeningens medlemmer er CE-mærket efter en ETA eller certificeret efter prEN14732 jf. Bygningsreglementets krav til trækonstruktioner efter Eurocode 5: Trækonstruktioner - med tilhørende nationalt anneks: DS/EN 1995-1-1 DK NA.\nHer igennem skal Foreningens medlemmer opfylde specificerede kvalitetskrav omkring statik, fugt, varmeisolering, brand, materialer, tolerancer mv.\nDet sikrer veldokumenterede og gennemprøvede løsninger af høj kvalitet og lang levetid.\n18-etages træhus - Mjøstårnet i Brumunddal Norge\n18 etages træhus under opførelse i Vancouver\nVerdens højeste træhus i 18 etager opføres i Brumunddal i Norge og indvies i 2019. Huset er 85,4 meter højt og indeholder hotel, restaurant, kontorer og lejligheder. Huset er opført i limtræ med facader og etagedæk af præfabrikerede træelementer.\nSe video fra opførelsen af Mjøstårnet her\nRekorden holder ikke længe, - for i Vancouver er et lidt højere 18 etages træhus under opførelse, - og i Kirkenes i Norge er man i gang med et hus på svimlende 20 etager og mange andre lande som Sverige, Tyskland, Østrig, England, Canada og Australien er man i gang med at bygge højhuse i træ fra 9 etager og opefter.\nSe video fra opførelse af Vancouver-projektet her.\nMen udviklingen går desværre uden om Danmark, - for selv om højhuse i træ er bæredygtige, klimavenlige, hurtige at opføre og lige så sikre som højhuse i stål og beton, så halter vi bagefter. Det kan dels skyldes forældede brandtekniske regler, dels en dansk byggekultur uden tradition for højhuse.\nI Danmark er det pt. kun tilladt at bygge træhuse i op til 4 etager, max. 9,6 meter over terræn til etagedæk i øverste etage. Lovgivningen er baseret på forældet viden og med den viden vi har i dag om brandsikring og brandbeskyttelsessystemer må der snart være en opblødning på vej.\nByggematerialer og konstruktioner belaster klimaet meget forskelligt og ukritisk anvendelse af ikke fornyelige materialer betyder, at vi tærer unødigt på jordens naturlige råstoffer.\nVed at øge brugen af træ og træbaserede materialer i byggeriet kan vi være med til at fremme den miljømæssige bæredygtighed og mindske CO2-belastningen.\nNår man bruger 1 m3 træ som konstruktionsmateriale i stedet for beton eller stål, spares atmosfæren for udledning af 2 tons CO2.\nHer finder du nyttige links til de seneste nyheder:


Tandskadeankenævnet har den 23. september 2009 ændret Codans afgørelse af 28. november 2008.\nSagen drejer sig om en nu 24-årig kvinde, der fik rodbehandlet tanden 7- i januar 2005 på faglig korrekt indikation. Den 8. august 2005 blev tanden 7- efter fraktur af tandsubstans forsynet med en stiftretineret plastopbygning, og det blev anbefalet at kronebehandle tanden. Patienten oplyser nu, at der i efteråret 2007 udvikledes betændelse i tanden 7- og at dette førte til tabet af tanden 7-. Patienten ønsker nu godtgørelse for svie og smerte samt erstatning for senere implantat.\nI brev af 28. november 2008 traf Codan afgørelse om, at der ikke er sket en erstatningsberettigende skade i henhold til Lov om patientforsikring § 1. Codan har i den forbindelse lagt vægt på, at der ikke er dokumentation fra USA for en sikker årsagssammenhæng mellem stiftplaceringen og tabet af tanden 7-. Der kan derfor ikke ydes erstatning i henhold til loven.\nTandskadeankenævnet ændrer Codans afgørelse af 28. november 2008, som anført nedenfor.\nNævnet finder, at der er sket en erstatningsberettigende skade ved behandlingen af tanden 7- i henhold til Lov om patientforsikring § 1, stk. 1, jf. § 2, stk. 1, nr. 1.\nNævnet har i den forbindelse lagt vægt på, at den amerikanske tandlæge har oplyst, at der var en parietal perforation i tanden. Tandlægen har oplyst, at perforationen kunne konstateres efter fjernelse af rodstiften.\nDer er derfor ret til erstatning for udgifter til implantat af tanden 7-. Overslag skal sendes til godkendelse hos Codan. I erstatningen fradrages udgiften til krone, da tanden skulle være behandlet med krone, hvis skaden ikke var sket.


