Danske Osteopater – Network\nOsteopati er en internationalt anerkendt manuel behandlingsform, der er baseret på traditionelle sundhedsvidenskabelige fag, som anatomi, neurologi, fysiologi, biomekanik, embryologi og patologi. Danske Osteopater er en forening der organiserer praktiserende osteopater i Danmark.\nDanske Osteopater bruger denne hjemmeside som udgangspunktet for deres medlemsdatabase, hvor alle medlemmer har en profil, hvor de får tilgang til en profil og et intranet. Siden bliver også benyttet til at betale det årlige medlemskontingent igennem. For den besøgende på siden er det muligt at finde en osteopat tæt på dig via søge funktionen iblandt medlemmerne.\nVi fik fra starten en god dialog om vores hjemmeside og hurtigt sat første version i verden. Pelle og Mads gav mig en grundig oplæring i systemet, så vi føler selv at vi har kontrol over hjemmesiden. Eferfølgende er NETWORK proaktive med at foreslå tiltag der kan øge min konkurrencemæssige fordel eller optimere hjemmesiden på andre måder.\nHanna TómasdóttirFormand, PR & kommunikation - Danske Osteopater\nHjemmesiden er bygget i WordPress. Der er tilkoblet Webshop modul og mulighed for salg af abonnementsløsning. Derudover er der også installeret og modificeret et modul til salg af billetter.\nBuddyPress er kernen i intranettet og WooCommerce er motor for webshopdelen.\nRødovre Fysioterapi & Træning består af et stort team af fysioterapeuter, osteopater og massører.\nVikingebro.dk præsenterer Danmarks længste vikingebro og -vej, der opføres mellem Høje-Taastrup og Albertslund kommuner. Vikingebro opføres af Kroppedal Museum og…\nprevious post: Museum – Vinkingebro\nnext post: Rødovre Fysioterapi


Lars Løkke vil have en børneplan: Men minimumsnormeringer kræver en aftale - BUPL\nLars Løkke Rasmussen (V) vil invitere kommunerne og fagforeningerne, herunder BUPL, til en ’minitreparts-forhandling’ om en flerårig børneplan, hvis han stadig er statsminister efter valget. »Vi har brug for at få lavet faglige standarder, som alle parter forpligter sig på,« siger han. Minimumsnormeringer kræver en aftale med kommunerne.\nAf: Af Steffen Hagemann, journalist / Arkivfoto: Steffen Hagemann,\nHvis Lars Løkke Rasmussen får mandater nok i ryggen til at fortsætte som statsminister efter folketingsvalget den 5. juni, skal børneområdet have et løft. Det lovede statsministeren efter et besøg på daginstitutionen Tinsoldaten i Ringsted i forbindelse med valgkampen.\n»Det er min plan, hvis jeg fortsætter efter valget, at sætte mig ned og lave en flerårig børneplan sammen med dem, der er på området. Man kan også kalde det en mini-trepart med KL (Kommunernes Landsforening), FOA og BUPL, for vi er simpelthen nødt til at lægge en flerårig plan for, hvordan vi fastholder og udbygger kvaliteten på det her område,« sagde Lars Løkke Rasmussen i en video, som han selv har delt på sin Facebookside.\nVi skal investere mere i børneområdet\nEn sådan minitreparts-forhandling, hvor de tre parter er regeringen, KL og fagforeningerne BUPL og FOA, skulle gerne munde ud i en form for aftale om, hvor mange voksne der skal være i institutionerne.\n»Jeg tror ikke, det er klogt, at vi i Folketinget sidder i detaljen og vedtager normeringer, men jeg tror, det vil være rigtig klogt, hvis vi aftalte med kommunerne og de professionelle, hvad skal være en god, faglig standard, som kommunerne så må stå på mål for,« sagde Lars Løkke Rasmussen, der fremhævede, at der var råd til at prioritere børneområdet, fordi regeringen har fået styr på økonomien, så der er plads til at øge det offentlige forbrug.\n»Ikke mælk og honning, men så vi kan følge med udviklingen. Og børneområdet er et af de områder, hvor vi skal investere mere,« sagde han.\nStatsministeren ville dog ikke sætte kroner og ører på, hvor mange penge han havde i sinde at tilføre børneområdet. Men flere penge er nødvendigt, påpegede han, for der kommer 50.000 flere børn frem til 2025.\nMinimumsnormeringer kræver aftale\nLars Løkke Rasmussen har lovet at sætte 69 milliarder ekstra kroner af til velfærd frem til 2025, og de penge skal blandt andet gå til børneområdet.\n»Vi har brug for at få lavet faglige standarder, som alle parter forpligter sig på. Altså ikke ved, at vi bare sidder inde i folketinget og opfinder, hvad skal normeringerne være, men at det vokser nedefra, i et samspil mellem dem, der har institutionerne, og dem, der arbejder i dem. Og så skal vi nå en aftale med kommunerne, hvor de så står på mål for det, hvor den enkelte kommune forpligter sig på, at det er sådan, vi driver området,« sagde Lars Løkke Rasmussen, der ikke ville afvise, at minitreparts-forhandlingerne kunne munde ud i minimumsnormeringer.\n»Hvis vi kan aftale det frem, så er jeg bestemt åben for det. Der er det problem med minimum, at det risikerer at blive maksimum,« sagde han og understregede, at for ham var det vigtigt, at en aftale om normeringer blev et samarbejdsprojekt.\n»Så kan man kalde det en faglig standard, man kan kalde det en minimumsnormering, man kan kalde det, hvad man vil. Det helt afgørende er, at man får forpligtet kommunerne på, hvad er god standard, også på en måde, hvor kommunerne også står på mål for det.«\nBUPL: Vi har brug for en plan\nBUPL’s formand Elisa Rimpler vil selvfølgelig tage imod Lars Løkke Rasmussens invitation efter et valg, hvis det skulle blive aktuelt, siger hun. Hun tager også godt imod udspillet.\n»Det er godt set. Vi har brug for en plan, og det har vi kaldt på længe,« siger hun.\nProblemet, set med BUPL’s øjne, er, at de 69 milliarder kroner til velfærd, som Lars Løkke Rasmussen har lovet, kun lige dækker den demografiske udvikling, hvor flere børn og flere ældre vil medføre stigende offentlige udgifter, hvis den nuværende standard skal opretholdes.\n»Så vi har stadig den sunde skepsis om, hvorvidt der følger penge med til at løfte området,« siger hun.\nMinimumsnormeringer er et godt sted at starte\nHun er også bekymret for, om kommunerne kan få en form for vetoret i forhandlingerne og blokere for en aftale, der sikrer normeringerne.\n»Kommunerne fastholder, at der skal være et lokalt selvstyre. Det synes vi også. Men udfordringen er, at kommunerne ikke har kunne sørge for den genopretning af børneområdet, som der er behov for,« siger Elisa Rimpler og peger på, at der stadig mangler 4.000 pædagoger, hvis normeringerne i dag skulle være de samme som for 10 år siden.\nDer er behov for at forpligte kommunerne, mener Elisa Rimpler.\n»Jeg synes, det er et godt sted at starte med minimumsnormeringer. BUPL’s minimumsnormeringsmodel vil betyde et lille løft for nogle kommuner, men de allerfleste kommuner vil faktisk få et stort løft, for så langt nede er vi i normering lige nu.«


