Opfølgningen på temadagene foreligger nu i form af dette notat, der beskriver indhold og forventninger til en samlet dansk strategi for området. - PDF\nOpfølgningen på temadagene foreligger nu i form af dette notat, der beskriver indhold og forventninger til en samlet dansk strategi for området.\nDownload "Opfølgningen på temadagene foreligger nu i form af dette notat, der beskriver indhold og forventninger til en samlet dansk strategi for området."\n1 Side 1 af 10 Strategi for Smukke Veje 1995 Dansk résumé: I 1994 indbød Vejdirektoratet en række arkitekter, landskabsartitekter, vejingeniører og forskere til et seminar, som kom til at danne udgangspunkt for Vejdirektoratets Strategi for Smukke Veje Strategien, som blev fremlagt i marts 1995, beskriver 10 kerneområder i bestræbelserne på at opnå et smukt dansk vejnet i harmoni med omgivelserne: Vejbestyrelsernes ansvar, faktorer som kan medvirke til igangsætning af nye initiativer, undervisningmateriale til folkeskolen, konkrete projekter, formidling om Smukke Veje, efteruddannelse af vejbyggere, ledelsens rolle, krav til kvalitet, udarbejdelse af værktøjer. Strategien afrundes med en handlingplan for perioden Smukke Veje - hvordan I november måned 1994 afholdt Vejdirektoratet to vellykkede temadage på herregården Hindsgavl. Formålet var at formulere en dansk strategi for "Smukke Veje". Deltagere var en bred kreds af personer, der ofte markerer sig i den offentlige debat om vejforhold, og som kunne bidrage konstruktivt til formuleringen af strategien. I alt deltog ca 55 personer fra diverse myndigheder, institutioner, rådgivere, interessegrupper mv. Temadagene gav et vigtigt bidrag til Vejdirektoratets arbejde med at formulere en samlet strategi for perioden 1995 til Der var lagt op til en debat om følgende, forberedte emner: 1. Kritisk gennemgang af nyere vejanlæg 2. Ombygning af aflastede veje 3. Uddannelse og forskning 4. Eksport af Smukke Veje. Opfølgningen på temadagene foreligger nu i form af dette notat, der beskriver indhold og forventninger til en samlet dansk strategi for området. Vejdirektoratets anbefalinger for det videre arbejde er blandt andet, at æstetiske og visuelle forhold indarbejdes på lige vilkår med øvrige som trafiksikkerhed, miljø osv. Notatet henvender sig naturligvis til deltagerne på temadagene, men derudover til alle, der arbejder med vejanlæg, såsom politiske beslutningstagere i stat, amter og kommuner, uddannelsesinstitutioner, rådgivende ingeniør-og arkitektfirmaer interessegrupper m.fl. Temadagene var tilrettelagt af en lille arbejdsgruppe, som fortsætter arbejdet og opfølgningen. Gruppen takker for de mange gode og konstruktive bidrag på temadagene, som har været en væsentlig inspirationskilde til dette notat. Vi modtager fortsat gerne indlæg, der kan styrke og videreføre det samarbejde, der blev etableret på Hindsgavl. Niels Christian Skov Nielsen Vejdirektoratet Ansvar Ikke siden det store kirkebyggeri fra 1100 til hvor kirker blev opført - har et samlet byggeri sat sig så varige spor i landskabet som motorvejene, der i mange år også vil præge omgivelserne. De fleste almindelige veje er ændrede gennem tiderne ved udvidelser og udretninger. Nye elementer er bestemt af forskellige myndigheder og "væsener" og kun sjældent koordinerede. Ofte er udstyret visuelt mere dominerende end vejen selv, med dens omgivende bygninger og bevoksninger. Det er sjældent, at nogen har - eller føler at have - et totalt ansvar for vejes samlede fremtræden og æstetiske helhed. Anderledes forholder det sig med motorvejene, som anlægges på få år og af een ansvarlig myndighed. Alle elementer som broer, sideanlæg, afmærkning og udstyr er normalt søgt indpasset i projektet fra begyndelsen med vægt på en æstetisk helhed.\n2 Side 2 af 10 Vejes omgivelser er afgørende for den visuelle oplevelse. De mange hensyn, der er taget under projektering og planlægning for at skabe smukke veje, kan ødelægges, hvis der siden sker en forgrimmelse af omgivelserne som fx med den voksende urbanisering tæt på vejene. Det virker paradoksalt, at anlægsmyndigheden bestræber sig på at få en harmonisk tracering afvejbåndet, en landskabelig tilpasning vha terrænmodellering og omfattende beplantninger, et smukt udstyr osv, og at andre myndigheder siden tillader anmassende udstykning og bebyggelse med flag, skiltning, belysning, udstillinger og bygningsanlæg - samt højspændingsanlæg. Hertil kommer, at nogle kommuner ønsker at markere sig med markante, "kunstneriske" landmarks ved motorvejes tilkørsler. For brugere er det uden betydning, hvilke myndigheder, der har ansvaret, men det samlede resultat spiller en stadig større rolle i den offentlige bevidsthed. Hidtil har vejmyndighederne koncentreret sig mere om vejens tekniske tilstand end om den æstetiske. Et særligt problem udgør ældre og nedslidte veje, som aflastes af nye omfartseller motorveje. Disse ældre veje efterlades med deres brede og nedslidte profil samt overskudskapacitet, uden at nogen hidtil har følt sig forpligtet til at ændre dem og tilføre nye kvaliteter. Det er ønskeligt, at alle veje - ældre som nye - får en æstetisk tilfredsstillende udformning mht grundelementer og udstyr. Vejes omgivelser må ikke forringe de tilstræbte æstetiske kvaliteter, men bidrage til en yderligere forbedring. Eksisterende vejes design bør forbedres og arbejdet prioriteres, så de mest benyttede veje behandles først. Hvor veje aflastes for trafik, må ikke alene trafikafvikling og -sikkerhed men også disses æstetiske fremtræden forbedres. Lovgivningen må sikre, at vejes omgivelser ikke forringes med anmassende bebyggelser eller reklamer. Tidligere indeholdt natrurfredningsloven byggelinier langs større veje i det åbne land, og det krævede tilladelse for at udstykke eller bygge. Lignende bestemmelser burde genindføres, så vejmyndigheden igen får indflydelse på tilstødende arealers anvendelse. Vejbestyrelser bør få større råderet over vejes naboarealer for at sikre grønne bræmmer fx på tilsvarende måde som ved vandløbene. Arkitekter og landskabsarkitekter ansættes i betydelig omfang som medarbejdere i de nordiske landes vejadministrationer. Deres opgaver er ikke at designe veje men snarere at sikre, at æstetiske hensyn medtages ved planlægning, projektering og vedligeholdelse. En lignende ansættelsespolitik hos anlægsmyndighederne i Danmark kunne bidrage til en yderligere højnelse af de æstetiske kvaliteter. Designmanualer for møblering og udstyr i gader og veje er udarbejdet af flere kommuner for at reducere antallet af elementer og give de nødvendige fælles formsprog, materialer og farver. Stat, amter og kommuner opfordres til at udarbejde samlede designmanualer for gaders og vejes møblering og udstyr. Vejes klassificering bør udover tekniske forhold også omhandle æstiske med tilstrækkelig vægt. Omklassificeres veje, bør den nutidige og den fremtidige vejbestyrelse i fællesskab sørge for, at de eksisterende og de aflastede veje får en æstetisk tilfredsstillende standard. Ovennævnte vil bidrage til smukkere veje ved at: helhedssyn på vejområdet udbredes samarbejde på tværs af vejbestyrelsesforhold styrkes vejes udformning signalerer deres funktion gennem "planlægning ved design" fremfor "planlægning ved regulativer". Igangsætning Miljøbevidsthed i forbindelse med veje, herunder om æstetiske forhold, tillægges større vægt i dag. Stadig færre accepterer tidligere tiders brutale vejanlæg i smukke landskaber eller byer. Knapheden på arealer og ressourcer sammenholdt med den stadig øgede trafik nødvendiggør en økonomisering med landskabelige og bymæssige værdier. Hensynet til kommende generationer tilsiger en grundig overvejelse og debat om vejforhold. Regeringen har med Trafikministeriets "Trafikpolitiske redegørelse Trafik 2005" erklæret, "at trafikken i de danske byer skal gøres mindre miljøbelastende og utryg, end den er i dag", og at der ved planlægning og projektering af nye trafikanlæg skal tages vidtgående hensyn til omgivelserne, således at miljø- og naturbelastningen bliver mindst mulig." Interesse og forståelse for vejæstetik må vækkes hos presse, politikere og borgere. Det er ikke nok, at en lille gruppe engagerede fagfolk er enige om nødvendigheden af en ny holdning og nye foranstaltninger. Vigtigst er det i denne forbindelse at vække interessen hos ungdommen.\n3 Side 3 af 10 Regeringen har besluttet, at i byer med over indbyggere "skal der udarbejdes og gennemføres konkrete handlingsplaner for trafik og miljø. For at forstærke indsatsen vil regeringen videreføre og udbygge den eksisterende pulje, der kan yde statslig medfinansiering af projekter, der er led i en handlingsplan for trafik og miljø." Handlingsplaner giver et overblik over byers trafiksystemer og grundlag for prioritering af løsninger. Vurderingsmetoder muliggør en individuel tilpasning til byernes behov. Vejdirektoratet har udgivet idékataloget "Bedre Trafikmiljø". Vejregler og vejledninger udarbejdes med det formål at give inspiration til forbedringer. Men intentionerne skal følges op. Æstetik og vejbyggeri skal på dagsordnen i den offentlige debat. Vejdirektoratet arbejder med udvalgte indsatsområder. I fremtiden vil æstetiske forhold blive integreret i samtlige strategiske tiltag. Vejdirektoratet vil internt i sin organisation styrke opmærksomheden herpå. Dette kan brede sig til andre vejbestyrelser. Temadagene på Hindsgavl skabte en platform for diskussion af vigtige emner på tværs af faggrænser. Debatten har allerede båret frugt i form af øget og positiv opmærksomhed. Sådanne seminarer er også vigtige i fremtiden. Miljøministeriet har sat fokus på trafik og miljø i forbindelse med den fysiske planlægning og har udarbejdet en række vejledninger. Den afledte effekt af disse projekter er, at "når gaden bliver smuk, så maler vi huset". TV er en magtfaktor. En række tv-udsendelser med præsentation af smukkere byer fra de senere års trafiksaneringsprojekter, har styrket opmærksomheden. En debat i tv dagblade, fagpresse og i interessekredse vil skabe grobund for en forståelse og engagement hos borgere og vejbestyrelser, og dermed skabe grundlag for yderligere tildeling af nødvendige ressourcer. Erfaringen viser, at medtages æstetiske hensyn fra begyndelsen i planlægningen og projekteringen, bliver det endelige resultat ikke nødvendigvis dyrere i anlæg og drift. Basis Nyanlæg og ombygning af gader og veje har stor interesse hos borgere og politikere. Ændringer afvejnettet er imidlertidig en kompliceret og langvarig proces, der involverer mange myndigheder, væsener og interesser. Der er endnu ikke skabt et fyldigt erfaringsgrundlag for, hvordan beboere bedst inddrages sammen med de miljømæssige og æstetiske hensyn. Det er væsentligt at sætte tidligt ind overfor elever i folkeskolen og gymnasiet, for at øge deres interesse og forståelse for veje og bymiljøers udformning. Hvad er smukt og hvad er grimt? Det skal man have blik eller sans for, og det kan læres allerede i skolen. Vejdirektoratet har erfaret, at en tidlig og grundig inddragelse af borgere og interessegrupper i planlægningen af gader og veje forøger arbejdet, men samtidig skaber større forståelse og accept - og et bedre resultat. I de senere år er igangsat en række beskæftigelsesfremmende projekter, herunder omfartsveje og miljøprioriterede gennemfarter. Styrken i disse projekter har bl.a. været, at borgere og interessegrupper involveres i planlægningsprocessen længe før projekternes endelige vedtagelse. En langsigtet strategi for øget opmærksomhed om æstetik tager sin begyndelse i skolen. Børn lærer i dag gennem faget "billedkunst" at opleve, analysere og tolke kunst i traditionel forstand. Men vej-og bymiljøer er også billeder, der kan opleves, analyseres og tolkes. Veje og byer er synlig kultur og fortjener stor opmærksomhed. Danske Arkitekters Landsforbund har i mange år forsynet folkeskolens elever med undervisningsmateriale om arkitektur. Et tilsvarende materiale bør udvikles for vejområdet. Vejdirektoratet bør udforme et undervisningsforløb til brug for elever i folkeskoler og gymnasier med tilhørende vejledninger for lærerne. Det kan indeholde en række mindre opgaver, der kan løses på forskellige niveauer af elever fra klasse til 3. gymnasieklasse. Opgaverne bør suppleres med relevante fotos og tegninger. En opgave kan bestå i at finde den vej, man bedst kan lide og forklare hvorfor. Eller finde den vej, man ikke bryder sig om - og forklare det. Hvor mange forskellige vejskilte står på en given strækning? Hvilke forskellige vejmaterialer anvendes fra en by til en anden? Hvad ser man, når man kører bil, cykler, går osv, og hvordan giver man udtryk herfor? Hvilke oplevelser har eleverne for vej til skole? Beskrivelsesfasen vil på en enkel måde øge elevernes interesse og forståelse for vejforhold. Konsekvens Jo før man rustes til som borger at kunne vurdere forslag, formulere krav og tage stilling til veje og vejæstetik, jo bedre dialog får vejbestyrelserne med offentligheden om udformningen af infrastrukturen.\n4 Side 4 af 10 Uddannelse Mange danske arkitekter og landskabsarkitekter med erfaring i den sammensatte disciplin at tegne smukke veje er døde eller pensionerede indenfor de senere år. I dag er der blot et par tegnestuer tilbage, der har grundige erfaringer med vejarkitektur. Skal ekspertisen ikke gå tabt, er det nødvendigt, at kontinuiteten bevares - og videreudvikles. Der bør snarest uddannes nye, dygtige vejarkitekter. Et af målene er, at de grupper, som er involveret i vejplanlægning, lærer at forstå hinandens fagområder og at kommunikere bedre indbyrdes, samtidig med at der sker en kundskabsforøgelse inden for hver af disciplinerne. En inspirationskilde til en sådan tværfaglig uddannelse har været det såkaldte "Læreanstalternes fælles Byplankursus",som normalt afholdes i sommermånederne med deltagelse af geografi-, byplanarkitekt- og ingeniørstuderende. Også på Københavns Universitet har der været afholdt tværfaglige kurser med henblik på at planlægge infrastrukturen. Vejdirektoratet er ved at udarbejde et forslag til en samlet strategi for uddannelse af arkitekter, ingeniører og landskabsarkitekter. Strategien er såvel lang- som kortsigtet: Grunduddannelse. Det langsigtede mål er en fælles nordisk uddannelse, hvor vejbygning - i en mere grundig form, end hvad der i dag tilbydes på nordiske læreanstalter og universiteter - indgår som sidste trin i normaluddannelsen for ingeniører, arkitekter og landskabsarkitekter. Denne uddannelse er under forberedelse med deltagelse fra den svenske Lantbrukshögskola Alnarp, Lunds Universitet, Landbohøjskolen og DTU. Flere nordiske læreanstalter - herunder arkitektskolerne - søges inddraget. Efteruddannelse. Det kortsigtede mål er en efteruddannelse i VEJ-EU-regi, hvor udvalgte medarbejdere fra fx Vejdirektoratet, ingeniør-, arkitekt- og landskabsarkitektfirmaer samt amters og kommuners vejplanlægning skoles i et intensivt kursus. Et sådant med foredrag, studierejse og øvelser er under forberedelse til afvikling i Dansk Byplanlaboratorium planlægger til efteråret 1995 et kursus om "Smukke Veje" som en fortsættelse af temadagene på Hindsgavl. Videreuddannelse. I Danmark findes ikke nogen målrettet videreuddannelse i vejæstetik. Sidste år etableredes "Tessin-skolen" i Stockholm med 21 studerende rekrutteret ligeligt mellem ingeniører, arkitekter og landskabsarkitekter samt kunstnere. Erfaringerne herfra bør nøje følges med henblik på et eventuelt nordisk samarbejde. Forskning. Der er stort set ikke udført forskning om fx motorveje i landskabet siden slutningen af tresserne, selvom man ikke har tilstrækkelig viden om trafikantadfærd, sikkerhed, tracering, landskabstilpasning mm. Det vil være ønskeligt at iværksætte sådan forskning under medvirken fra blandt andet Rådet for Trafiksikkerhedsforskning, Vejdirektoratet, læreanstalterne og tilsvarende nordiske institutioner. Det er endnu ikke afklaret, hvor forskningen skal høre hjemme. WM-analyser. I de senere år er miljøvurderinger de såkaldte VVM-analyser - kommet markant ind i vejplanlægningen. Også her er der brug for metodeudvikling, især hvad angår trafikantoplevelsen. Temadage. Vejdirektoratet vil arbejde videre med afholdelse af temadage og møderækker om særlige emner som fx visuelle forbedringer af indfartsveje, nedklassificering af tiloversblevne veje efter parallelle nyanlæg, miljøvurderinger mv. Konference om Smukke Veje. Vejdirektoratet vil arrangere en nordisk konference om "Smukke Veje" i forbindelse med "Kulturby 96", som en opfølgning af temadagene på Hindsgavl. Følgerne af en målrettet - men mangesidet uddannelse efter ovennævnte principper - vil medføre smukkere veje, ved at vejbestyrelser og konsulenterne får dygtigere medarbejdere med større faglig indsigt og kendskab til andre faggruppers virkefelter. Ledelse er At anlægge nye veje og forbedre eksisterende medfører en række faser som overordnet og konkret planlægning, projektering, udførelse samt drift- og vedligeholdelse. Trafiksikkerhed og miljø er i dag delvist indarbejdet i faserne, hvorimod æstetik og visuelle forhold endnu mangler på en del områder. En del af ledelsesprocessen er bedre at kunne definere de samfundsmæssige behov og mål for fremkommelighed, trafiksikkerhed, miljø, æstetik og visuelle forhold. Afgørende er ledelsens og medarbejderes holdning til at medtage disse kvalitative, men vanskeligt kvantificerbare emner. Vejdirektoratet har i 1994 beskrevet udviklingsmuligheder inden for forskellige aktiviteter, bl.a. for området "anlæg". Dette omfatter alle typer af udbygning og forbedringer, idet Vejdirektoratet løbende vurderer vejenes rolle i den samlede\n5 Side 5 af 10 transport, deres standard og sektorens udbygningsbehov. Vejenes standard er bestemt af de samfundsmæssige mål for fremkommelighed, sikkerhed, miljø, æstetik og visuelle forhold. Et "etisk regnskab" - der baserer sig på brugerbehov og forventninger - kan evt bruges som værktøj til beskrivelse af og opstilling af målsætninger. Der bør uddannes specielle "revisorer" til at revidere projekter i de enkelte faser i forhold til trafiksikkerhed, miljø og æstetik. Bygherren må sikre, at miljø og æstetik inddrages tidligst muligt i planlægningen og projekteringen. Han må arbejde med udbudsformer, så æstetik bliver en lige så værdig vurderingsparameter som økonomi og teknisk kvalitet. Der skal gennemføres en systematisk erfaringsudveksling på tværs af processens enkelte faser med henblik på at sikre helheder nu og i fremtiden. Dette kræver et aktivt og involveret lederskab, der kan virke som katalysatorer i processen, og som kan føre de forskellige faggrupper ind i et konstruktivt samspil. Ovennævnte midler sikrer en kontinuitet i beslutningsprocessen og helhedsbetragtninger, ved at enkelte faktorer ikke optimeres hver for sig på bekostning af helheden. Processens forskellige faser vil blive synliggjort for ledelse og ansatte i vejadministrationerne og for offentligheden. Bygherren skal i højere grad end i dag beskrive udførelsesprocessen, udarbejde brugsanvisninger og vedligeholdelsesmanualer. De udførende firmaer tvinges i højere grad til at tænke på alternative udførelsesmetoder og materialer med henblik på at sikre optimale, æstetiske værdier. Kvalitet er De senere år er der indført systemer for kvalitetssikring, som dokumenterer og optimerer processen i forhold til tid, økonomi og teknisk kvalitet. Sådanne systemer er hovedsagligt kun indarbejdet i den del af processen, der ligger efter vedtagelsen af projekterne igennem anlægslov eller anden politisk vedtagelse og frem til det udførte projekt. De "bløde faktorer" som æstetik og visuelle forhold er ikke i samme omfang som de tekniske og økonomiske indarbejdet som gennemgående og styrende i processen. Dokumenterede systemer for kvalitetssikring bør indarbejdes i alle faser af et projekt, helt fra behovsanalyser frem til det udførte projekt samt den efterfølgende drift og vedligeholdelse. Kvalitetssikringssystemer skal omfatte alle faktorer, udover tid, økonomi og teknisk kvalitet også æstetisk og visuel kvalitet. De samfundsmæssige mål for faktorerne bør defineres og indgå som styrende i processen. Der bør i hele processen indgå en systematisk udveksling af erfaringer mellem de enkelte faser. Regelmæssige gennemgange af vejnettet bør gennemføres mindst hvert femte år for at vurdere, hvorvidt det fortsat lever op til de gældende, samfundsmæssige målsætninger. Gennemgangene varetages af de respektive vejbestyrelser bistået af uvildige eksperter indenfor de pågældende fagområder. Vejnettet vil til stadighed have en standard, så det af brugerne opfattes som en helhed. Vejnettet vil ikke "forslumme" som følge af en ukoordineret indsats med udskiftning af tilfældige enkeltdele under vedligeholdelsen. Oprydning Gennem de seneste år er vejmiljøet ændret ved en lang række tilpasninger. Hver handling har isoleret set været meningsfuld, men samlet er der kommet et forvirret og uskønt vejbillede ud af de mange enkelthandlinger. Vejdirektoratet vil tage initiativ til oprydning af de mest påtrængende vejstrækninger. I projektet "Veje til bedre byer", som forventes afrapporteret i 1995, forsøges indsatsen prioriteret: Hvilken by - eller hvilke byer - skal tages først? Søgelyset vil blive rettet mod strækninger med mange konflikter mellem trafikarterne og med åbenlyse muligheder for at forbedre miljøet - herunder det visuelle. Med udgangspunkt i Vejreglerne om "Byernes Trafikarealer" vil der blive søgt etableret et samarbejde med kommuner\n6 Side 6 af 10 samt ejere af grunde og bygninger langs vejen med henblik på at rydde op i skiltningen, både den private og den offentlige. Beplantning, belysning, belægning mm langs vejen vil blive vurderet og om muligt forbedret. Hvor veje med store dæmninger eller afgravninger griber voldsomt ind i naturen, søges indgrebet mildnet ved at tilplante store sår i landskabet eller erstatte dele af dæmningerne med broer eller pæledæk. Veje, der har mistet deres trafikale betydning efter at andre, større veje er bygget i nærheden, bør søges reduceret i klasse og tværprofil eller delvis sløjfet. Veje danner vaner, så de er svære at nedlægge, men de kan afbrydes for gennemkørende biltrafik og bruges som lokalveje eller stier. Trafikministeren har ønsket at undersøge forhold omkring fauna- og menneskepassager, og et udvalg er nu nedsat under Vejregeludvalget. Fra statslig side lægges vægt på, at bevare større landskaber, der er uforstyrrede af støj blandt andet fra trafik. Der er blot de seneste år sket en væsentlig reduktion af større, sammenhængende og uforstyrrede landskaber over 100 ha, og de resterende bør ikke sønderdeles af nye trafikanlæg, men om muligt befries for unødig trafik. Der findes kun få undersøgelser om sammenhængen mellem visuelle forhold og sikkerhed. Der synes dog at være en sammenhæng mellem bilisters gode og karakterfulde oplevelser og deres opmærksomhed som trafikanter. Resultatet er færre ulykker og lavere hastigheder. Interviews bekræfter, at bilister bemærker de bestræbelser, der gøres for at skabe gode landskabsoplevelser. En oprydning vil bidrage til større orden og overskuelighed. Hertil kommer den signalværdi, som vejanlæggene vil udsende i forhold til deres klasse og brug. Endelig vil landskabernes regionale identitet styrkes. En systematisk gennemgang af "æstetisk sorte pletter" skønnes at have en positiv virkning også for trafikanters trivsel og sikkerhed. Projekter Ved anlæg afveje optimerer de enkelte vejbestyrelser og væsener normalt hver deres ansvarsområder uden altid at have sans for helheden. I udviklingslandene har æstetik og visuelle forhold i vejbyggeri en lav - ofte slet ingen - prioritet. et er at fremme den statslige trafikpolitik som formuleret i "Trafik 2005", hvor miljø, æstetik og visuelle forhold spiller en afgørende rolle. Der ønskes udført en række projekter, som kan binde vejen og dens elementer sammen til en helhed. Projekterne kan tilrettelægges på samme måde som for de "Miljøprioriterede hovedlandeveje gennem byer". Danmark bør bistå udviklingslande med at opbygge et smukt vejnet, der ikke behøver at blive dyrere end veje uden indbyggede, æstetiske hensyn. Accept. For at fremme smukke veje må projekterne fremlægges, forklares, forståes og accepteres af offentligheden. Finansiering. Staten har med betydelige midler fra de årlige finanslove ønsket at fokusere på forbedringer af forholdet mellem trafik og miljø. I er afsat midler i en særlig trafikpulje til at fremme indsatsen på de kommunale veje. Aktiviteterne er forudsat baseret på samfinansiering. Små, snarlige projekter. En række mindre projekter må snarest gennemføres, som kan fremme den statslige trafikpolitik og gøres til genstand for diskussion, kritik og forbedring. Det kan dreje sig om projekter, der for tiden er på tegnebordet, og som let kan ændres med større vægt på visuelle, miljømæssige og sikkerhedsmæssige forhoid. Delemner kan være nye, mindre broer, vejes skiltning, belysning og møblering, nært forestående ombygning af ikke for lange vejstrækninger, kryds og lignende. Det grønne langs vejene. Vejdirektoratet vil yderligere intensivere beplantninger langs strækninger, som er kendte som bare og forblæste. Hleder, marsk og lignende, hvis særlige værdi netop ligger i den åbne karakter, undtages. Beplantningerne bør ske ud fra en afvejning af tekniske, sikkerhedsmæssige og visuelle hensyn. Man kan enkelte, kritiske steder søge at købe sig til indflydelse over det nærmeste landskab med henblik på at fremme grønne bræmmer langs vejene for at sløre grimme udsigter eller for at beskytte omgivelserne mod gener fra vejen. Vejæstetik som eksport. Vejdirektoratet har sammen med danske firmaer siden begyndelsen af 80'erne ydet teknisk rådgivning og bistand til en række lande især i Syd-østasien, Kina, Mellem- og Sydamerika samt i Østeuropa. Den tekniske rådgivning og bistand har primært været vedligeholdelsessystemer vedrørende veje og broer. Men de senere år er der blevet sat mere fokus på "Institutional development" dvs opbygning af vejadministrationer. I den forbindelse fokuseres der mest på den samlede proces vedrørende planlægning, gennemførelse og vedligeholdelse af veje. Ved at få disse faktorer integreret og "forretningsgjort", kan systemeksporten omfatte helhedsløsninger, og der kan gennemføres uddannelse og fremvises opnåede resultater i Danmark.\n7 Side 7 af 10 Tendenser i transportpolitikken. Vejdirektoratet vil nedsætte et fremtidsudvalg, som kan følge med i dansk og udenlandsk forskning om tendenser i udviklingen for trafikmidler, grøn planlægning, landskabshensyn mm. Vejdirektoratet vil løbende diskutere og rapportere aktuelle resultater, evt til fremlæggelse på større møder blandt fagfolk fx hvert andet år eller efter behov. Udvalget kan sammensættes af Vejdirektoratets egne folk, udvalgte konsulenter, fremtidsforskere og lignende. Finansieringsmuligheder over finansloven skaber incitamenter til samarbejde mellem myndigheder om løsninger, hvor helhedsløsninger prioriteres højt. Bevidstheden om, at vejmyndigheder ønsker offentligheden inddraget i dialog om de mest hensigtsmæssige projekter, vil få en afsmittende positiv virkning med hensyn til medansvar for fællesarealer. Ved at indbygge æstetiske synspunkter fra begyndelsen i projekter og i systemeksport, vil Danmark kunne tilbyde Smukke Veje "oven i prisen" for rådgivningen med den store erfaring, vi har hermed igennem mange år. Formidling Hidtil har der været fokuseret på den enkelte sektors interesser fremfor på sammenhænge og helheder i den fysiske planlægning af infrastrukturen. Der bør stiles efter et større samarbejde mellem myndigheder med nedbrydning af fag- og kompetencegrænser og med bedre udnyttelse af den nye informationsteknologi overfor offentligheden. Det er magtpåliggende for successen af disse bestræbelser, at der formidles målrettet information til de berørte interessenter i vejsektoren og samfundet fx ved følgende: Designkonkurrencer om vejudstyr. Vejregelorganisationen bør udskrive en designkonkurrence om et bredt udbud af forslag til veldesignet vejudstyr, der harmonerer indbyrdes. Formålet bør være at vække industriens, rådgiveres og myndigheders interesse for produktudvikling af smukt vejudstyr og skabe efterspørgsel efter god design. Konkurrencen vil skabe opmærksomhed blandt presse, politikere og befolkning om vejudstyrets udseende og om den indsats, Vejdirektoratet gør for at forbedre det visuelle miljø. Grundlaget bør være de funktionskrav, som vejreglerne stiller, foruden at vejudstyret får en miljøvenlig livscyklus, så det i produktion, drift og genbrug er i bedst mulig balance med naturen. Konkurrencen vil kunne aflive myten om, at "smukt er dyrt". Prisbillighed og holdbarhed bør være væsentlige elementer i betingelserne. Vejledninger. Der bør udarbejdes et katalog om muligheder for at forbedre eksisterende standardudstyr samt en vejledning i at opstille æstetiske handlingsplaner for, hvordan vi snarest muligt får en højere visuel kvalitet i vejmiljøet. Der bør udarbejdes en eksempelsamling om statens, en kommunes og et amts bestræbelser på at rydde op i gade- og vejudstyr, som det allerede er tilfæklet i fx Herlev, Kolding, København og Odense kommuner og i Nordjyllands Amt. VVM-vurderinger. Som værktøj til sikring af kvaliteten er miljøkonsekvensvurderinger et middel til at fremme smukkere veje. Dette gælder mest gennem den ekstra omhu, man i følge loven er nødt til at tilføre projektet. Forskrifter for VVM-vurderinger kræver ikke, at der redegøres for trafikantoplevelsen af vejanlægget. I dag miljøvurderer Vejdirektoratet omhyggeligt, hvordan vejanlægget opleves udefra. Men indsatsen bør udvides til mere detaljerede visualiseringer af hvordan vejanlægget opleves under kørsel. Vejmyndighederne i Danmark bør VVM-vurdere flere anlægsprojekter end i dag. Også veje med blot biler/ådt bør vurderes. Især i det åbne land har disse veje betydelig virkning på miljøet. En TV-serie om smukke - og grimme veje. TV bør producere en udsendelsesrække om trafik og Smukke Veje. Hver udsendelse har et tema som fx den lille vej, den store vej, byvejen, bygaden, broen, genstande ved vejen, flora og fauna, "afvejning" osv. En detaljeret idé bør udarbejdes, og man bør sikre sig tilsagn om medvirken fra offentlige meningsdannere. Presse og vejpriser. Når fysiske resultater af igangsatte demonstrationsprojekter viser sig, bør Vejdirektoratet sikre sig en omhyggelig pressedækning i aviser og TV mm suppleret med festlige begivenheder, uden hvilke det erfaringsmæssigt er svært at få pressen til at interessere sig for en nyhed af denne art - uagtet kvaliteten. En årligt tilbagevendende begivenhed er den netop i 1994 indstiftede vejpris.\n8 Side 8 af 10 Formidles budskabet på en objektiv og forståelig måde, vil presset yderligere øges for at opfylde Vejdirektoratets erklærede mål, at skabe SMUKKE VEJE. Værktøj Dansk vejudstyr er normalt formgivet ud fra tekniske og styrkemæssige hensyn. I vidt omfang anvendes standardprodukter fra byggeindustrien, hvis kataloger for vejudstyr er den mest benyttede inspirationskilde før indkøb. Der er sjældent noget designfællesskab mellem de forskellige elementer som fx belysningsmaster, armaturer, standere til vejtavler og -signaler, autoværn, læskure, steler og andre møbler. Det høje stade, som dansk design nyder internationalt, bør afspejle sig i gader og veje. Producenter, beslutningstagere og vejteknikere må betragte "design" som en integreret del af al inventar og indretning af offentlige gade- og vejarealer. "Værktøj" betegner de midler, som Vejdirektoratet kan anvende for at opnå det opstillede mål om flere smukke veje. I flere byer er der i de senere år udarbejdet vellykkede designmanualer for gadeudstyr. Det samme kan ikke siges om vejudstyr. Blandt andet i Vejreglernes hæfte 10 i serien om "Byernes Trafikarealer" og i idekataloget om "Bedre Vejmiljø" kan vejbestyrelserne hente megen inspiration til deres bestræbelser på at sikre smukkere og mere helhedspræget vejudstyr. Det kan de også i vejregler for udformning og indretning af veje og stier. Reglerne udarbejdes af en vejregelorganisation, med deltagelse af offentlige myndigheder, universiteter, erhvervs- og interesseorganisationer. Vejregler udføres af arbejdsgrupper med fagspecialister fra de pågældende områder samt æstetisk kvalificerede. I gruppernes kommissorier vil vejæstetik i fremtiden indgå på lige fod med trafiksikkerhed og miljø. Grupperne skal redegøre for konsekvenser af de foreslåede regler og her medtage æstetiske elementer. Eksempler, billeder og figurer skal være æstetisk behandlede, inden vejreglerne udsendes til høring. Udstyrselementer skal også beskrives ud fra en æstetisk synsvinkel. Der skal stilles krav såvel om en "æstetisk balance" - som om en "grøn balance" - ved produktion, anvendelse og skrotning af vejudstyr. Resultatet vil blive, at funktion og udseende af vejens forskellige bestanddele samordnes bedre end det er tilfældet i dag. Handlingsplan Vejdirektoratet har i mange år bl a ved anlæg af motorveje forsøgt at varetage landskabelige og æstetiske hensyn. Formålet med at udarbejde en "strategi for smukke veje" er at intensivere denne indsats, som det fremgår af det foregående. Gennemgående er, at æstetiske hensyn i fremtiden vil blive medtaget som en integreret del ved planlægning, projektering, anlæg og vedligeholdelse ved nyanlæg, ombygning eller administration af statens veje. Vejdirektoratet vil de næste år følge denne målsætning op og inspirere til en fortsat udvikling med nedenstående initiativer: Ansvar Vejdirektoratet vedkender sig sit ansvar også som inspirerende for æstetisk gunstig udvikling af det danske vejnet. Den nu foreliggende "Strategi for Smukke Veje" fremlægges hermed offentligt, idet Vejdirektoratet dels vil orientere en bred kreds af politikere, myndigheder, institutioner, interesse foreninger, borgere mm og dels vil markedsføre strategien internt blandt medarbejdere, rådgivere, konsulenter mm tilknyttede Vejdirektoratet. Igangsætning Regeringen har besluttet, at der skal gennemføres handlingsplaner for trafik og miljø i byer over indbyggere. Vejdirektoratet vil som led heri bl a arbejde for, at der etableres en pulje til at ombygge eksisterende veje, der allerede er aflastede af nye ved fremtidige projekter til nye veje medtage ombygning af de ældre veje, der aflastes. Basis Offentligheden er interesseret i vejforhold, men har ofte følt ikke at have indflydelse på nyanlæg, ændringer eller udformning afveje. Vejdirektoratet vil sætte ind heroverfor på følgende områder\n9 Side 9 af 10 - inddrage borgerne aktivt i planlægningen af nyanlæg eller ændringer af vejnettet på tidligst muligt tidspunkt - udarbejde undervisningsmateriale til brug for elever med tilhørende vejledninger for lærere i Folkeskolens mindste klasser. Uddannelse De mange års erfaringer med at anlægge smukke veje og broer mm, som er oparbejdet i Danmark, må ikke gå tabt men skal videreudvikles. Vejdirektoratet vil derfor - alene eller sammen med institutioner, læreanstalter mm søge at etablere forskellige uddannelsestilbud indenfor grundog efteruddannelse. Dette vil bl a kunne ske gennem VEJ-EU og på nordisk plan - nøje følge erfaringer fra videreuddannelsen på "Tessinskolen" i Stockholm med henblik på et eventuelt nordisk samarbejde - undersøge mulighederne for at styrke forskningen indenfor emner med trafik og trafikantoplevelse - afholde en nordisk konference om smukke veje i forbindelse med "Kulturby 96" som en opfølgning af temadagene på Hindsgavl. Ledelse Vejdirektoratet er opmærksom på betydningen af ledelsens holdning til æstetiske forhold i forbindelse med veje og vil derfor bl.a. - arbejde videre med udbudsformer, hvor æstetik og visuelle forhold direkte indgår som parametre. Kvalitet Sikring af kvaliteten bør omfatte alle faser af et projekt. Kvalitetssikringen bør ikke kun omfatte faserne fra behovsanalyser til udført projekt men også den efterfølgende drift og vedligeholdelse. Vejdirektoratet vil derfor - gennemføre en kvalitetssikring i alle faser af nyanlæg og heri indlægge periodevise revisioner af sikkerheds- og miljømæssige, samt æstetiske forhold. Oprydning Flere initiativer er allerede taget for at rydde op i vejbilledet. Der kan peges på projektet "Vej til bedre byer", der afrapporteres i år, på samarbejder med kommuner og ejere med udgangspunkt i "Byernes Trafikarealer", undersøgelse af fauna- og menneskepassager mm. Vejdirektoratet vil forstærke denne indsats ved at - gennemgå hovedlandevejsnettet for at udpege "æstetisk sorte pletter" samt fremkomme med forslag til afhjælpning - gennemføre en undersøgelse af sammenhængen mellem visuelle forhold og trafiksikkerheden. Projekter Den statslige trafikpolitik lægger vægt på miljø, æstetik og visuelle forhold. Vejdirektoratet vil fortsat arbejde på, at disse intentioner gennemføres bla ved at - der på finansloven søges afsat midler til trafikpuljen til gennemførelse af projekter på det kommunale vejnet i samarbejde med de pågældende kommuner - intensivere beplantninger langs vejene herunder undersøge mulighederne for at beplante midterrabatter - intensivere bestræbelserne for at markedsføre dansk know how om æstetik i udviklingslande - nedsætte et fremtidsudvalg, som skal følge med i forskning og tendenser mht grøn planlægning, landskabshensyn mm. Formidling Der skal fokuseres på sammenhænge og helheder i den fysiske planlægning af infrastrukturen gennem større samarbejde mellem involverede myndigheder samt bedre udnyttelse af informationsteknologien overfor offentligheden. Vejdirektoratet agter derfor at - skabe debat og forståelse for æstetiske og visuelle forhold - gennemføre en designkonkurrence om vejudstyr, hvori indgår krav til funktion æstetik og miljøvenlig livscyklus - udarbejde et katalog om muligheder for at forbedre og rydde op i eksisterende udstyr - udvide indsatsen for i forbindelse med VVM-vurderinger bedre at redegøre for trafikantoplevelser - inspirere til og medvirke ved en TV-serie om grimme og smukke veje - fortsætte uddeling af vejpris hvert år den 13. december. Temaet for 1995 er "Veje i åbent land". Opfølgning Vejdirektoratet vil løbende følge indsatsen på de ovennævnte områder bl a ved at - arbejdsgruppen bag udarbejdelsen af strategien fortsætter sit arbejde og årligt udarbejder en status samt forslag til opfølgninger til Vejdirektoratets ledelse. Kolofon Titel Strategi for Smukke Veje 1995\n10 Side 10 af 10 Forfatter Fotos Udgiver Ansvarlig institution Copyright Emneord Resumé Sprog Vejdirektoratet Jan Kofod Winther 158 Vejdirektoratet Vejdirektoratet Vejdirektoratet, Vejæstetik, visuelt miljø, aflastede veje, design, vejbygningsuddannelse, vejanlæg, vejudstyr, støjskærme Dansk résumé: I 1994 indbød Vejdirektoratet en række arkitekter, landskabsartitekter, vejingeniører og forskere til et seminar, som kom til at danne udgangspunkt for Vejdirektoratets Strategi for Smukke Veje Stratigien, som blev fremlagt i marts 1995, beskriver 10 kerneområder i bestræbelserne på at opnå et smukt dansk vejnet i harmoni med omgivelserne: Vejbestyrelsernes ansvar, faktorer som kan medvirke til igangsætning af nye initiativer, undervisningmateriale til Folkeskolen om Smukke Veje, efteruddannelse af vejbyggere, ledelsens rolle, krav til kvalitet, oprydning bl.a. i æstetisk sorte pletter, konkrete projekter, formidling, udarbejdelsee af værktøjer. Stragien afrundes med en handlingplan for perioden dan ISBN ISBN ISSN Pris URL Gratis Version 1.0 Dato Formater Den trykte udgaves ISBN Den trykte udgaves ISSN Publiceringsstandard nr. html, gif, JPG, JPEG, GIF, css ISBN ISSN 1.0 Strategi for Smukke veje 1995 af Vejdirektoratet Publiceret, sidst opdateret Emneord: (Smukke veje - strategi) Ophavsretten tilhører Vejdirektoratet. Udskrift fra 28. september 2012 Dokumentets URL:\nGRUNDLAG FOR UDFORMNING AF TRAFIKAREALER\nHØRINGSBOG HÅNDBOG GRUNDLAG FOR UDFORMNING AF TRAFIKAREALER Oktober 2012 HØRINGSBOG Indhold 1 GENNEMFØRELSE AF HØRINGEN... 3 1.1 Høringsbrev... 4 1.2 Liste over parter i høringen... 5 2 RESULTATER AF HØRINGEN...\nKompetanseoppbygning i Danmark Jens E. Pedersen Sekretariatschef, akademiingeniør Vejsektorens Efteruddannelse VEJ-EU.dk\nKompetanseoppbygning i Danmark Jens E. Pedersen Sekretariatschef, akademiingeniør Vejsektorens Efteruddannelse VEJ-EU.dk Kompetanseutvikling Drift og vedlikehold 7. Oktober 2009, Trondheim Sprog Nivå 3