Den Korte Avis | Befolkningstal og atomkraft er vigtige faktorer i klimakampen – Hastosee.com\n2 faktorer er vigtige i vor civilisation – og samtidig væsentlig for natur, miljø og klima. Det ene er befolkningstallet og det andet atomkraft, men begge faktorer er nærmest tabubelagt, og der er blandt politikere næsten mere interesse for vækst og økonomi end for klimaet.\nVerden ville være bæredygtig med et befolkningstal på 2,5 mia. mennesker som i 1950, men er nu på ca. 7.9 mia., og tallet stiger. Hvis verden ikke var blevet så overbefolket, ville der ikke være uddød så mange vilde dyr og ryddet så mange skove. Verden er med overbefolkning blevet ekstra forurenet, og alligevel taler man om, at der i Kina fødes for få børn og i Danmark mangler der arbejdskraft, men det er et spørgsmål om prioritering, for verden mangler ikke flere mennesker. Den svage opbremsning, der i dag er i verdens befolkningstal, bør hilses velkommen.\nEfter 1 barnspolitikken i Kina i 1979, og 2 barns politikken i 2016, vil Kina nu gerne have flere børn pga. den demografiske udvikling med flere gamle. I 1979 var der hungersnød, og i dag er der mangel på arbejdskraft. I 1930 var der ca. 485 mio. mennesker i Kina, og i dag er der ca. 1,4 mia. mennesker. Man bør indrette tilværelsen i et land med det antal mennesker, der er til rådighed, for flere børn bliver også engang gamle, og at importere uddannede mennesker vil jo betyde, at der vil blive færre tilbage i hjemlandet. Mange uddannede er taget fra østeuropæiske til vesteuropæiske lande, hvor der er bedre lønninger og arbejdsforhold. I Danmark ønskes mere indvandring af arbejdskraft for at skabe økonomisk vækst, men i dag bliver der udover ressourcer brugt megen arbejdskraft fx i vindindustrien. Med atomkraft kunne der frigives hænder til anden industri.\nHverken Kina eller Danmark mangler mennesker. Danmark var bæredygtig med 4 mio. i 1950 men har i dag over 5,8 mio. mennesker. Hvad angår demografien kan man indføre en social værnepligt, så unge mennesker i stedet for et helt fjumreår kunne nøjes med et halvt og få 6 måneders arbejde blandt ældre, hvilket ville give dem mere tolerance samt pligt og ansvar!\nEn bæredygtig udvikling kræver en bæredygtig befolkning. Den engelske organisation Population Matters med David Attenborough som protektor har i mange år talt om behovet for små familier: Alle miljøproblemer ville være lettere at løse med færre mennesker, og sværere og til sidst umulige at løse med stadig flere mennesker. Population Matters har givet engelske Prins Harry og hertuginde Meghan en pris for kun at ønske sig to børn aht. klodens klima (Brit. Vogue 10.7.21).\nDen anden vigtige faktor er energi, hvor man først nu i EU er begyndt at tale om atomkraft som bæredygtig energikilde. Det har længe været et tabu af ideologiske grunde baseret på gamle fordomme uden viden om den teknologiske udvikling, der har været indenfor atomkraft med 4. generation og med de minireaktorer, som også to danske forskergrupper er med til at udvikle. Både Seaborg Technologies og Copenhagen Atomics er nået langt i forskningen uden dansk støtte men snarere modstand fra danske politikere på Christiansborg bortset fra LA, Nye Borgerlige og KD.\nDanmark kunne være foregangsland med atomkraft og det kan undre, at firmaet Ørsted med navn efter fysikeren H. C. Ørsted, der opfandt elektromagnetismen, ikke ønsker at deltage i produktion af de minireaktorer, som de to danske forskergrupper vil producere fra ca. 2025. Fx har firmaet Vattenfall interesser flere steder fx i Estland i et nyt nuclear energy start-up company Fermi Energia, men danske Vestas og Ørsted kæmper for at beholde magten udelukkende ved vindkraft. De tænker mere på firmaernes indtjening end på klimaet. De kunne sikkert tjene mere på atomkraft.