Rejseforsikring - Derfor skal du have en rejseforsikring!\nHome Forsikring Derfor skal du have en rejseforsikring\nDer er rigtig mange gode årsager til, hvorfor du skal have en rejseforsikring. En af dem er helt klart, at det giver dig en meget større tryghed både før og under rejsen. Med en rejseforsikring har du mulighed for, at få refunderet rejsen, hvis du skulle blive syg i sidste øjeblik. Du har også mulighed for at få hjælp samt hjemtransport, hvis du skulle blive syg på din rejse.\nBlå sygesikringskort – hvad dækker det?\nDet blå sygesikringskort virker i alle EU lande – kort fortalt, så giver det dig ret til samme behandling, som de lokale i det pågældende land du befinder dig i. Hvis du er i et land med egenbetaling for behandling, så skal du derfor også selv betale for den behandling du modtager.\nYderligere så dækker det blå sygesikringskort ikke hjemtransport. Så hvis du har behov for andre transport muligheder hjem end først planlagt, så er det for egen regning. Og det kan blive ekstremt dyrt.\nEn rejseforsikring giver dig en lang række fordele, som du ikke får ved blot at rejse med det blå sygesikringskort.\nHjemrejsen – Hvis uheldet skulle være ude, så kan du få erstattet din hjemrejse af rejseforsikringen. Dette dækker typisk dig og én ledsager.\nHvis du bliver akut syg under din ferie, så har du mulighed for at få erstatning for den periode, hvor du ikke er i stand til at afholde din ferie. Det kan være du får madforgiftning eller brækker en kropsdel. Dette er en ring utrolig mange danskere ikke benytter sig af i deres rejseforsikring.\nPårørende bliver livstruende syg – Har du en pårørende der er dødelig syg akut, så dækkes din hjemrejse også.\nHvis du rejser uden for EU samt i EØS-landene, så er du på ingen måde dækket af en rejseforsikring, hvis du ikke privat tegner en.\nDet anbefales altså at man har en rejseforsikring for, at sikre sig selv mod diverse ulykker på rejsen.\nDer er altså mulighed for at din rejse kan blive rigtig dyr og komme med økonomiske konsekvenser for dit videre liv, hvis du ikke har en rejseforsikring. Skal du fragtes hjem i et hospital fly, så kommer det let til at koste over 100.000 kroner. En rejseforsikring til et par hundrede/tusinde kroner er altså derfor givet rigtig godt ud!\nMister du din bagage på rejsen, så kan det være en god ide at tjekke om din rejseforsikring dækker dette. Det gør de fleste forsikringer typisk.\nDe fleste rejseforsikringer de vil altid prøve at sælge dig en masse tilkøb, derfor anbefaler vi at du virkelig tager en vurdering af, hvad der er nødvendigt og hvad der ikke er nødvendigt.\nHvis du f.eks. skal på skiferie eller andre ferier, hvor du dyrker ekstremsport. Så skal du typisk anskaffe dig en speciel rejseforsikring, som dækker lige netop dette.


Dansk skolebibliotek styrker læselysten i Dubai\nAf Maja Selch / Emner: Læsestrategier, Digitalt, Bøger, Læselyst\nDet er ikke kun danske skoleelever, som har glæde af et digitalt skolebibliotek. Faktisk kan du finde børn, der læser i BookBites, over 5.000 kilometer herfra – i ørkenbyen Dubai.\nPå IB-skolen DIA (Dubai International Academy) går der 2.200 elever. De er fordelt på over 80 nationaliteter, og det betyder naturligvis, at miljøet er præget af mange kulturer.\nBevæger du dig ind på skolen, vil du midt i de internationale omgivelser finde et lokale, der bedst kan betegnes som en lille bid af Danmark. Her møder du Tine Kaalund (t.h.) og hendes kollega Heidi Kann (t.v.). De deles om undervisningen i lokalet, hvor 42 danske elever tre gange om ugen samles og undervises i dansk. De kalder sig Dansk på DIA.\nHovedindgangen til Dubai International Academy. Foto: Tine Kaalund.\nUndervisningen foregår ikke helt som i Danmark – den kan nemlig betragtes som et slags sidefag. På samme måde, som når elever sendes ned til hjemmekundskabslokalet herhjemme, sendes de danske elever ned til dansklokalet. Men det er ikke et fremmedsprog, børnene skal lære.\n”Det er dansk på niveau som i Danmark, og det er dansk modersmålsundervisning. Man skal kunne tale og forstå dansk for at komme i vores skole,” fortæller Tine Kaalund.\nFaktisk arbejder de to dansklærere på den eneste skole i hele Dubai, hvor der tilbydes dansk modersmålsundervisning i skoletiden. Det betyder, at de står i en spændende og ganske unik situation, men også at de møder nogle udfordringer: Danskundervisning hænger unægtelig sammen med læsning af litteratur på dansk. Men hvad gør man, når det foregår i Dubai langt, langt fra danske bøger og undervisningsmaterialer?\nEt skolebibliotek uden grænser\n”Vi har ikke økonomiske midler til noget, der minder om et dansk skolebibliotek,” fortæller Tine Kaalund om deres begrænsede adgang til dansksprogede bøger.\nDa eleverne startede op efter sommerferien sidste år, undersøgte hun derfor mulighederne for læsning. Som hun uddyber, er bøger i forvejen omkostningstunge hjemme i Danmark – prøv så at lægge fragtprisen til Dubai oven i! Og valget faldt på BookBites.\n”Det lå lige til højrebenet, at BookBites skulle være vores skolebibliotek, fordi der er et så ufatteligt stort udvalg af bøger," forklarer Tine Kaalund. "Det er der ikke nogen, der kan matche til den pris."\n"Med BookBites kan vi sikre altid at have den nye litteratur på vores hylder."\nMed det digitale skolebibliotek fulgte adgangen til mere end 30.000 forskellige titler fra både store og små danske forlag, og den nye tilgængelighed har betydet meget for de to dansklærere.\nOg det er ikke kun i danskundervisningen, at adgangen til litteratur gør en forskel. Tine Kaalund oplever, at forældrene på hjemmefronten også har taget skolebiblioteket til sig.\n”De kan jo læse alle de sjove Vitello-bøger for børnene derhjemme," uddyber hun. "Bøger, som de ellers ikke ville have adgang til.”\nDe frække numsebøger\nDet kan være nemt at glemme, at man befinder sig i Dubai, når man slænger sig i Halfdan Rasmussen, Bjarne Reuter og Kim Fupz Aakeson. Men der er særligt ét aspekt ved den danske kultur, der virkelig skinner igennem hos eleverne på DIA, når de sætter sig ned med en dansk bog.