Landets jobcentre skal rydde op i en stor pukkel af samtaler med ledige. (Arkivfoto) Foto: Nils Meilvang/Ritzau Scanpix\n27. maj 2020, 09:48\nEn halv million samtaler. Det er hvad der venter de ansatte i landets jobcentre, der åbner i an blanding af hastværk og usikkerhed, lyder det fra HK, der blandt andet organiserer ansatte i jobcentrene.\nLÆS OGSÅ: Kendt kæde lider under coronakrise\n- Altså, helt grundlæggende er det jo godt, at vi kan komme i gang med at formidle job til vores ledige kollegaer. Men jeg er bekymret for, at hastværket med at få åbnet beskæftigelsesindsatsen risikerer at gå ud over både de ledige og sagsbehandlerne i kommuner og a-kasser. Der skal holdes flere end 500.000 samtaler inden sommeren er gået for at leve op til lovkravet. Det er et enormt pres at sætte jobcentre og a-kasser under, og dem der betaler prisen er i sidste ende de ledige, siger næstformand Martin Rasmussen i en pressemeddelelse fra HK Danmark.\n- Vores medlemmer i jobcentrene er selvfølgelig ivrige efter at komme tilbage på deres arbejdsplads og give borgere og virksomheder den bedst mulige hjælp. Men det skal også hænge sammen. Derudover har vi behov for, at det står tindrende klart, hvordan reglerne om undtagelse fra rådighedskravet for personer i risikogruppen, skal administreres. Det er ikke noget, der skal tages i klagesystemet med flere måneders forsinkelse, siger Mads Samsing.\n- Det vil være oplagt at sætte ekstra ind over for dem, der nærmer sig enden på deres to-årige dagpengeperiode. Hvis det stod til os, bør ingen falde ud af dagpengene i 2020. Samtidig skal de ledige ikke spilde tiden, men få mulighed for at uddanne sig, mens de sørger næste job. Der skal skrues kraftigt op på mulighederne og flere skal have lov at tage imod uddannelse, udtaler Martin Rasmussen.\n- Giv medarbejderne friere hænder til at foretage opfølgning ud fra en faglig vurdering af, hvad der giver bedst mening for den enkelte. Der er for eksempel rigtig gode erfaringer med telefonisk og digital kontakt under den delvise suspension. Det bør der fortsat være mulighed for også efter den 1. oktober. Både for borgernes skyld og for medarbejdernes, lyder det fra Mads Samsing.