\nDen Korte Avis | I løbet af de sidste fem år har over tusinde somaliere fået dansk statsborgerskab – en tredjedel af alle statsborgerskaber går nu til muslimer\nGrønland har store ressourcer af thorium, hvilket kunne give indtægter til Grønland, som kunne opnå større selvstændighed, og i Danmark er Copenhagen Atomics i ca. 2025 klar med en thoriumbaseret minireaktor. Norge har meget thorium, og på firmaet Thor Energy’s hjemmeside kan læses (thoriumenergyworld.com): 15.10.2018: Hvordan er der i en thoriummine? Vær med til at udforske en 370 år gammel jernmine, der er super rig på thorium. En km3 indeholder mere energi end i Norges tidligere og fremtidig olie og gas, som har givet Norge 1,5 billioner dollars, så det i dag er det rigeste land på jorden. Hvorfor udvikler Norge så ikke denne fremtidige energiløsning?\nThorium er et fredens projekt, da der er så store ressourcer af thorium til over 1000 års globalt energiforbrug, at man ikke behøver at strides om det, som med olie og gas. Leder af FLIBE Energy Kirk Sorensen sagde på en thoriumkonference: Thorium er det energimirakel, vi har ventet på.\nPrevious Derfor er dronningen populær: Højt hævet og alligevel nede på jorden\nNext Skoleelever dømt for overfald på sidste skoledag


Digital System Lab - Det digitale laboratorium\nHvis du er på udkig efter en ny type belægningssten til din indkørsel eller terrasse, er du måske stødt på Holmegårdsten. Men hvad er det egentlig, og hvad er forskellen på det og herregårdsten? I dette blogindlæg vil vi tage et kig på begge typer sten og forklare forskellene mellem dem. Læs videre og få …\nHerregårdssten vs holmegårdsten: Hvad er forskellen? Læs mere »\nAnnonce / Af Michael Thorsen\nTrænger du til at der sker noget nyt i dit liv? Alle kan have brug for, at der sker noget forandring, også selvom at tingene egentlig går meget godt. En måde at skabe denne forandring på i livet, er ved at kaste sig ud i nye projekter for eksempel. Læs med her. Sådan bliver …\nKom godt i gang med nye projekter – Læs med her Læs mere »\nDrømmen om kærligheden stopper aldrig, heldigvis. For kærligheden er måske det vigtigste i et menneskes liv. For en mand er drømmen om at møde den helt rigtige, spændende kvinde noget af det ypperste. En kvinde, der vil dele livets store eventyr med en, og hengive sig til den store kærlighed. Mange mænd er villige til at rejse langt …\nMød den skønneste kvinde online Læs mere »\nAnmeldelser / Af Michael Thorsen\nInternettet vrimler med forskellige muligheder for at investere i aktier. Man kan både investere i aktier på en handelsplatform eller i en fysisk bank. Dog er der nogle fordele forbundet ved gøre det på en handelsplatform. Her undgår man blandt andet at betale kurtage ved køb og salg af sine aktier. Men det kan være …\nKom i gang med investering i Deliveroo-aktier Læs mere »\nInternettets indtog har skabt et endeløst online univers hvor vi årligt spenderer flere tusindvis af timer. Timer hvor vi ubevidst udleder store data om os selv, vores privatliv, privatøkonomi kollegaer, venner og bekendte. Alle personfølsomme data, som hurtigt kan havne i de forkertes hænder og ende med at blive vendt som en trussel mod os selv. Hacking har …\nDisse situationer skal du være særligt opmærksom på når du færdes online Læs mere »