\n”Danske forfattere skriver ofte i et bramfrit, morsomt og frækt sprog. Og det kender vores elever ikke til," fortæller Tine Kaalund. Det er helt usædvanligt for eleverne på DIA, at der kan stå bandeord i en bog, være en illustration af en bh, eller at de sågar kan falde over ordet ’numse’.\n”Børnene hernede er meget disciplinerede, de er meget velopdragne, og de er ikke vant til, at man fjoller. Så de synes, det er rigtig sjovt at læse noget på dansk, der er både fjollet og nærmest frækt eller lidt uartigt.”\nNetop den danske humor og ligefremhed er en del af den kulturelle identitet, som de to dansklærere forsøger at præge deres elever med på de tre timer, de har med dem om ugen. Generelt benytter Tine Kaalund sig også af humor for at motivere sine elever til at få læst bøger på dansk.\nKunsten at skabe læselyst\nDet er ikke kun en dans på roser at holde liv i det danske sprog og kultur i den solbeskinnede by. Danskfaget kan godt blive nedprioriteret, fordi det er et sidefag i modsætning til engelskundervisningen, der indtager samme rolle som danskundervisningen herhjemme.\nDet er heller ikke til at kimse ad, at børnene, der træder ind over dørtærsklen til Dansk på DIA, til daglig jonglerer med ikke mindre end fire sprog. De undervises både i engelsk, dansk, arabisk og ét sprog mere.\nDe to dansklærere arbejder derfor hårdt for at skabe læselyst og tænde en gnist hos deres elever, så de får den danske kultur og sprog inddraget i deres hverdag. Tine Kaalund gør eksempelvis en dyd ud af at vurdere hver enkelt elev i klassen og tilbyde dem bøger, der afspejler deres interesser.\nDertil inddrager hun forældrene i elevernes læsning ved at sende dem ugebreve. Her fortæller hun, hvilke bøger deres børn læser for tiden, og opfordrer dem til at finde bogen i BookBites, hvis de også vil læse derhjemme.\nTil venstre ser du læsetermometrene og til højre krukkerne med kartonbøger. Foto: Tine Kaalund.\nI undervisningen benytter hun sig af læsetermometre, hvor det tælles sammen, hvor meget eleverne læser. I den forbindelse holder Dansk på DIA læsefester ca. en gang hver anden måned. Her er eleverne med til at vælge, hvad der skal ske; eksempelvis at de skal se filmen, der hører til bogen.\n”De får en belønning for deres læseindsats. Vi kigger jævnligt på statistikken sammen med dem og snakker med dem om det," forklarer Tine Kaalund.\nHeidi Kann har desuden sat krukker frem i klasseværelset, hvor eleverne må lægge en lille kartonbog i, hver gang de har færdiglæst en bog.\n”Der bliver læst mere i det her skoleår”\nUdover at synliggøre læsningen i klasselokalet, benytter de to dansklærere sig af den statistik, BookBites automatisk tilbyder om elevernes læsning – bl.a. i forældresamarbejdet.\nDer bliver læst mere i det her skoleår end ellers. Absolut. Grunden er bl.a., at der er nyere, sjovere og mere spændende bøger at læse\n”Vi er enormt glade for vores læseoverblik; altså de her elev- og klasseoverblik, hvor man lynhurtigt kan gå ind og se hvor meget, der egentlig er blevet læst," fortæller Tine Kaalund. "Det gør, at jeg kan sidde med min tablet til skole-hjem-samtalen og sige: ’Nu kan jeg se, at han kun har været logget på i 10 minutter den sidste uge’. Det giver mig et værktøj til at tale med forældrene om læsningen."\nSiden den lille danskskole i Dubai har fået adgang til et digitalt skolebibliotek, har hun oplevet en positiv udvikling hos sine elever.\n”Der bliver læst mere i det her skoleår end ellers. Absolut. Grunden er bl.a., at der er nyere, sjovere og mere spændende bøger at læse," afslutter Tine Kaalund.\nOpret en 30 dages gratis prøveadgang til din klasse - og lad børnene boltre sig i mere end 30.000 forskellige bøger.


Drømmer du om en flad mave? Sådan slipper du af med mavefedtet - Slankecoachen.dk\naf Helle Christoffersen | 6. jul 2019 | Din krop | 0 Kommentarer\nPlejer dine bukser at stramme efter ferien?\nHvad enten det er sommer eller jul er ferier noget særligt. Selvfølgelig skal du og familien forkæles i ferien, og for de fleste af os betyder det blandt andet god mad og lidt ekstra alkohol.\nOg det hævner sig. Selv om du måske ikke har spist mere, end du plejer, har du spist anderledes. Sandsynligvis har du taget et par kilo på. Men selv når vægten siger det samme, føles det som om, du er gået ud af facon. Den fede eller anderledes mad (grillmad eller julemad f.eks.) har gjort dig oppustet. Taljen er på mystisk vis forsvundet, og der sidder en ordentlig bule på maven.\nDen kan du heldigvis gøre noget ved. Og lige om lidt skal jeg fortælle dig hvordan…\nMavefedt er nok det fedt, vi hader mest. Ekstra polstring på lår og hofter kan bortforklares som kvindelige former, men der er ikke rigtig nogen god forklaring på en stor mave (medmindre du er gravid, men det er en helt anden snak)\nMænd har tendens til mavefedt, når de tager på – ofte efter de 40 år. Som kvinde er det først, når du begynder at komme i overgangsalderen, at fedtet sætter sig på maven.\nOg det værste er ikke engang bulen og håndtagene\nDet værste – og farligste – er det mavefedt, du ikke kan se, fordi det sidder omkring dine organer. Der sidder det og øger din risiko for at få kræft og hjerte-karsygdomme. Derfor er det så vigtigt for kvinder at tabe sig og få en stabil vægt, inden de kommer i overgangsalderen\nEfter hver eneste ferie er bladene fulde af slankekure og kostplaner, som ikke duer. Nogle af dem har også forslag til øvelser, som lover at få dig til at slippe af med mavefedtet. Som regel er det forskellige udgaver af mavebøjninger, men nu skal jeg fortælle dig en hemmelighed:\nDu kan ikke træne fedt væk fra et bestemt sted på kroppen\nDu kan øge din forbrænding ved at træne, så du forbrænder fedt over hele kroppen. Men du kan altså ikke punkttræne fedt væk. Sorry!