Gamle damer og sex den bedste dildo / Ladygitte stau\nSe frække fotos med Anniqua slangepigen ( Anniqa Järle Forss) hedder i dag Annika Warg Ønske Opfyldt Se nogle super hotte billeder af sex guruen Joan Ørting. Extra - Ønske Opfyldt Vil gerne se slave mænd i bdsm (bindelege smæk) - Extra - - Extra - - Extra - - Extra - Ønske Opfyldt Ønsker at se sexfilm med tykke/fede ældre damer. Extra - Ønske Opfyldt Se video med kendte fra Film og Tv, fra deres private sex hjemmevideoer. Der gik nogle minutter før de kunne komme fra hinanden og da Rolf trak pikken ud af hende lød der et flup og væsken strømmede. Fra sporløs, aftenshowet og Melodi Grand Prix 2012 Ønske Opfyldt Se frække billeder med skuespilleren/model catherine bell helt nøgen. At se den danske skuespillere Kirsten Norholt nøgenbilleder fra før og fra i dag.\nXtra Xtra Xtra Xtra Ønske Opfyldt Jeg vil gerne se nogle sex klip med grå kontor mus (ældre kvinder) Xtra Xtra Xtra Xtra Xtra Ønske Opfyldt Ønsker at se hele filmen studenterfesten eller andre fulde videoer med Jade Summers. Ekstra - - Ekstra - - Ekstra - Ønske Opfyldt V il gerne se nøgenbillede af Monica Bellucci italienske skuespillerinde. Extra - Xtra Xtra Xtra Ønske Opfyldt Se klip fra Lad isbjørnene danse hvor en ung Laura Drasbæk fra vild med dansk viser bryster Ønske Opfyldt S e noget frækt med Zabrina Natasja Kondrup og de andre babes fra Robinson. Jeg kunne se på Isai at stillingen var anstrengende for hende og beordrede hende til at lægge sig på ryggen på skrivebordet. Dorte stoppede nu fire fingre op i kussen og kørte dem hårdt ind og ud, væsken nærmest løb ud af kussen og ned mellem ballerne på Isai som nu arbejdede med underkroppen og forsøgte at stemme imod fingrene.\nHun skal afklæde sig siger Dorte, jeg så det helt tydeligt, hun puttede noget op under sin nederdel eller hvad det nu er hun har. Extra - Ønske gamle damer og sex den bedste dildo Opfyldt Jeg ønsker at se de klip, eller dem der har været med skønne Anette Støvlebæk fra dating site for unge julius thomsens street 12 Lærkevej Ønske Opfyldt Se nøgen billeder af Sarah Parish engelsk skuespiller som er kendte fra flere TV serier. Xtra Xtra Xtra Xtra Ønske Opfyldt Se alle de billeder der blev lækket på nettet med amatør pigen Katrine Hansen Andre danske Ønske Opfyldt Mit ønske er at se piger med håndjern. Xtra Xtra Xtra Xtra Ønske Opfyldt Kunne tænke mig at se billeder af Caroline Wozniackis upskirt fra players party i doha. Velkommen til Bedste Gratis Porno! Hendes bryster eller fisse. Så går jeg udenfor medens i ordner det sagde jeg stille til dem, NEJ du skal blive hos mig sagde Dorte med grøde i stemmen, jeg er ikke tryg ved hende alene. Vi kommer hen til den råbende forsamling af mennesker der efterhånden har samlet sig og Rolf gir hals så folk automatisk flytter sig for. Ekstra - Xtra Xtra Xtra Xtra Ønske Opfyldt J eg vil gerne se Geena Davis nøgen, amerikansk skuespillerinde. Ønske Opfyldt Se Mette Pohl vise fissen frem på TC, det er Tine Pohls søster som er Miss Beauty model. Ekstra - - Ekstra - Xtra Xtra Ønske Opfyldt Se de nøgenbilleder som Vanessa Hudgens har taget med mobiltelefon og sendt pik slikker gratis fransk porno til sin kæreste Ønske Opfyldt Ønsker at se Søs Fenger bla. Xtra Xtra Ønske Opfyldt Se hende Gry Bay dansk skuespillerinde nøgen fra filmen all bout anna fra zentrpoa film Ønske Opfyldt Har hørt om en gut som lavede en pornofilm på sin polterabend, er det noget i kan finde? Extra - Ønske Opfyldt Se den frække mørke neger stripper Lakisha, hun har i sin fortid lavet hård porno. Extra - Video Ønske Opfyldt Ønsker at se noget frækt fra karnevallet i Rio, numser, bryster og total frække samba piger Ønske Opfyldt Se unge teenager piger blive kneppet af en ældre voksen mand. Bedste reality show Ønske Opfyldt Vil gerne se de nye billeder med Malou Stella victoria milan dk massage helsingør thai fra de unge mødre hvor hun er helt nøgen Ønske Opfyldt Ønsker at se de danske modeller og deres dejlige misser. Ekstra - Xtra Xtra Xtra Ønske Opfyldt Se nogle filmklip med gamle bedstemødre der ikke kan få ung pik nok! Ekstra - - Ekstra - - Ekstra - Ønske Opfyldt Jeg kunne godt tænke mig at se video/fotos med gravide kvinder. Isai begyndte modvilligt at afklæde sig. Ekstra - Xtra Xtra Ønske Opfyldt Ønsker at se frække billeder med storbarmede Jade-Lajla/kimmie Andersen. Kendt fra Fredag den. Extra - - Extra - - Extra - - Extra - Ønske Opfyldt Jeg vil gerne se noget med Jessica Sky en af de bedste strippere i Danmark. Xtra Ønske Opfyldt Se den engelsk porno model Vida Garman fotos og film og danske Anne gamle damer og sex den bedste dildo Grethe Riis Bjarup. Hun gryntede og fremstammede, du gøre det dejli for mig, du brug mere finger. Extra - Ønske Opfyldt Mit ønske, Vil gerne se hende pornomodellen Mette fra Mettes fantasier helt nøgen i film/billeder Ønske Opfyldt Jeg ønsker at se frække fotos med Madeline Zimazima gerne uden tøj. En sensommeraften kørte jeg rundt i mit område, der også har et indkøbscenter som jeg checker. Extra - Xtra Ønske Opfyldt se klip med Anne Heche nøgen. Nøgenfoto af lommer pigerne fra 50 og 60erne bla. Nå Dorte du er altså blevet liderlig af at slå Isai i røven kommenterede jeg, Nej sagde hun blussende rød i hele hovedet. Ønske Opfyldt Ønsker at se noget frækt med skuespilleren Madeline Zima. Dorte faldt forover og trak hånden ud af Isai, hvilket bevirkede at vinklen mellem fissen og knuden ændredes så meget at hunden fik hamret knuden ind i Dortes våde indre.\nOpslået på 30/01/2018 30/01/2018 Forfatter Mogensen Adam


LÆG TRÆGULV: Læg et lamelbræddegulv | Gør Det Selv\nGulv Trægulve Læg et lamelbræddegulv\nLæg et lamelbræddegulv\nEt lamelbræddegulv kan lægges på mange måder fx på strøer eller som et klik-gulv på gulvspånplader. Her har vi valgt at vise, hvordan du kan lægge det som et svømmende gulv på et støbt betonunderlag direkte på terrændæk.\nDet absolut første, du skal gøre, er at undersøge, om gulvet er plant. Her er det en fordel at bruge et langt vaterpas eller som her en retskinne. Der må ikke være mere end 2 mm niveauforskel på 2 meter. Her er der hele 7 mm niveauforskel, hvilket er alt for meget. Det vil medføre et gyngende gulv, der er ubehageligt at gå på.\nNiveauforskellen her skyldes, at betongulvet er revnet på tværs af rummet, hvilket har skabt en forhøjning omkring revnen. Med retskinnen mærkes der op, hvor gulvet er højest. Den nemmeste måde at gøre det på er ved at slå cirkler, der hvor gulvet er for højt. Hele gulvet undersøges naturligvis på alle ledder og kanter, men det er udelukkende omkring revnen, der er problemer.\nNæste skridt er at bestemme, om rummets vægge er vinkelrette på hinanden.Til det bruger fagmanden en såkaldt foldevinkel. I dette hjørne er væggene fint i vinkel. Det samme gentager sig i de øvrige hjørner. I dette rum er der ingen skævheder i væggene. Inden gulvlægningen kan gå i gang, er det nødvendigt at slibe forhøjningerne omkring revnen i betongulvet ned.\nTil arbejdet har vi lejet en betonhøvl, der med sin roterende diamantklinge fræser betonlaget af. Arbejdet både støver voldsomt, så det er absolut påkrævet med åndedrætsværn. Til maskinen har vi tilsluttet en værkstedsstøvsuger, hvilket begrænser støvgenerne en smule.\nMed jævne mellemrum kontrolleres det, om der er høvlet nok af gulvet. Det er der ikke endnu, så arbejdet fortsætter. Nu hvor gulvet er plant, kontrolleres det, at der er plads til både gulvdug og et gulvbræt under døren. Det kan lige gå, så det bliver altså ikke nødvendigt at skære af døren.\nDøren løftes af, så vi kan komme i gang med det første bræt. For at opnå en flot finish omkring panelerne skærer vi et stykke af panelet, så gulvbrættet kommer ind under panelet. Til det formål benyttes der en multi-cutter, men har du ikke sådan en, kan du også benytte en fintandet listesav.\nKlingen snurrer fra side til side og skærer på den måde vandret gennem panelet. Når der er skåret gennem panelet, flyttes brættet, og det afskårne stykke fjernes. I den anden side lægges gulvbrættet igen op til panelet, så der skæres i den rigtige højde. Når gulvbrættet skubbes på plads, passer det perfekt.\nArbejdet fortsætter med at måle rummet op. Dets bredde svarer til, at der kan være 13½ bræt. For ikke at slutte med ½ bræt i den ene side fordeles de 12 cm på to brædder. Det betyder, at der skal skæres 6 cm af bredden på både det første og det sidste bræt.\nInden vi kan begynde på selve gulvlægningen, skal der lægges et gulvunderlag. Underlaget skal både være fugtspærre og trinlydsdæmpende, da gulvet lægges på terrændæk. Underlaget består af 3 lag. Nederst et lag tyk filt. I midten en fugtstandsende plastmembran og øverst en kraftig råpap, som tilsammen optager små ujævnheder og giver en god lyddæmpende effekt. I rum hvor der ikke er risiko for optrængende fugt, kan du nøjes med et trindæmpende filtunderlag.\nUnderlaget skæres til, så det passer med døråbningen. Bemærk, at underlaget skal lægges, så det går op ad væggen. På den måde er du sikker på, at der ikke stiger fugt op i gulvbrædderne. Det første bræt er altafgørende for det samlede resultat, så her skal du være meget omhyggelig med at få det tilpasset korrekt.\nDer skal skæres 6 cm af det første bræt, og for at komme helt tæt op til dørtrinnet skal der skæres 2 cm ekstra af i dørtrinnets bredde. Der streges op i begge sider, og med et vaterpas markeres opstregningen på hele brættet. På arbejdsbordet skæres brættet til med en dyksav. Her kan du også bruge en rundsav, en stiksav eller en almindelig fukssvans.\nDe to korte snit laves med en stiksav, og nu er det første bræt klar til at blive lagt. Brættet lægges op, og der måles og justeres, så brættet holder en afstand på 10 mm til væggen. Så er der plads til at gulvet kan arbejde, hvilket det altid vil gøre. Afstanden varierer fra gulv til gulv, så husk at følge anvisningerne fra producenten.\nNår brættet ligger korrekt, måles der op til det næste. Her måles der i begge sider af brættet, så man er sikker på, at væggen ikke er skæv. Fagmanden samler og kontrollerer, at de to brædder passer, inden han smører lim på endesamlingen. Når brædderne først er samlet med lim, skal de presses sammen, så samlingen er helt tæt. Der sættes afstandsklodser bag første række for at holde afstanden til væggen, mens de næste rækker bankes på plads.\nSelv om vi ved at rummet er vinkelret, kontrollerer fagmanden med en retskinne, at forkanten på brædderne også er lige. Det er den, så arbejdet kan fortsætte. I anden række starter vi med et kort bræt. På den måde bliver samlingerne jævnt fordelt over hele gulvet, hvilket giver det pæneste resultat. Samlingerne må aldrig ligge lige overfor hinanden. Pænest og mest stabilt bliver gulvet, hvis man holder en afstand på mindst 25 cm.\nDer smøres lim på både overkanten af feren og under kanten af noten. Så er du sikker på, at de ikke går fra hinanden. Med en slagklods bankes brættet på plads, så samlingen bliver så tæt som mulig. Specielt i de første to til tre rækker vil du opleve, at brædderne forskubber sig, når du slår på dem. Derfor skal du ofte kontrollere, at afstanden til væggene er rigtig, samt at forkanten er lige.\nNår de første tre rækker er lagt, begynder det at gå hurtigt. Nu ligger gulvfladen nemlig så stabilt, at du ikke skal kontrolmåle så ofte. Her har vi nøjes med at lægge en bane gulvunderlag ad gangen, så vi er sikre på, ikke at forskubbe eller beskadige den under lægningen af de første rækker. Gulvunderlaget her er forsynet med overlægskanter med selvklæbende tape, hvilket både gør det tæt og nemt at lægge.\nDer er nu gået godt fire timer siden vi startede. Vi er kommet ind i en god rutine og arbejdet skrider rask fremad. På endestykket kan du ikke komme til med en slagklods, så her kan du fx bruge et koben til at presse brættet på plads med. Husk at tørre limen, der presses op, af med en fugtig klud, inden den størkner. Når der ikke længere er plads til slagklodsen, må du bruge et gulvjern.\nFagmanden lægger sin slagklods under gulvjernet. På den måde er han sikker på, at jernet ikke ridser gulvet, når han slå på det.Inden det sidste bræt tilpasses, måler håndværkeren lige efter, at den oprindelige beregning passer. Det gør den så nu streger han op til rørenes placering i det sidste bræt. Brættet lægges først på plads uden lim, og først når vi er helt sikre på, at udskæringen passer, lægges det rigtigt med lim. Udskæringen, der skal bruges bag rørene, lægges op og holdes på plads af en kile indtil limen er tør. Nu er der gået knap 9 timer, siden vi begyndte, og gulvkilerne kan fjernes. Gulvet er færdigt.