\nHeldigvis er der andre ting, du kan gøre. Her har du en række tricks, som undersøgelser har vist,hjælper dig med at slippe af med mavefedtet:\nHvis du er vandt til at træne i moderat tempo, kan du med fordel træne hårdere i kortere tid. Derved opbygger du større muskelmasse og øger din forbrænding. Intensiteten skal være så høj, så du kun kan sige få ord af gangen. Undersøgelser har vist, at ved at træne mere intensivt, kan du tabe 10-20% mere fedt både om maven og om organerne end ved moderat træning\nDet er helt fint at løbe eller gå amok på crosstraineren,men du får dobbelt så meget ud af anstrengelserne, hvis du kombinerer det med styrketræning. Og du tager ikke så let på igen. Når du taber dig, taber du både fedt og muskelvæv. Vægttræning sikrer, at du beholder eller øger din muskelmasse, og det holder din forbrænding høj. Normalt sker der en opbremsning i stofskifter, når du er igang med et vægttab. For kvinder i overgangsalderen er styrketræningen ekstra vigtig, fordi det forhindrer det tab af muskelmasse og afkalkning af knoglerne, som ellers følger med\nDet kan ellers være fristende, når du gerne vil se hurtige resultater, og mange små måltider kan være upraktisk, når man går på arbejde. Når du springer måltider over, ender du let med at blive meget sulten senere. I stedet for at spare på kalorierne ender du så med at grovæde til næste måltid. Den vekslen mellem faste og grovæderi giver et ustabilt stofskifte, og kan i sidste ende føre til insulinresistens. Hvis der pumpes for meget glukose ud i blodet, lagres det i fedtvævet. Det resulterer ikke bare mere mavefedt men også i øget risiko for inflammation (betændelsestilstande i kroppen) og type 2 diabetes\nSpis dine kulhydrater om aftenen\nJeg har tidligere fortalt om, hvordan selv små ændringer i sammensætningen af kulhydrater i din kost kan føre til vægttab. En israelsk undersøgelse fra 2012 viste, at overvægtige, som spiste deres kulhydrater om aftenen, tabte sig markant mere end kontrolgruppen, som spiste deres fordelt over hele dagen. Og de tabte især mavefedt. Forklaringen er temmelig nørdet, men kort fortalt går den ud på, at visse hormoner bliver mere aktive på den diæt.\nDu skal altså droppe franskbrødsmaden til morgenmad og pastasalaten til frokost. Spis i stedet æg og mælkeprodukt om morgenen og kød eller fisk til frokost.\nMange kvinder er tilbøjelige til at leve af salat, når de gerne vil tabe sig. Efterhånden er de fleste blevet klar over, at proteiner er vigtige for forbrændingen og dermed for vægttab. Desuden mætter proteiner mere end kulhydrater.\nFordelingen af de vigtige aminosyrer er afgørende for kvaliteten af de proteiner, du spiser. Og jo højere kvalitet, jo mere mavefedt taber du.\nÆg har langt den højeste kvalitet, men kød og mælkeprodukter har også en god fordeling af aminosyrer. Du kan også få proteiner fra for eksempel bønner og linser, men en undersøgelse fra Århus universitetshospital fra 2006 viser, at animalsk protein er bedst til at reducere mavefedt


Fjerde Nat. | Bokselskap\nDe Huslærere, vi havde, bleve altid omhyggelig valgte blant de mindst uduelige og mindst ulidelige Subjekter, som denne Klasse i hine Tider var istand til at frembyde. Det var som oftest ældre Personer, som paa en eller anden Maade vare strandede i Verden, der opofrede sig for dette Kald. Om Alting slog dem feil, havde de dog den Ressource at blive Børnelærere og Opdragere. De mest pedantiske af dem gjaldt for at være de bedste og paalideligste, og der laa jo unegtelig en Slags Garanti deri, at de ikke havde andre endnu værre Egenskaber. At de alle vare Originaler, følger af sig selv, og jeg kan ikke sige andet, end at de Eksemplarer, vi erholdt, kunde 19i denne Egenskab kaldes udsøgte. Hvis jeg vilde fortælle alle de Scener, som vore Huslærere gave Anledning til, saa fik jeg nok at gjøre, men i slige Vidtløftigheder tør jeg jo ikke tabe mig, jeg frygter, det vilde kun lidet tilfredsstille saadanne alvorlige Tilhørere som mine søvnløse Venner. Lykkeligvis havde Far flittig Tilsyn med Undervisningen og overtog, især da vi bleve ældre, endog visse Fag. Paa Skolen læstes nu de almindelige Ting, som enhver maa lære, men vi pugede ogsaa diverse Bøger, der egentlig laa for høit for vor spæde Opfatningsevne. Saaledes en Bog, betitlet Forstands- og Tankelære, som jeg kan forsikre idetmindste paa mig var aldeles spildt, hvad Resultater den kan have efterladt i mine Brødres stærkere Hjerner, kan jeg ikke vide. Endnu gyser jeg, naar jeg tænker paa et Verk, som hedte Dolz’s Anstandsregler, hvoraf man lærte Høflighed, og hvordan man skulde opføre sig i Omgang med sine Medmennesker, et Verk, hvortil Knigges berømte Forskrifter til at omgaaes MenneskeneMenneskene rettet fra: Mennneskene forholdt sig omtrent som almindelige trange Støvler forholder sig til de saakaldte spanske. Det var en ulykkelig Bog, og har den ikke gjort andet ondt, saa har man idetmindste lært af den, at mange af de Medmennesker, man siden støder paa, slet ikke have læst Dolz’s Høflighedsregler. Havde man nu ikke selv puget den engang, saa savnede man den maaske mindre. Dertil kom, at vi læste den med en Huslærer, der var en levende Illustration til Verket, saafremt en pedantisk, stiv, i yderste Maade ceremoniel gammel Skrue kunde være det. Hr. Skatmand, saa hedte denne Skat, var oprindelig fra Lolland, eller et andet 20saadant Øland, og kaldte sig studiosus philosophiæ, men han havde tilbragt omtrent tyve Aar i Norge som Huslærer, og som saadan havde han brillante Anbefalinger, da vi fik ham. Skal jeg ligne Hr. Skatmand ved noget, da maatte det være med en Messingildtang, der føler sig at være af Messing, men som ved Tid og Ærgrelse har antaget noget anløbet grønligt. Ved hans hele Atmosfære var der noget irret, metalagtigt, der virkede besynderlig ubehagelig. Man havde aldrig seet ham smile eller le. Hr. Skatmand var en vredagtig Mand, han forsømte ikke paa ret haandgribelig Maade at indprente os Anstandsreglerne, naar de ikke vilde ind i vort Hoved. Han vilde blandt andet indføre den Skik, at naar Skolen endte om Dagen, skulde mine Brødre gjøre et dybt Skrabud og jeg ligedan Neining, naar vi baglænds havde naaet et vist Punkt af Gulvet. Engang jeg var færdig til at gaa, sad Præceptoren just med Ryggen vendt mod Døren, i Tillid til denne Omstændighed og i min Glæde over at være fri for Skolen og for ham og for Dolz gjør jeg min Kompliment vel dybt og lidt for overgiven, saa de andre gjorde Grimaser for ikke at le, men o ve! Han havde udtrykkelig holdt Øie med mig i Speilet, og jeg saa ham blot reise sig i fuld Vrede, inden jeg satte afsted i den voldsomste Flugt hen over diverse lange Gange, ned ad to Trapper, altid fulgt af den opbragte Hovmester, indtil jeg med et Skrig styrtede ind i Stuen. Moder var af dem, der slet ikke taalte Overraskelser, hun stod netop med en Blomsterpotte, der skulde flyttes, og den gik da i Gulvet. Jeg behøver ikke at fortælle, at jeg maatte betale 21baade Blomsterpotten og det altfor dybe Kniks. O Dolz, Dolz, hvad har det kostet mig at blive et saa høfligt Menneske, som jeg nu er!