Behandling med Manuvision hos Body Respect i Sejs ved Silkeborg\nAlle har psykiske og fysiske spændinger. Kroppen lagrer og gemmer alle oplevelser, den former sig efter følelser, tanker, stress og belastninger, det sker ubevidst. Kroppen lyver aldrig, har du brug for kontakt med din krop og dens sandhed, er ManuVisionbehandling det rigtige. Åbningstid for behandling: Mandag-onsdag og fredag fra 08:00-20:00. Torsdag fra 08:00-16:00. Weekender efter aftale\nHvad er ManuVisionbehandling?\nManuVisionbehandlingen er dybdegående og intens. Den består af massagegreb, tryk, pulsering, skub, træk og ledfrigørelse, som afspænder kroppen og åbner op for et dybere åndedræt. Under behandlingen vil kroppen begynder at reagere og kommunikere med dig, din krop vil frigøre spænd og følelser, du vil føle varme og en dyb afspænding.\nI gennem det dybe åndedræt åbnes der op til lymfe- og nervesystemet. Du vil muligvis mærke en summen og uro i kroppen, hvilket skyldes, at energier og traumer i kroppen frigives. Energibanerne, som har forbindelse til organer, og den psykiske og fysiske balance bliver kontinuerligt stimuleret under behandlingen. Således vil dine psykiske og fysiske spændinger og eventuelle blokeringer blive påvirket og muligvis opløst.\nJeg vil som behandler mærke, læse og afkode signalerne fra din krop og følge, hvordan spændingerne forgrener sig. Som behandler respekterer jeg, at din krop vil reagere og kommunikere, så megen tale under behandlingen kan forstyrre. Enkelte reaktioner vil jeg i tale sætte, men ideen med behandlingen er at åbne op for kroppens væsen: krop, sjæl og psyke.\nMin kropsterapeutiske ManuVisionbehandling består af 4 dele:\nFysiologisk og teoretisk viden om kroppen\nIndlevelse i dig og din krop\nVed ankomst vil vi starte med en snak om dig. Har du eventuelt skavanker, smerter eller spændinger i kroppen, eller er der nogle andre emner, som du ønsker at tale om.\nDet er absolut en fordel, at du ligger på briksen i undertøj, hvor du får et let tæppe over dig. Herved vil jeg lettere kunne arbejde med din krop og se, hvordan dine spændinger gemmer og forgrener sig. Du får et dejligt tæppe over dig samtidig med at du slapper helt af, får et roligt åndedræt og giver dig hen til din krop og mærker den.\nImens jeg behandler dig, vil jeg mærke ind til de spændinger og den låsthed, som du eventuelt har i kroppen. Vi vil løbende have en dialog, men der vil også være tid og ro til, at du mærker ind til dig selv fysisk og psykisk. Der vil ofte komme en reaktion under behandlingen, som du trygt kan give udtryk for.\nUnder behandlingen arbejder jeg med tryk, skub, træk og stræk, pulsering, lymfedrænage (løsning af lymfesystemet) og terapeutiske behandlingsgreb. Jeg vil i behandlingen møde dig med rummelighed, accept og tålmodighed. Der kan ved behandlingen forekommer ømhed og smerter, når jeg behandler de steder på kroppen, hvor du har skavanker, smerter eller spændinger. Her vil jeg med empati og følsomhed mærker efter din ømheds- og smertegrænse.\nVed en behandling udskilles der affaldsstoffer, hvorfor jeg anbefaler indtagelse af væske før og efter en behandling.\nSe tider og steder for behandling


Frie Piger Røv Med Øre\n35cm flot have engel af enten dreng eller pige med vinger - sovende engel figur til haven eller til Fragt fra KUN 29,- DKK - Fri fragt på Smykker Røv med ører. jan Gratis amatør sex store bryster escort. store negro bryster røv med øre. Brothel, sønderjylland / Modne Damer Piger, der Vil Kneppe Angel Blue. Røv med ører Fremstillet i vibreret beton og efterfølgende patineret H11 cm.\nFrie piger røv med øre -\nJohann Schwarzers lille morsomme film Hos fotografen fra illustrerer, hvordan nydelige kvinder med lange nederdele, hatte og opsat hår ankommer til fotografen. Dit nye password træder i kraft, når du klikker på dette link. Vi stod også i kneppe stilling med tøj på, og så kørte hun røven op og ned af mit skridt, og det spermede jeg af!. Vi tolererer på ingen måde sexchikane af nogen.\nGæt Bryster #3: Kan piger gætte hinandens bryst størrelser? // DHB 2015 jul Røv med øre - En anderledes haveskulptur RØV MED ØRER 11 CM H 11 CM 1 KG rejser billund mallorca Roger Beattaker tegnefilm disney cat Fri May 11th Røv Du finder de frækkeste piger fra jomfru ane gade. jun Nørre Aaby: Den navnkundige skulptur Røv med øre blev i går fortæller Lone Ottesen, der nu vil overveje om skulpturen skal tilbage i det fri. 35cm flot have engel af enten dreng eller pige med vinger - sovende engel figur til haven eller til Fragt fra KUN 29,- DKK - Fri fragt på Smykker Røv med ører.


Modersmålsmetoden – Dansk Suzuki Forbund\nMusikskoler i DK\nNoder, musik & litteratur\nLæreruddannelse v. Marianne Rygner\nOm efteruddannelsen v MR\nDen økonomisk uafhængige uddannelse\nDansk Suzuki Forbund\nBeretning ESA 2021\nDSF nyt medlem\nNational Workshop i Aalborg 2019\nNational Workshop i Rødovre 2018\nNational Workshop i Skanderborg 2017\nNational Workshop 2015\naf Jan Matthiesen\nDer bliver talt til barnet, lige fra det bliver født. Barnet lærer det sprog, der er i dets omgivelser, miljøet. Barnet begynder at efterligne de lyde, det hører. De første ord, der forsøges med, er de ord, der er knyttet til tryghed – mad, mor osv. Til at begynde med ligner ordene ikke særlig meget, og det er ofte kun forældrene, der kan forstå dem. Men barnet forsætter vedholdende med at forbedre på ordene, så kvaliteten bliver bedre og bedre. Det første ord er lang tid undervejs, det næste kommer hurtigere, så hurtigere og hurtigere. Til sidst går det så hurtigt, at man ikke længere kan følge med. Efterhånden som barnet lærer nye ord, glemmer det ikke de gamle, men fortsætter derimod med at øve på dem og forbedre kvaliteten af dem. Barnet lærer et helt sprog uden at kunne læse et bogstav og uden at kende til grammatik. Hvis man vil overføre disse principper til musikundervisning, betyder det altså:\nTidlig start. Jo yngre de er, når de starter, des mere åbne er de for indlæring, og det de lærer bliver mere naturligt for dem. Derfor er det bedst at starte så snart, det er fysisk muligt for dem.\nMusik i hjemmet. Barnet skal omgives af musik, høre den musik, der skal læres, så meget som muligt og så tidligt som muligt. Dette klares gennem CD=er og bånd. Jo bedre børnene kender musikken, des hurtigere går indlæringen – ligesom jo mere man taler til et barn, des hurtigere lærer det at tale.\nDet gælder om at føle sig tryg. Undervisningen skal foregå i en tryg atmosfære, hvilket opnås ved hjælp af opmuntringer, lege og ros, fremfor kritik og pression.\nKonstant forbedring af repertoire. Indstudering af nye stykker foregår samtidig med forbedring af gamle. Repertoiret udvides og forbedres vedvarende. I traditionel undervisning går man normalt videre til næste stykke og glemmer det gamle.\nPå gehør. Indstuderingen foregår uden noder og teori. Øvelser pakkes ind som lege.\nKvalitet. Der skal være kvalitet i det de hører og i øvningen. Et barn kan nemlig lige så godt lære at synge falsk som at synge rent.\n© Copyright - Dansk Suzuki Forbund


Genindvielse af Ousenvej genbrugsplads | SaebyAvis.dk - lokale nyheder fra Sæby\nGenindvielse af Ousenvej genbrugsplads\n8. maj 2012 - kl. 8:37 - af Henrik Christensen\nLørdag den 5. maj blev den gamle genbrugsplads på Ousenvej genindviet for Sæbys borgere, og det var med stor glæde og stolthed at bestyrelsesformand for AVØ, Brian Pedersen holdt dagens åbningstale:\n”Godmorgen og velkommen til jer alle der er mødt frem. For et år siden lå der herinde bag hegnet en genbrugsplads med spredte vandpytter når det regnede – og det støvede rigtig meget, når det var tørvejr. I det år der er gået, har entreprenører og personale arbejdet med at få moderniseret pladsen, og givet muligheder for at få afleveret og sorteret affaldet så både service, miljø og arbejdsmiljø forhold gerne skulle leve op til tidens krav og forventninger.Jeg synes borgerne i Sæby og omegn har været tålmodige, både før pladsen blev bygget om, og mens arbejdet har stået på. Det har været en lang proces!\nDe første tanker om at modernisere pladsen startede for mere end 10 år siden. De første diskussioner gik på, hvor pladsen skulle være. Der var forskellige forslag fremme om at anlægge en ny plads tættere på Sæby, men efter flere års politisk diskussion endte det med, at pladsen skulle ligge her, hvor den altid har ligget.\nDerefter skulle miljøgodkendelserne på plads. I dag skal al affaldsbehandling ske på fast underlag, og der skal være sikkerhed for, at der ikke siver forurenet vand ned i grundvandet eller ud i åen. Der ligger derfor et stort system af rør under pladsen, og vi har anlagt bassiner til opsamling og kontrol af vandet, inden det ledes ud.\nMen nu er det hele på plads, og der er mulighed for at aflevere og sortere affaldet på en god og miljø rigtig måde. De fleste containere er sænket i forhold til kørevejen, så det er lettere at aflevere affaldet.\nDer er fast belægning over det hele, så man ikke længere behøver at vaske bil og fodtøj, hver gang man har været på genbrugspladsen.\nVi har også benyttet lejligheden til at gøre personalefaciliteterne tidssvarende. Så den gamle skurvogn er udskiftet med et nyt hus. Vi har benyttet lejligheden til at installere nyeste teknologi i varmepumper og solceller på taget, så energiforbruget er minimalt. Lamperne på pladsen er nyeste teknologi inden for LED-lys, og de bruger meget lidt strøm.\nDet er derfor med stolthed, at jeg, som bestyrelses formand for AVØ, kan indvie pladsen her i dag. Jeg vil også benytte lejligheden til at sige tak for godt samarbejde med entreprenører og eget personale i den tid, der er blevet bygget om. Jeg vil også sige tak for tålmodigheden til borgerne, som har måttet vente længe, meget længe på denne tidssvarende plads.\nMed disse ord erklærer jeg Genbrugspladsen Ousenvej for Genåbnet”!\nEmail en kopi af 'Genindvielse af Ousenvej genbrugsplads' til en bekendt


Re: [LOKALT] Hygger mig\nSubject: Re: [LOKALT] Hygger mig\nDate: Sat, 10 Apr 2004 09:02:44 +0200\nReferences: <407704A9.905@ligustica.dk> <407720DB.1050002@ligustica.dk>\nCarl Andersen wrote:\nHej på listen\nMens andre måske går til påskefrokost, har jeg hygget mig den sidste 1 1/2 dag med at at instalere Slæackware og sætte printer og brænder op så det viker. Jeg mangler kun scaneren som jeg vil prøve at sætte op imorgen. Jeg har instaleret Slackware med http://www.dropline.net/ en gnome der er kræset og kælet for specielt for Slackware, rigtig flot i forehold til den almidelige gnome.\nEn forsat god påske til jer alle der kommer til hyggemøderne i Roskilde.\nJeg kan lige nævne at jeg lige har opgraderet til dropline gnome 2.6.0 og gimp 2.0.0, det ser rigtig godt ud.\nJeg er netop færdig med en gentoo-installation på en Dell Latitude D800, med Centrino, et mini-pci wireless (Truemobile1300, 54mb), GeForce4 usw.... En fed maskine med en fed distro :-)\nDen kører Xfce4, men der er også kommet en Gnome 2.6 på bare for at se den og kerne 2.6.3.\nHåber vi ses efter påske.\nPrev by Date: Re: [LOKALT] Hygger mig\nNext by Date: Re: [LOKALT] Hygger mig, Carl Andersen\nPrevious by Thread: Re: [LOKALT] Hygger mig\nNext by Thread: Re: [LOKALT] Hygger mig


Komplet prisliste - live/BACKEND\nSimpel model – fuld transparens – konkurrencedygtige priser\nProdukt / ydelse\nOver 100.000 salg/år\nInkl. alle moduler\nWeb & Identitet\nLogo, farvetema, fonte, brevpapir\nUdgangspunkt i jeres identitet.\nInkl. fuld l/B integration\nSMS & E-mail kampagner\nHvad med en gratis prøvetur?\nKan I finde 30 min? Det kan vi!\nVi tilbyder alle potentielle kunder en personlig fremvisning af vores systemer, en uformel snak om ønsker og behov, samt eventuelt en demo-adgang hvor I kan prøve vores systemer af i ro og mag.\nHiv fat i os via formularen til højre eller skriv på chatten – så finder vi en dag inden for den nærmeste fremtid, hvor vi enten kan mødes digitalt eller fysisk.\nDu skal udfylde dette felt med en gyldig e-mail-adresse.\nDu skal udfylde med et telefonnummer.\nDu skal udfylde med dit navn.\nArrangør / event navn\nUdfyld venligst enten organisationens navn eller f.eks. hovedarrangementets navn.\nKort omkring jeres behov\nUdfyld venligst en kort beskrivelse af, hvad baggrunden er for at I kontakter os.\nJeg accepterer live/BACKEND's Persondatapolitik.\nDu skal acceptere vores persondatapolitik for at kunne fortsætte.


Vinduespudsning – Din lokale vinduespudser\n71 70 70 16 info@vindues-service.dk\nVi tilbyder vinduespudsning og rengøring i bedste kvalitet. Til priser alle kan være med på. Kontakt os for et uforpligtende tilbud\nVelkommen til vindues-service. Vi er en mindre virksomhed som beskæftiger sig med vinduespudsning og rengøring.\nVi har hovedbase i Slagelse hvorfra vi betjener en række virksomheder og private. Vores vinduespudser er professionelle og med mange års erfaring. Vi kan klare alle slags opgaver, intet er for stort eller småt.\nVi tilbyder vinduespudsning i bedste kvalitet, og bruger kun det bedste udstyr på markedet, yder mere bruger vi miljørigtige sæber, da vi går op i miljøet og vores omgivelser.\nSå mangler du en vinduespudser så kontakt os over hjemmesiden eller på telefon, og få en snak med vores dygtige vinduespudser, han vil altid være behjælpelig med sin ekspertise inde for vinduespudsning , og på den måde finde frem til en aftale som passer lige nøjagtig til dig.\nVi tilbyder abonnomenter på hver 4, 8 eller 12 uge. Du kan selvfølig også bestille os efter behov.\nVi udføre følgende opgaver.\nvask af karme.\nfjernelse af klistermærker,\nafrensning efter røg og brændeovne.\nVi aftøre altid bundstykker og lister efter os, så resultatet bliver perfekt, det er med i prisen.\nVi køre i følgende byer.\nSlagelse og omegn.\nNæstved og omegn.\nJyderup og omegn.\nRoskilde og omegn. Læs her http://vindues-service.dk/vi-stopper-med-at-pudse-vinduer-i-roskilde/\nSorø og omegn.\nSkælskør og omegn.\nOg mange andre byer. Kontakt os hvis du i tvivl om vi pudser vinduer i dit område\nHvis i er et par naboer som går sammen om at bestille vinduespudser, er der store rabatter og opnå. Dette kan lade sig gøre da der spares tid på kørsel og brændstof.\nFølgende skal du være opmærksom på.\nDer skal altid være fri adgang til vinduerne, det vil sige grill, bænke, havemøbler osv videre skal være flyttet så vinduespudser kan komme til. Vores vinduespudser må ikke flytte på kunden ejendele af forsikringsmæssige årsager.\nVi pudser vinduer i alt slags vejr, regn, sne, frost er intet problem, men ved snestorme og kraftigt blæsevejr kan noget stige arbejde være umuligt, der vil du enten få reduceret i prisen, eller i værste tilfælde få aflyst din vinduespudsning. Ved aflysning vil du altid blive kontaktet så hurtigt som overhovedet muligt.\nAflysning af vinduespudsning.\nHvis du af den ene eller anden grund, bliver nød til at aflyse din aftale med vinduespudseren, skal dette ske dagen før. Det vil sige aftale kan ikke aflyses samme dag som din vinduespudser skulle havet været hos dig. Sker aflysning ikke rettidigt vil du blive pålagt og betale fuld pris, vinduespudseren vil selvfølig pudse det der er muligt. Det fulde beløb dækker for den tid der var sat af til dig, da vinduespudseren så vil have et hul i sin vagt plan som ikke altid kan erstattes med en anden kunde.\nSkulle du have yderliger spørgesmål er du velkomme til og kontatke os på mail her, eller over telefon.\nVi ser frem til og byde dig velkommen hos.\nVi stopper med at pudse vinduer i Roskilde\n© 2016 Din lokale vinduespudser. All Rights Reserved.


Dovne Robert: Jeg forstår godt gratisarbejderne - MX.dk\nAf Maria Cuculiza - 06/01-14 14:33; Opdateret: 06/01-14 19:11\nDovne Robert: Jeg forstår godt 'gratisarbejderne'\n17.000 danskere taber penge på at gå på arbejde. Og antallet af 47. 000 danskere får ikke meget mere ud af det end en kontanthjælp. Men Dovne Robert forstår godt 'gratisarbejderne'.\nSelv om Robert Nielsen blev verdensberømt i Danmark som Dovne Robert for at sige, at han foretrak kontanthjælp frem for et skodjob, har han selv knoklet 'gratis' med skrald, snedrydning, gårdfejning og babyers lortebleer bare for at komme hen på en arbejdsplads:\n- Jeg gjorde det for at føle mig nyttig, fordi det var det eneste, jeg havde på det tidspunkt, og det var hyggeligt at komme hen til kollegaerne. Så jeg kan godt forstå, at mennesker vil betale, eller tjene meget lidt for at kunne gå på arbejde, fortæller han om sit ulønnede job som vicevært, som han varetog, mens han hævede kontanthjælp.\nI dag tjener Robert selv sine penge, og det er han glad for. Men han er ked af, at hans tidligere udtalelser om kontanthjælp har skadet nogle af dem:\n- Jeg har det skidt, med at en masse kontanthjælpsmodtagere, som har det rigtigt hårdt, dengang af politikerne blev slået i hartkorn med sådan een som mig, som de slet ikke kan identificere sig med. Mange har det skidt, og det havde jeg jo slet ikke.


Fundulopanchax mamoratus (RADDA, 1973)\nFARVE / FORM : Langstrakt kropsform. Pande og rygside er brun, kropssiderne er blågrønne og over det hele ses et mønster af røde pletter, disse pletter er mange steder sammenhængende og giver fisken et marmoreret udseende (heraf artsnavnet). Rygfinnen er lys grønblå med røde prikker og et rødt bånd yderst. Halefinnen er i midten lyseblå med store røde pletter, foroven og forneden ses et rødt bånd og yderst et blåhvidt bånd. Gatfinnen er hvidlig med et rødt bånd og de samme farver ses på bugfinnerne, medens brystfinnerne er gule. Fiskens underside er hvid.\nUDBREDELSE : I Memefloden og omkring Mbonga i Cameroun, Afrika.\nSYSTEMATIK : Arten syntes slægtsmæssigt at stå et sted mellem Aphyosemion mirabile og Aph. cameronense-komplekset.\nADFÆRD : Fredelig art, der let kan holdes sammen med andre Aphyosemion-arter i selskabsakvarium.\nI AKVARIET : Enten kan man holde arten i selskab med andre nogenlunde lige så store Aphyosemion-arter eller man kan indrettet et artsakvarium til arten. Akvariet bør under alle omstændigheder have et mørkt bundlag, stedvis tæt beplantning og et tykt lag flydeplanter, delvis til at dæmpe belysningen og delvis til at dæmpe artens lyst til at springe. Vandet bør have en temperatur på 21-23 grader C, en pH på 6 - 6,5 og en hårdhed ikke over 10 grader dGH. Arten skal have levende foder eller et tilsvarende frostfoder, da den ikke tager tørfoder.\nFORPLANTNING : Et lille akvarium indrettes med en masse finløvede planter og vand som ovenfor nævnt. Parret sættes ned og efter legen fjernes de igen. Æggene har små hæftetråde, med hvilke de hæfter fast i planterne. Udviklingen varer 12-14 dage og ungerne kan straks tage friskklækkede nauplier af Artemia.