\nJeg husker endnu, hvad der gav Anledning til, at Hr. Skatmand blev afskediget. Vi havde en meget lattermild Husjomfru, med hvem han levede i stille indædt Uvenskab, da han altid troede, det var af ham hun lo. Naar hun sad til Bords, var hun ogsaa ofte i den pinligste Knibe, da den strenge Bordtugt ikke tillod hende at give efter for den Fristelse, Hr. Skatmand altid satte hende i. Engang havde hun ganske uden at tænke noget derved dannet et Profil af et Stykke Brød. Hr. Skatmand tog det til sig og indgav siden Klage derover, men nu var Far kjed baade af ham og hans Klager og afskedigede ham med det samme.\nEn anden Husfælle, men af en ulige fornøieligere Art end Huslæreren, havde vi i vor Papegøie, et virkelig ret merkeligt Individ i sit Slags, uagtet jeg kan ikke sige den «hørte til mine Folk». Dyrekjerlighed var forresten et Hovedtræk i Familien; paa Gaarden vrimlede der af alskens befjedrede og firbenede, og alle havde vi vore Yndlinge, ret betegnende efter egne respektive Individualiteter. Skulde engang et tamt Kid eller et Lam slagtes, saa græd Moder og jeg vore modige Taarer længe forud. Mor fodrede hver Dag Henriks Brune fra sit Vindu. Katte holdt jeg mest af, jeg havde altid en Kjælekat, der fulgte mig overalt, endog ude, naar jeg spadserede. Hvis her var Stedet dertil, kunde jeg fortælle mange Ting om Dyrene, Træk, som kun røbe sig for dem, der med Kjerlighed omgaaes og iagttage disse vore 22stumme Medskabninger. Kun i Forbigaaende et Par af disse Træk. Katten er et miskjendt Dyr. Det er sandt, den har Klør, som den undertiden river med, men det sker som oftest ufrivillig, ligesom godartede Mennesker undertiden komme til at saare med sin Tunge. Et merkeligt Træk er det, naar man leger med en halvvoksen Kat og den saadan med Tænder og Klør bearbeider vor Arm, hvor rørende bange den er for at tage for haardt i; forsøg det med en Hund eller et andet Dyr, og vi slippe ikke saa let. Det individuelle er overordentlig sterkt udpræget hos dem, ja mere end i nogen anden Art Dyr; jeg har truffet Katte i alle Temperamenter, alle Karakterer. Merkelig var en halvvoksen Kat, vi anskaffede os herinde, – det var et deiligt Dyr, og saa livlig, saa overstadig lystig, at den bogstavelig ikke vidste, paa hvad Ben den skulde staa, den hoppede derfor engang op paa Afsatsen af den varme Ovn og brændte sine Poter. En Dag løb Pus sin Vei, vi averterede efter den, og den blev virkelig bragt os igjen, men hvad den havde oplevet paa denne sin første Tur ude i Verden, véd ingen; fra det Øieblik var den stur og trist og ganske forandret. En Hunkat, vi havde hjemme, var af et saa blidt og kjerligt Gemyt, at den lod fremmede Unger, endog af andre Dyreracer, die sig. Kaninhannerne have den grusomme Drift, at de lemlæste og fortære sine egne Unger. Vi søgte at redde en saadan liden Stakkel, hvis Søskende laa der ilde tilredte, tog den og lagde den til vor Hunkat, og se! den tog sig moderlig ømt af den forladte. Min Yndlingskat blev engang bidt af en Hund i Halen, saa den maatte sættes af. Jeg 23véd ikke, hvad for et uovervindeligt Indtryk af Skræk og Skam, der overgik det arme Dyr ved denne Operation, men det forsvandt fra det Øieblik, og jeg sørgede over min Kat, som om den var død. Flere Maaneder efter, en Sommerdag, jeg spadserte nede i en noget uveibar og ensom Dal, sprang Pus pludselig ud af en Busk og strøg sig til mig med alle Tegn paa den heftigste Glæde. Dette hændte oftere, den fulgte mig endog lange Stykker indtil i Nærheden af Gaarden, men aldrig indenfor Grinden, herfra vendte den tilbage til sit Eremitliv i Skoven. Ud paa Høsten blev den dog ganske borte, maaske har Ræven taget den.\nMen det var egentlig om Papegøien, jeg vilde fortælle. Denne var nu Fars Yndling, og som saadan blev den betragtet med al Respekt, men egentlig elsket var den ikke af os andre. Det er merkværdigt, hvor nøie disse egoistiske, arrige Dyr forstaa, hvem der ynder dem, og hvem der ikke gjør det, og hvor hevngjerrige de ere. Kun Far og Husholdersken, vor brave, elskværdige Marthe, som særegent tog sig af dens Oplærelse, viste den al den Hengivenhed, som dens lille Papegøiesjel kunde rumme. Den løb frit omkring i Huset, og var i Almindelighed taus, men det hændte undertiden, at den faldt ind med de faa Sætninger, den til en høi Grad af Tydelighed havde lært, høist uventet og træffende, saa det var ikke forunderligt, at simple Folk, der aldrig havde seet eller hørt dens Species omtale, korsede sig, naar de kom ind og hørte den pludre, og spurgte sig selv, om dette gik rigtig til. Marthe havde altid merkværdige Træk at fortælle 24om den. Det er sandt, at Papens Indfald traf undertiden heldig ind og gav Anledning til Moro, men jeg tror nok, at den ligesom Talleyrand fik Æren for mange Vittigheder, som den ikke havde sagt, og derfor tør jeg kun anføre to Træk af den, som jeg indestaar for. At den engang paa en Bondemands forbausede Udraab: «Nei, Jesu Navn, aa er detta for Faul?» svarede: «Papegøie», er ikke meget morsomt. Men engang kom en tysk Gjøgler vandrende med sin Violin og en Abekat, der dandsede efter Violinen. Far, som et Barn indtagen i alle Slags Præstationer, bød Manden med sin Abekat indenfor. Vi havde en Stund lang hørt paa Musiken, Far med en Mine og et Alvor, som om han havde Paganini for sig, da Papegøien med et flagrede ned af sin Pind og satte sig paa Bordet. Kan du snakke? sagde den skjærende. En ny Kolbøtte af Abekatten var Svaret. Aa Skit! sagde Papen og fløi op igjen. Den sidste Kraftytring var saa meget mere overraskende, som ingen havde lært ham den, den var et rent Selvstudium. En varm Sommerdag sad den mellem Blomsterne i det aabne Vindu, hvor vi ofte havde seet den uden Frygt for, at den skulde flyve bort. Solen brændte hed paa dens grønne Fjer, og jeg véd ikke, hvad for brasilianske Drømme den vuggede sig i, eller hvilken sød Illusion der kan have betaget den, men med et strækker den sine rubinspidsede Vinger ud i Solen, flagrer tungt op paa dem og forsvinder, idet den beskriver en lav Bue over Gaarden, bag Tagene. I tre Dage var Papegøien borte, og vi ansaa den allerede for tabt, maaske taget af en Rovfugl, da det faldt Marthe ind at søge i en anden Retning.