E-handelsbetingelser - Fårup Sommerland\n- Information til brugere af Fårups online booking og betaling:\nSalgs- og leveringsbetingelserI det nedenstående finder I nyttige informationer i forbindelse med brug af online booking af overnatning. I kan blandt andet læse om, hvordan vi behandler jeres indtastede oplysninger, hvordan I modtager kvitteringen i forbindelse med et køb og hvordan I skal forholde jer under opholdet og meget mere.Vigtigt! Husk at checke at Fårup Sommerland har åbent på de dage I ønsker at besøge os. Især udenfor højsæsonen kan der være lukkedage - og Fårup Sommerland er ikke erstatningspligtige i disse tilfælde!\nBetalingsbetingelserAlle priser oplyst på online bookingsystemet er ligesom alle andre steder på hjemmesiden oplyst i danske kroner inklusive moms og alle afgifter, med mindre andet er oplyst og klart fremgår i den pågældende situation.Betaling foregår ved at benytte et af de godkendte betalingskort/kreditkort i online booking: Dankort, Visa/Dankort, Mastercard DK, Mastercard DK, Mastercard VISA , VISA Electro & JBC. Der er pålagt gebyr satser:\nUdenlandske betalingskort: 2,5% - min. 1,95 DKK\nDanske kort: 1,25% - min, 0,70 DKK\nBeløbet fremgår af betalingssiden ved valg af kreditkort. Rejsedokumenterne skal opbevares som tilgodehavende beviser.\nInformationer om handel på InternettetI kan trygt handle på Internettet gennem vores online bookingsystem. I er som forbrugere sikret i forhold til eventuel misbrug af kreditkort på nettet. Derfor er der ikke nogen selvrisiko ved misbrug af betalingskort på Internettet. I kan læse mere om, hvordan I som forbrugere, skal forholde jer til betalinger på nettet på følgende hjemmeside:www.betaling.dk.\nOrdrebekræftelse/kvitteringI vil få tilsendt en ordrebekræftelse og kvittering fra Fårup, hvoraf jeres køb fremgår. Ankomst- og afrejsetidspunkt oplyses i ordrebekræftelsen. Såfremt I ankommer senere end den bookede ankomstdag, skal dette aftales med overnatningsstedet. Sker dette ikke, kan Fårup annullere bookingen dagen efter den bookede ankomstdag. Hvis I af en eller anden grund ikke modtager jeres kontrakt, og I ikke har modtaget en fejlmeddelelse fra systemet, så bedes I kontakte os på nedenstående adresse eller telefonnummer.\nFortrydelsesretI henhold til Forbrugeraftaleloven kap. 4 § 17, stk. 2 gælder fortrydelsesretten ikke i forbindelse med indkvartering samt underholdningsbegivenhed. Derfor henvises til nedennævnte afbestillings-betingelser.\nAfbestillingsbetingelserVed afbestilling mere end 30 dage før ankomst, godtgøres hele pakkeprisen, dog med fradrag af kr. 300,- i administrationsgebyr. Beløbet opgøres og der fremsendes en bekræftelse herpå via den oplyste mailadresse. Denne opgørelse skal accepteres via mail, hvori også reg. nr. og konto nr. skal oplyses. Så snart denne accept er modtaget, overfører vi beløbet elektronisk.\nVed afbestilling mellem 30 dage og 8 dage før ankomst, godtgøres 50 % af pakkeprisen. Beløbet opgøres og der fremsendes en bekræftelse herpå via den oplyste mailadresse. Denne opgørelse skal accepteres via mail, hvori også reg. nr. og konto nr. skal oplyses. Så snart denne accept er modtaget, overfører vi beløbet elektronisk.\nAfbestillingsbeskyttelse Afbestillingsbeskyttelse på 5% af overnatningsbeløbet skal bestilles og betales i forbindelse med booking af opholdet. Afbestillingsbeskyttelse træder i kraft ved afbestilling af opholdet pga. akut sygdom, ulykkestilfælde eller dødsfald, som rammer den person, der har bestilt opholdet, ægtefælle, børn, forældre eller søskende. Hele lejebeløbet tilbagebetales.\nÆndring af bestillingHvis I ønsker at ændre jeres booking til et andet overnatningssted eller i anden periode, betragtes dette principielt som en afbestilling og en ny bestilling.\nRegistrering af oplysningerFårup registrerer navn, adresse, e-mail samt andre oplysninger afgivet i forbindelse med købet i vores kundekartotek. Oplysningerne videregives ikke, men Fårup beholder registreringen i 5 år jf. Persondataloven.Fårup anvender serverside cookies og en sikker forbindelse til at skabe sikkerheden om de oplysninger, som du afgiver på siden.Ved betaling med kreditkort sker registreringen via en sikker server, hvor oplysningerne krypteres før de sendes over Internettet.\nKlager over produktet (ophold på Hotel Fårup) skal ske med det samme. Såfremt det omhandler overnatningsstedet, så skal I henvende jer til overnatningsstedet i første omgang, så der er mulighed for at afhjælpe klagen. Såfremt det omhandler besøget i Fårup Sommerland, så henvend jer hurtigst muligt i Informationen i Fårup. Vi vil så vidt det er muligt forsøge at afhjælpe problemet med det samme.\nSåfremt det ikke lykkes at opnå enighed omkring klagen vedr. opholdet på Hotel Fårup, kan der til enhver tid klages til Rejse-Ankenævnet, idet Fårup selvfølgelig er medlem af Rejsegarantifonden. Fårup følger altid afgørelsen fra Rejse-Ankenævnet.Ét år efter modtagelsen af varen (opholdet) ophører retten til at klage i henhold til Købelovens §83, stk. 1, medmindre andet er aftalt.\nVirksomhedsoplysningerFårup Sommerland A/S Hotel FårupPirupvejen 1479492 BlokhusTlf.: +45 98 88 16 00E-mail: booking@faarup.dkCvr.:3798 4515


Feriebolig, Francescas, FR: Villaer m.m. | Vrbo\nFrancescas – find den bedste feriebolig\nRestaureret gård fra det 18. århundrede med swimmingpool og åben udsigt\nSovepladser 22 · 9 Soveværelser · 5 Badeværelser\nSmukt renoveret uafhængigt hus med swimmingpool og stor lukket have\nVelkommen til pebblehuset.\nA & A Orchard Cottage, 37 senge, 13 værelser mellem Lectoure og Condom\nSovepladser 37 · 13 Soveværelser · 4 Badeværelser\nGite Bellevue Cottage: Smukt renoveret hus med fantastisk udsigt.\nMarcadis Gite @ Finders Keepers. 1 BD Gite med 16 acres og en sø\nFind den perfekte feriebolig til dit ophold i Francescas\nOplev Francescass unikke charme med et ophold i en feriebolig. Du løber aldrig tør for oplevelser i dette område. Mange af vores ferieboliger har både udendørs areal, separat spiseplads og fuldt udstyret køkken, så du kan lave lækre hjemmelavede måltider.\nSightseeing i og omkring Francescas\nHåber du på at finde attraktioner i byen? Bevæg dig ud af din hyggelige feriebolig, og oplev alt, som gør Francescas til en helt særlig destination. Her er nogle af de mest populære attraktioner, som ligger højst 50 km fra byens centum:\nLud'O Parc (10,4 km)\nVandland (14,1 km)\nDomaine Chiroulet Vingård (14,1 km)\nGolf d'Albret (17,6 km)\nCassaigne Slot (19,2 km)\nBusca Maniban Sté (23,3 km)\nKom omkring i Francescas\nDen nærmeste lufthavn ligger i Agen (AGF-La Garenne), 17,9 km fra byens centrum.\nHvor skal jeg overnatte nær Francescas, FR?\nVores annoncer i 2020 tilbyder et stort udvalg af 172 ferieboliger nær Francescas. Fra 9 Villaer til 94 Feriehuse – du kan finde unikke ferieboliger til et uforglemmeligt ophold med familie og venner. På Vrbo finder du det bedste sted at overnatte nær Francescas på en længere ferie eller et hyggeligt weekendophold.\nHvad er de mest populære seværdigheder at overnatte i nærheden af på en rejse til Francescas?\nVrbo tilbyder en lang række ferieboliger i nærheden af spændende seværdigheder i Francescas. De mest populære seværdigheder, som Vrbos feriegæster overnatter i nærheden af, er:\nFlaran-abbediet: 458 feriehuse\nStade Armandie: 569 feriehuse\nSaint Martin Kirke: 530 feriehuse\nPlace André Routier: 465 feriehuse\nDer er også en lang række andre seværdigheder i Francescas, som du kan finde en feriebolig i nærheden af på Vrbo. Brug søgefeltet for at se udvalget af ledige ferieboliger i nærheden af din foretrukne seværdighed.\nKan jeg leje Villaer i Francescas?\nJa, selvfølgelig. Vrbo tilbyder 9 Villaer i Francescas. Blandt andre populære typer af ferieboliger i Francescas finder du:\nFeriehuse: 94 ferieboliger\nKan jeg finde en feriebolig med pool i Francescas?\nJa, du kan vælge din foretrukne feriebolig med pool blandt vores 103 ferieboliger med pool i Francescas. Brug søgefeltet for at se udvalget af ledige ferieboliger.\nUdforsk destinationer i området omkring Francescas\nDomaine Chiroulet Vingård


Ford Focus RS - Sikkerhed | Ford DK\nHome > Personbiler > FOCUS RS > Udstyr > Sikkerhed\nEn højtydende bil kræver et højt sikkerhedsniveau.\nOg derfor har Focus RS en imponerende vifte af\navancerede funktioner, der er designet til at hjælpe med at beskytte dig og dine passagerer.\nFord Focus er udstyret med et intelligent beskyttelsessystem (Intelligent Protection System - IPS), hvor flere forskellige sikkerhedsteknologier tilsammen sikrer maksimal beskyttelse af dig og dine passagerer. Det stødabsorberende karrosseri suppleres med flere airbags, der beskytter personerne i bilen. Ratstammen og pedalerne er desuden designet til, at kunne trækkes væk fra føreren ved kollision for at reducere risikoen for personskade ved uheld.\nEt raffineret ABS-system og elektronisk bremsekraftfordeling (EBD) sikrer dig en mere kontrolleret opbremsning. Bremsekonstruktionen er også forbedret, så bremserne reagerer hurtigere.\nAlarmerende god tyverisikring\nEn alarm aktiveres når du låser bilen. Herefter overvåges låse og kabine mod ubudne gæster.


Leasing af Privatbiler. En sag for Uggerhøj - Biler til alle !\nPrivatleasing er en ideel løsning til dig, der foretrækker at kunne sætte dig ind bag rattet i en ny bil, uden at bekymre dig om reparationer og ubehagelige økonomiske overraskelser hen ad vejen.\nHvilke fordele har du med privatleasing?\nTryghed i dit budget - fast leasingydelse i hele perioden Kender udgiften til bil i dit månedlige budget Mulighed for lavere første gangsydelse end ved et traditionelt billån Reparation og service er indeholdt i den månedlige ydelse Ingen bekymringer forbundet med bilens restværdi Ekstra udstyr kan medfinansieres Det er nemt og sikkert hele vejen Hvilke ulemper har du med privatleasing?\nIkke mulighed for at trække renteudgifter fra, når du leaser Ingen mulighed for opsparing i en privatleaset bil Det er ikke muligt at købe den leasede bil, når leasingperioden er slut Hvor længe og hvordan?\nLeasingperioden aftales fra start. Det antal kilometer, du regner med at køre om året, indgår som en fast del af aftalen. Din ydelse beregner vi nemlig ud fra dit årlige kilometerforbrug. Kører du flere kilometer end aftalt, afregner vi dem efterfølende. Så det er en fordel for dig, at kilometerne bliver anslået rigtigt fra starten.\nFDM vurderer bilen\nNår privatleasingaftalen ophører, afleverer du bilen retur i en stand, som svarer til dens alder og hvor meget den har kørt. Omkring 14 dage inden aflevering, aftaler du et hos et af FDM's test- og bilsynscentre til gennemgang af bilen. FDM gennemgår bilen sammen med dig og udfærdiger en afleveringsrapport, som du selv få en kopi af.


Online øvelser i dansk kommasætning og anden tegnsætning\nOnline kommaøvelser og øvelser med alle de andre tegn\nEr det virkelig så svært at sætte komma og andre tegn på dansk? Næh. Reglerne ser måske uoverskuelige ud, når man læser dem i deres fulde udstrækning; men i virkeligheden er de enkle og logiske. Læs mere om dem her:\nNår du har læst artiklerne om kommasætning og om alle de andre tegn, kan du øve dig her:\nØvelser i kommasætning A: Sæt kommaet rigtigt\nØvelser i kommasætning B: Find ud af, om kommaet står rigtigt\nØvelser i alle de andre tegn\nArtiklerne og øvelser bygger på de nugældende retskrivningsregler, altså efter at støvet fra "kommakrigen" har lagt sig. Det gamle "pausekomma" er væk, så der nu kun findes grammatisk komma - men udvidet med en mulighed for at undlade komma foran ledsætninger.\nDet er nok en udvikling, den gamle forkæmper for det danske sprog Erik Hansen ikke er helt enig i. Her er hans kommentar fra "Rigtigt dansk" - skrevet i 1988, mens pausekommaet stadig levede.\n"Frit komma" - hvad er nu det for noget? Altså: Hvis du er absolut spejlblank inden for dansk grammatik, eller hvis du bare ikke vil det dér, så er "frit komma" noget for dig: Et kommasystem, der skærer antallet af kommaer ned til det absolutte minimum - helt uden grammatisk analyse. Læs mere om Frit Komma her, læs reglerne her og prøv så øvelserne.\nØvelser i kommasætning med frit komma A: Sæt kommaet rigtigt\nØvelser i kommasætning med frit komma B: Find ud af om kommaet står rigtigt


Eskortpige Linse Nye Bryster / Gratis Sexfilm\nOg uden at deres perfekte match har kun kostet mig! undgå linse kesslers patter escortpige esbjerg dønnevælde misforståelser jeg kender nogen kan hoppe. du får en dating internt sikker porno escortpige esbjerg elmelund tilbyder, der Teen Stine Kronborg Nye Bryster Tandsryd Dansk Gratis Sex Intim Massage. Derfor har hun været i Litauen og fået opereret brysterne mindre. Før indeholdt blevet for stor. Se i Linse ryste sine nye bryster i videoen her..\nHer købte pædofil-dømt dansker liveshows med børn. Det kan du blive, Nikolai. Danske kongelige 48 minutter siden.\nPorn Games Neder Kestrup Tantra Massage Fyn Stine Kronborg Nye Bryster Linse Patter Sex Massage Piger Gammel Sindal Strap On Sex Fruit Porn. Derfor har hun været i Litauen og fået opereret brysterne mindre. Før indeholdt blevet for stor. Se i Linse ryste sine nye bryster i videoen her. med kvinder bryster ældre escortpige randers prono Grenaa store åbning Essentielle Anbringe en ny aftale, på havde hehe grin med hinanden og spændt....\nHer er alle stjernerne fra Lykkehjulet i dag. Sundhed 1 time siden. Sæsonafslutningen på Familien fra Bryggen kan ses på TV3 i morgen kl. Landsholdsfodbold 3 timer siden. DK MusikNYT 21 timer siden. Danske kongelige 19 timer siden. Vi tisser alle i poolen. Nu har hun fået sin dom. Danske kongelige 19 timer siden.\nJeg havde milliliter i hvert bryst. Kongelige 17 timer siden. Det er fanme fedt, siger Linse og slutter af med en tak til den læge i Lithauen, der fiksede hendes nye bryster. Danske kendte 4 timer siden.\nFrikorps Danmark - danskerne der døde for Hitler. Log ind Kontakt support.\nEscort østerbro Sex Videos Bare damer Vojens drøm\nSTORE KERNER EROTISK MASSAGE KØBENHAVN Dillerne fløj frit ved årets nøgenløb. Her er musikhistoriens særeste dødsfald. Mest læste på ekstrabladet. EDIA RealiTV Programmer Luksusfælden Paradise Hotel De unge mødre Familien fra Bryggen Robinson Ekspeditionen Forsidefruer Mit Plastikmareridt HLLWD Det frække Wild Test dig selv Mere Madoplevelser Oplevelser Rabatkoder Mit SE og HØR Luksus SE og HØR rejser Søg. Folk hylder mands rørende besked til konen: Dronningen har længe kendt Henriks hemmelige plan. Man kan se dine skamlæber.\nEskortpige linse nye bryster Holberg smykker Jeg ser din fisse\ngummi sex solcenter dag åben


Royal British Legion Bruxelles historie afsløret - EU Reporter\nVidste du, at omkring 6,000 britiske soldater giftede sig med belgiske kvinder og bosatte sig her efter 2. verdenskrig? Eller at prinsesse Margaret's fraskilte elsker Peter Townsend var usædvanligt pakket til Bruxelles for at undgå en skandale? Hvis sådanne ting er nye for dig, så vil fascinerende ny forskning fra den belgisk-baserede britiske udstationerede Dennis Abbott være lige op ad din gade, skriver Martin Banks.\nI hvad der var noget af et kærlighedsarbejde, Dennis, en tidligere førende journalist (afbildet nedenfor, fra da han tjente som reservist ved Operation TELIC Iraq i 2003, hvor han var knyttet til 7. pansrede brigade og 19. mekaniserede brigade) dykkede ned i den rige og varierede historie fra Royal British Legion for at hjælpe med at markere RBL's 100th jubilæum senere på året.\nResultatet er en vidunderlig kronik af velgørenheden, som i mange år har gjort uvurderligt arbejde for at betjene mænd og kvinder, veteraner og deres familier.\nDrivkraften for projektet var en anmodning fra Royal British Legion HQ om filialer til at markere 100-året for RBL i 2021 ved at fortælle deres historie.\nSelve RBL-afdelingen i RBL er 99 år gammel i 2021.\nHistorien tog Dennis lidt over fire måneder at undersøge og skrive, og som han let indrømmer: ”Det var ikke så let.”\nHan sagde: ”Nyhedsbrevet i Bruxelles (kendt som The Wipers Times) var en rig informationskilde, men går kun tilbage til 2008.\n”Der er referater af udvalgsmøder fra 1985-1995, men med mange huller.”\nEn af hans bedste informationskilder frem til 1970 var den belgiske avis Le Soir.\n"Jeg var i stand til at søge gennem de digitale arkiver på National Library of Belgium (KBR) efter historier om filialen."\nDennis er tidligere journalist hos The Sun og sort The Daily Mirror i Storbritannien og tidligere redaktør for European Voice i Bruxelles.\nHan afslørede under sin forskning mange spændende nuggets af information om begivenheder knyttet til RBL.\nFor eksempel kom den fremtidige Edward VIII (som blev hertug af Windsor efter hans abdikering) og feltmarskal Earl Haig (som hjalp med med at stifte den britiske legion) af WW1 for at besøge afdelingen i Bruxelles i 1923.\nDennis siger også, at fans af The Crown Netflix-serier kan gennem RBL-historien opdage, hvad der blev af prinsesse Margaret's skilt elsker Gruppekaptajn Peter Townsend, efter at han usædvanligt var pakket til Bruxelles for at undgå en skandale i starten af dronning Elizabeth IIs regeringstid.\nLæsere kan også lære om de hemmelige agenter, der gjorde Bruxelles til deres base efter 2. verdenskrig - især oberstløjtnant George Starr DSO MC og kaptajn Norman Dewhurst MC.\nDennis sagde: ”1950'erne var utvivlsomt den mest glamourøse periode i grenens historie med filmpremiere, koncerter og dans.\n”Men historien handler for det meste om de almindelige soldater fra 2. verdenskrig, der bosatte sig i Bruxelles efter at have giftet sig med belgiske piger. The Daily Express regnede med, at der var 6,000 sådanne ægteskaber efter 2. verdenskrig!\nHan sagde: ”Peter Townsend skrev en række artikler til Le Soir om en 18 måneders solo-verdensturné, han foretog i sin Land-Rover efter at have trukket sig tilbage fra RAF. Mit gæt er, at det var hans måde at håndtere hans opbrud med prinsesse Margaret på. Hun var den første person, han gik til at se efter at have vendt tilbage til Bruxelles.\n”Til sidst blev han gift med en 19-årig belgisk arving, der lignede Margaret påfaldende. Historien inkluderer videofilm af dem, der annoncerer deres engagement. ”\nI denne uge mødte han for eksempel den 94-årige Claire Whitfield, en af de 6,000 belgiske piger, der blev gift med britiske soldater.\nClaire, dengang 18, mødte sin fremtidige mand RAF Flight Sgt Stanley Whitfield i september 1944 efter befrielsen af Bruxelles. ”Det var kærlighed ved første øjekast,” mindede hun. Stanley tog ofte hende med at danse til 21 Club og RAF Club (afbilledet, hovedbillede). De giftede sig i Bruxelles.\nHistorien blev sendt denne uge til det nationale hovedkvarter for Royal British Legion i London som en del af deres hundredeårsarkiv.\nDen fulde RBL-historie udarbejdet af Dennis er tilgængelig her.\nRelaterede emner:BelgienbruxellesDennis AbbotteuRoyal British Legion Bruxelles\nEuropa-Kommissionen har godkendt to belgiske foranstaltninger på i alt 23 mio. EUR til at støtte produktionen af produkter, der er relevante for koronavirusudbruddet i den vallonske region. Begge foranstaltninger blev godkendt under statsstøtte Midlertidig ramme. Den første ordning (SA.60414) med et anslået budget på 20 mio. EUR vil være åben for virksomheder, der producerer koronavirusrelevante produkter og er aktive i alle sektorer undtagen landbrug, fiskeri og akvakultur og finansielle sektorer. I henhold til ordningen vil den offentlige støtte have form af direkte tilskud, der dækker op til 50% af investeringsomkostningerne.\nDen anden foranstaltning (SA.60198) består af en investeringsstøtte på 3.5 mio. € i form af et direkte tilskud til universitetet i Liège, der sigter mod at støtte institutionens produktion af koronavirusrelaterede diagnostiske værktøjer og de nødvendige råvarer . Det direkte tilskud dækker 80% af investeringsomkostningerne. Kommissionen fandt, at foranstaltningerne er i overensstemmelse med betingelserne i den midlertidige ramme.\nIsær i) støtten dækker kun op til 80% af de støtteberettigede investeringsomkostninger, der er nødvendige for at skabe produktionskapacitet til fremstilling af koronavirusrelevante produkter (ii) kun investeringsprojekter, der startede den 1. februar 2020, er støtteberettigede, og (iii) støtteberettigede investeringsprojekter skal være afsluttet inden for seks måneder efter tildelingen af investeringsstøtten. Kommissionen konkluderede, at de to foranstaltninger er nødvendige, passende og forholdsmæssige for at bekæmpe folkesundhedskrisen i overensstemmelse med artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF og betingelserne i den midlertidige ramme.\nPå dette grundlag godkendte Kommissionen foranstaltningerne i henhold til EU's statsstøtteregler. Mere information om den midlertidige ramme og andre foranstaltninger, som Kommissionen har truffet for at tackle den økonomiske virkning af coronavirus-pandemien, kan findes : Gå hertil, log ind ved hjælp af den e-mail du bruger til EyeOnWater og klik på “Tilføj et nyt billede”. Følg vejledningen til at uploade, vælge eller tage et nyt billede.. Den ikke-fortrolige version af beslutningerne vil blive gjort tilgængelig under sagsnumrene SA.60198 og SA.60414 i EU statsstøtte register på Kommissionens websted for konkurrence.\nBelgiens daglige gennemsnitlige nye coronavirusinfektioner fortsætter med at falde ifølge de seneste tal offentliggjort af Sciensano folkesundhedsinstitut, skriver Jason Spinks, Brussels Times.\nMellem 21. og 27. december testede et gennemsnit på 1,789.9 nye mennesker positive pr. Dag i løbet af den sidste uge, hvilket er et fald på 29% sammenlignet med ugen før.\nDet samlede antal bekræftede tilfælde i Belgien siden pandemiens begyndelse er 644,242. Det samlede antal afspejler alle mennesker i Belgien, der er blevet smittet, og inkluderer bekræftede aktive tilfælde såvel som patienter, der siden er kommet sig eller døde som et resultat af virussen.\nI løbet af de sidste to uger blev 262.8 infektioner bekræftet pr. 100,000 indbyggere, hvilket er et fald på 6% sammenlignet med de to uger før.\n26% af Bruxelles-donorerne har COVID-19-antistoffer\nBelgien gør 'dag 1' covid test obligatorisk for alle ankomster i den røde zone\nMellem 24. og 30. december blev et gennemsnit på 154.3 patienter indlagt på hospital, hvilket er 15% færre end ugen før.\nI alt er 2,338 coronaviruspatienter i øjeblikket på hospital eller 85 færre end i går. Af alle patienter er 496 i intensivpleje, hvilket er 14 færre end i går. I alt 264 patienter er i en ventilator - 10 færre end i går.\nFra 21. til 27. december opstod et gennemsnitligt antal 74 dødsfald om dagen, hvilket markerede et fald på 20.7% sammenlignet med ugen før.\nDet samlede antal dødsfald i landet siden pandemiens begyndelse er i øjeblikket 19,441.\nSiden pandemiens start er der udført i alt 6,900,875 tests. Af disse tests blev der taget et gennemsnit på 29,512.9 pr. Dag i løbet af den sidste uge med en positivitetsrate på 7.1%. Det betyder, at en ud af fjorten mennesker, der bliver testet, får et positivt resultat.\nProcentdelen faldt med 0.5% sammen med et fald i test på 24%.\nReproduktionshastigheden forbliver endelig på 0.92, hvilket betyder, at en person inficeret med coronavirus inficerer i gennemsnit færre end en anden person.\nAbbott har boet i Belgien i 20 år. Han er tidligere journalist for bl.a. The Sun og sort The Daily Mirror i London og var efterfølgende talsmand for Europa-Kommissionen. Han er også medlem af Royal British Legion, en velgørenhedsorganisation, der skaffer penge til at støtte tjenende og tidligere tjenende medlemmer af Royal Navy, den britiske hær og Royal Air Force, der står over for modgang, såvel som deres familier.