\n25Nu først et Ord om Marthe. At sige, at hun var et sjelden tro, trofast, sedeligt og flinkt Subjekt, udtrykker langt fra tilfulde, hvad denne fortræffelige Pige i femogtyve Aar var for vort Hus. Hun lukkede begge mine Forældres Øine og var den sidste paa Gaarden. Hvad Lisbeth, Eventyrsaras Datter, var i poetisk Forstand – jeg finder intet bedre og mere betegnende Ord derfor – det var Marthe i en praktisk; man kunde næsten kalde hende genial. Hun lærte alt, hun kunde alt, hun havde Tid til alt, og forenede dermed et Overblik, en saa rolig, stille Dygtighed, at hun i egentligste Forstand blev Husets styrende Aand. Dertil saa klog, hun havde den fortrinlige Evne at gjøre sig ligesaa afholdt af Folkene som af sit Herskab. Mine Forældre vidste ikke, hvor høit de skulde sætte hende, og med rette. Af hendes Færdigheder vil jeg kun nævne, at hun vævede alt, hvad der paa den store Gaard forbrugtes af Linned, fint Dækketøi, endog Gulvtepper, lavede fortrinlig Mad, og – at hun sang meget smukt. Hun var altid Forsangerske ved Kirkefesterne. Naar der blev spillet et Thema inde, skulde det meget undre os, om ikke Marthe Dagen efter sang det i sin Væv tidlig om Morgen, og det saa rent og klart, som om hun havde indstuderet det med en Mester. Af Væsen var hun faamælt – lakonisk, stille, beskeden og altid i godt Humør, ligesom hun viste en Takt, en Finhed i alle Forhold, som man skal søge efter, selv udenfor hendes Stand. Dette sjeldne Klenodie af et Tyende skulde jeg arvet, det var en stille Overenskomst mellem mig og hende, men denne for mig saa lykkespaaende Udsigt blev desværre forstyrret 26ved en høist ubeleilig Frier. Marthe, der havde afslaaet saa mange Tilbud, der havde modstaaet saa mange Fristelser, medens hun stod paa sin Post, kunde ikke modstaa en ung, brav og anseet Gaardmand, der netop i det kritiske Øieblik meldte sig.\nSamme Marthe havde en Evne til at finde bortkomne Ting, som næsten maatte kaldes overnaturlig, ialfald ubegribelig. Den havde noget tilfælles med hin Piges, der vitrede Metallerne i Jordens Skjød. Kom noget bort, og jeg kan ikke fragaa, at dette hændte undertiden i vor Familie, saa fortvivlede vi ikke, thi Marthe var der jo. En Dame havde paa en labyrinthisk Tur ned gjennem Dalene, langs Elvene, tabt sin Ring, en Forlovelsesring – denne sidste Omstændighed gjorde hende især ulykkelig, da hun tog det for et slemt Omen – Marthe gaar ud og finder Ringen midt i Engen. En Dag Far kom hjem fra en Christianiatur, havde han tabt en meget værdifuld Diamantbrystnaal – hvor, havde han ikke ringeste Formodning om. Han savnede den først, da han kom hjem. Marthe udbad sig Tilladelse til at reise indover for at søge, og Marthe reiste med sin besynderlig naive, jeg kan næsten sige inspirerede Tro paa sin Lykke, og vi med vor overlegne Vantro saa hende reise. Hun havde søgt paa et Par Steder, og det var allerede mørkt, da hun kom til Skydsstedet Trøgstad, henved to norske Mile fra Hjemmet. Her fik hun en Lygte og gav sig til at søge paa Gaarden, og i Høstsølen mellem Bøndernes Vogne og Heste fandt hun Naalen. En anden Gang savnede Far ligeledes efter en Byreise en sølvforgyldt Snusdaase; denne Gang negtede han hende rentud 27at gaa paa Opdagelse, han havde savnet Daasen paa et Sted nær Christiania og havde allerede selv anstillet Undersøgelser, den var vist stjaalet. Men Marthe, dennegang ulydig, tog Hest og Slæde og drog afsted. Da hun havde kjørt et lidet Stykke, vilde hun drage Fælden tilrette; derved faldt der noget ned i hendes Skjød og se, det var Daasen, der havde skjult sig mellem Fælden og Foret, og som Marthes magnetiske Nærhed nu drog frem. Denne samme Marthe var det, som blev sendt ud efter Papegøien. Selv hun havde næsten opgivet Haabet, da det faldt hende ind at søge i en ganske anden, lidet sandsynlig Retning, nede i en dyb Sidedal. Nu kommer Papegøiens anden Genistreg, som jeg skulde fortælle. Glemmer ikke, kjere Venner, at meget af dette er skrevet for mine Børn, saa lad os da være Børn og glæde os over Papegøien! Marthe havde som sagt næsten opgivet Haabet, da hørte hun pludselig lige over sit Hoved en skingrende, vel bekjendt Stemme: Kom hid, Marthe! Marthe, kom hid! I Toppen af en af vore store Hængebirke saa hun sin kjere, gamle Ven sidde. Ikke før blev den hende var, saa entrede den med Neb og Klør ned til hende og spadserte gemytlig op paa hendes Skulder.


Pristjek på Vasket sand ⇒ Spar op til 77 % \nEr du på udkig efter vasket sand?\nPris for 1000 kg vasket sand inkl. levering\nMen er vasket sand overhovedet det rette valg? Her finder du vores pristjek på andre typer af sand…\nAlmindelige spørgsmål med hensyn til vasket sand:\nVasket sand tilbud?\nBedste vasket sand?\nVasket sand pris?\nOpsummering: Pristjekket viser at den billigste pris for 1000 kg vasket sand er 666 kr. Pristjekket er vurderet til 4.9 ud af 5 stjerner baseret på 10 brugeranmeldelser.\nWebsitet er finansieret ved hjælp af annoncer. Vi har aftaler med et hav af online outlets derved at vi markedsfører deres tilbud, og opnår honorar forudsat en af vores besøgende fuldfører en transaktion.\nInformationer omkring tilbud og shops på nettet i Danmark ajourføres jævnligt, men vi giver ingen garanti imod korrektioner der er blevet lavet siden vi senest opdaterede de viste oplysninger.


Overlæge i Silkeborg står til fyring efter skanningsfejl – Nyheder fra Bornholm » Bornholms Tidende\n28. APR 2020 28. apr 2020 • 9:43 INDLAND AF\nDiagnostisk Center i Silkeborg har brugt lavdosis CT-scanning til skanning for lungekræft, hvilket ikke er i overensstemmelse med Sundhedsstyrelsens retningslinjer. og som ledelsen finder dybt kritisabelt, da der ikke er fremlagt forskningsresultater og data som aftalt, skriver Midtjyllands Avis.\n– Vi har de bedste resultater i landet for udredning af lungekræft, men det her er bare den undskyldning, man har for at slippe af med mig. De har længe ønsket mig væk, det har jeg ikke været i tvivl om, efter at jeg kraftigt kritiserede fyringen af den daværende hospitalsledelse i Viborg, siger overlæge Ulrich Fredberg til Viborg Folkeblad tirsdag.\n– Men efter det her er det også svært at tro, at der vil kunne etableres et samarbejde, siger han til avisen.\nBrugen af lavdosis CT ved mistanke om lungekræft været problematiseret blandt fagfolk. Dansk Lunge Cancer Gruppe er ikke begejstret. Det er Kræftens Bekæmpelse derimod og har kaldt tilbuddet i Silkeborg for “et stort fremskridt”, skriver Midtjyllands Avis.


Humleborg Online - Historier om mødre - ny særudstilling på Nivaagaards Malerisamling\nHistorier om mødre - ny særudstilling på Nivaagaards Malerisamling\nOprettet: 30. august 2020\nMødrerne får en helt særlig rolle på Nivaagaards Malerisamling, når der blændes op for en særudstilling fra den 20. september 2020 til 24. januar 2021. Historier om mødre hedder udstillingen og den sætter fokus på moderrollens kunst- og kulturhistorie.\nFå sandheder gælder for alle, til alle tider - men alle har en mor. I kunsthistorien er mor-motivet et af de mest ikoniske. Udstillingen Historier om mødre sætter fokus på moderrollens kunst- og kulturhistorie med vægt på kunst fra renæssancen til det tidlige 20. århundrede med afstikkere til samtidskunsten. På trods af århundreders adskillelse er kunstnere dengang som nu fortsat optaget af moderbilledet som tema. Oplev værker af blandt andre Lucas Cranach d.Æ., Jens Juel, Berthe Morisot, Christian Krohg, Sir Joshua Reynolds, Michael Kvium og Alexander Tovborg samt ny dansk litteratur, der går i clinch med værkerne.\nAlle tiders mest kendte mor er Jomfru Maria, kendt af de fleste, dyrket af mange og portrætteret af utallige kunstnere gennem århundreder.. Til trods for, at vi i Nordeuropa lever i en protestantisk og sekulariseret kultur, har kunstens billeder af madonna spillet en betydelig rolle i konstruktionen af den ideale mor; billeder af moderskabet begynder med de religiøse fremstillinger af hende. Maria er således det ideal, som glider over i de verdslige fremstillinger af mødre. Kunsthistorien er fuld af vidunderlige, inderlige, elskelige skildringer af mødre med børn, som mennesker kan spejle sig i og bevæges over. Men passer kunstens billeder altid på virkeligheden?\nI dag taler vi om ravnemor, hønemor, curlingmor, rugemor, karrieremor og speltmor. Der knytter sig mange ord, navne og begreber til moderskabet, hvilket siger noget om det fokus, der er på emnet. Til trods for, at kvinder i dag indtager mange roller i samfundet, fylder moderskabet stadig meget i den kollektive bevidsthed, på de sociale medier, i litteraturen, kunsten og populærkulturen. Forventningerne er store, og cirka hver fjerde nybagte mor får en efterfødselsreaktion, hver tiende en decideret fødselsdepression. Vi tror, vi er frie til at skabe os selv, men i virkeligheden er individet stærkt påvirket af udefrakommende idealer og normer. Vores forestillinger om morens væsen og betydning er i høj grad formet af kunstens billeder gennem århundreder. Moderskabets visuelle historie er lang og ikke sådan lige til at ryste af sig!\nSammen med kunsten spiller nyere litteratur også en væsentlig rolle i udstillingen. I sammenstillingen med den ældre malerkunst italesætter litteraturen en uoverensstemmelse mellem idealbilledet af moderen og hverdagens virkelighed. Kontroversielle, sårbare og uperfekte mødre og de modsatrettede følelser, der også knytter sig til moderskabet, kan være svære at få øje på i kunsten. Nutidens litteratur giver stemme til en indre verden, der er mere tumultarisk end de idealiserende billeder, som er så talrigt repræsenteret i kunsthistorien før 1900-tallet:\nSærudstillingen Historier om mødre kan opleves på Nivaagaards Malerisamling frem til 24. januar 2021.\nBilledetekst: Den danske kunstner Gudrun Hasles (f.1979) foto af sin gravide mave med I have to be perfect tatoveret på den arm, som hun beskytter maven med, er et stærkt og samtidig sårbart billede på morens kærlige ambition om at gøre det ypperste for sit barn - på at idealet lever.


Alternativer til den klassiske filmaften - DVD venner\nAlternativer til den klassiske filmaften\nFilm-fyren 18. juli 2014 30. december 2016 0\nForestil dig, at du og vennerne sidder en lørdag aften hos dig til filmaften med slik, chips og hvad der dertil hører. I gør som I altid plejer, ser den film I altid ser, nemlig Terminator med Arnold Schwarzenegger.\nForstil dig så herefter, at du pludselig får en idé! En idé om at, dig og dine venner skal prøve noget nyt, I skal lave andet sammen end blot at se film – I skal ud og opleve noget. I skal på skiferie til Mayrhofen med Sunweb, der tilbyder skirejser til formidable priser.\nI Mayrhofen er byens stil en blanding af noget moderne arkitektur og typisk tyrolsk. Når ikke du står på ski, kan dig og vennerne besøge byens gågade med butikker, restauranter, barer og konditorer.\nFår du og vennerne lyst til at sætte en fest i gang, kan I nyde godt after ski og nattelivet i byen. Begge dele vil på ingen måde skuffe jer. Er det andre aktiviteter I leder efter, kan byen også tilbyde at gå i biografen, svømme, få en dejlig behandling hos wellness centeret, bowle, kælke, spille tennis, dyrke fitness og meget mere. I vil med sikkerhed ikke kede jer!


Kan løbebåndet få mig i marathonform? | Aktiv Træning\nHældning Gør din træning på løbebånd mere realistisk ved at justere hældningen, som på de fleste løbebånd kaldes elevation eller incline.© Colourbox\n#Løbebånd #Spørgsmål #Spørg om løb\nDu kan sagtens bruge løbebåndet til at skabe en grundform. Især i de kolde og mørke vintermåneder med sne og is på vejene er det fint at bruge et løbebånd til gradvist at optrappe antallet af kilometer før halvmarathon og den fulde distance. Men løbebåndet kan ikke stå alene.\nDu får brug for at løbetræne udenfor under mere realistiske forhold, hvis du skal have en god oplevelse under din debut på de længere distancer.\nModvind, sidevind og vindmodstand er elementer, du skal vænne dig til at løbe i. Din krop skal også ‘vænne’ sig til at lande hårdere, end du gør på et affjedrende løbebånd. Ellers risikerer du at overbelaste dine ben og blive skadet af at deltage i de to løb.\nEt godt træningsmiks vil derfor være, at du i den mørkeste del af vinteren løber to gange om ugen på løbebånd og i weekenden snupper en distancetræningstur udenfor på asfalt. Jo tættere du kommer på din marathondebut, jo mere skal du ud i det fri og træne.\nGør også din træning på løbebåndet mere realistisk ved at indstille dets hældning. 1-2 procents hældning simulerer vindmodstand, mens nogle minutters løb med 5-6 procents hældning simulerer, at du løber op ad en bakke.\nHusk også, at løbebåndet er bedst til at forbedre din kondition ved hjælp af fx intervaltræning, mens du let kan kede dig halvt ihjel ved at løbe lange ture i roligt tempo.


Professor: Jeg blev frosset ud af KU - Professor: Jeg blev frosset ud af KU - Altinget - Alt om politik: altinget.dk\nProfessor: Jeg blev frosset ud af KU\nANKLAGE: I årevis advarede professor Jakob Brøchner Madsen, KU om en truende finanskrise. Derfor blev han - efter eget udsagn - frosset ud. Økonomisk Institut afviser.\nDet har noget at gøre med, at økonomer generelt er meget højreorienterede...\nTidl. professor, KU\nJakob Brøchner Madsen, tidligere professor i økonomi ved Københavns Universitet, KU, har i årevis været en af de få forskere, der har advaret om, at en boligboble var under udvikling og kunne føre til omfattende finansiel krise.\nMen hans advarsler faldt ikke i god jord hos de øvrige økonomiske eksperter på Økonomisk Institut, siger Jakob Brøchner Madsen i dag, hvor han ikke længere er ansat på universitetet.\n"Det har noget at gøre med, at økonomer generelt er meget højreorienterede, og derfor vil de ikke indrømme, at den private sektor kan fejlvurdere. Men det er simpelthen en benægtelse af virkeligheden," siger han til Universitetsavisen.\nHan stod derfor ret alene med sine synspunkter på Københavns Universitet, og det fik ubehagelige konsekvenser for ham. Til avisen siger han, at han blev frosset ud og ikke fik sin ansøgning om genansættelse ved universitetet godkendt på grund af sine synspunkter.\nKun få lyttede\nI dag er Jakob Brøchner Madsen professor på Monash University i Melbourne, Australien. Han er bekymret over, hvor få andre økonomer lyttede til hans advarsler.\n"Det er bemærkelsesværdigt, hvor lidt universitetsøkonomer har sat sig ind i finansielle modeller. Den nuværende finanskrise skyldes primært, at markedet for derivater er løbet fuldstændig løbsk. Men der er stort set ingen universitetsøkonomer, der ved, hvad et derivat er. Vi snakker om et marked på størrelse med hele verdens årlige BNP, som de ikke har sat sig ind i," siger han.\nKan ikke genkende beskrivelse\nInstitutleder på Økonomisk Institut Peder Andersen oplyser, at Økonomisk Institut følger reglerne for ansættelse med et bedømmelsesudvalg med et flertal af medlemmer uden for KU. Han vil ellers ikke kommentere på Brøchner Madsens anklager.\nDet vil overvismand Peter Birch Sørensen, professor ved Økonomisk Institut og tidligere kollega til Jakob Brøchner Madsen, gerne.\n"Hvis man år efter år stædigt fastholder, at boligpriserne vil falde, så får man stensikkert ret på et eller andet tidspunkt. Men kunsten er at forudsige, hvornår priserne vil vende, og hvor kraftigt omsvinget bliver. Vismændene har ikke været specielt gode til at forudsige udviklingen i boligpriserne, men i al beskedenhed så har vore prognoser for udviklingen på kort og mellemlangt sigt hidtil været mere præcise end Jakob Brøchner Madsens," siger Peter Birch Sørensen, som heller ikke kan genkende Jakob Brøchner Madsens beskrivelse af diskussionsklimaet på KU.\nNyeste artikler med Peter Birch Sørensen:\n14/10/2019: Peter Birch: Ny grøn regnemodel kan "starte en ny æra" i Finansministeriet


Mit grønne univers: Mere kompost og et rent bed.\nJeg har tilbragt 3½ time ude i haven i dag, og sikke dog et dejligt havevejr det har været.\nIsen er langt om længe ved at forsvinde fra havebassinet, og til min store glæde kunne jeg se, at der stadig er levende guldfisk under den resterende is.\nGlæder mig til, at det hele bliver grønt og frodigt, men i dag handler det mest om jord, så billederne er mere sorte end grønne, men inden længe er det farverne der kommer til at fylde :-)\nDet første jeg gik i gang med var komposten, jeg mangler jo pladsen til nyt affald. Vil lige sige, at det giver varmen at stå og rode med komposten - pyha - tror det er godt i kampen mod kalorierne ;-)\n5 kvarter senere\nDet rykkede en hel del, men der er desværre stadig noget der er frossen.\nJeg er inde ved bagbeklædningen, men det der er tilbage\ner frossen. Det er den klump, jeg har hakket i mindre\nstykker, og forventer er optøet i morgen.\nFor nogle dage siden kom jeg en vintermåtte over en af kompostbunkerne i håb om, at det ville tø hurtigere op, men det har ikke været tilfældet, nærmere det modsatte. Altså vil jeg have det til at virke, skal det over før frosten bider sig fast.\nDen nysiede kompost fylder rigtig meget, men hvor er\ndet dejligt, at kunne køre det ud i haven, når bedene er\nHer sidst på eftermiddagen har jeg dog fået hakket meget af den frosne kompost i en af bunkerne i mindre stykker, og håber dermed at kunne få tømt en bunke helt i morgen :-)\nDen anden dag kom jeg kompost på en af mine højbede, i dag har jeg fået gjort det andet højbed rent, så den er klar til at få fyldt kompost på i morgen, så det går stille og roligt fremad.\nBedet før rengøring og kantning.\nDet kribler virkeligt i fingrene nu, når vejret er blevet så lunt, så selvom frosten satte en stopper for arbejdet med komposten, følte jeg ikke trang til at rykke indendøre. Det bed jeg har udsigt til inde fra stuen, ville jeg have gjort rent. Jeg var ikke så flittig i haven sidste efterår, hvilket hævner sig nu.\nBedet efter rengøring og kantning. Det begynder virkeligt at minde om forår nu.\nBedet blev luget, der var en hel del ukrudt at fjerne, men fordelen er da, at jeg kan se hvor langt jeg kommer. Kan dog godt mærke, det er lidt tidligt på sæsonen, for selv om luften er blevet lunere, er det faktisk ret koldt for fingrene at sidde og pille ukrudt.\nHvor ser det godt ud med et rent nykrattet bed, men, men......... kanterne på plænen, de var lange. Ind efter min kantskærer, så nu står kanterne skarpe mod det bed. Resten af plænen må vente med at få tur til en anden dag.\nIndsendt af Vivi kl. 17.21\nParkvegens Hageglede 12. marts 2011 kl. 17.38\nHei. Så heldig du er som er kommet så langt. Det bed er blitt ryddig og fint, kan godt tenke meg hvor flott det blir når det det er sommer. Ønsker deg en fortsatt fin helg.\nAnnette 12. marts 2011 kl. 18.14\nhvor er du dog flittig og det bliver rigtig fin, jeg håber jeg kan komme ud i haven i morgen og luge lidt, det vil bare være godt.\nForsat go week-end\nLene 12. marts 2011 kl. 18.24\nHvor har du dog været flittig. Man må jo "lide" lidt, for sådan en bunke frossen kompost kan da ikke forhindre én i at lege forår - vel? :)\nLene 12. marts 2011 kl. 18.29\nDet er da i øvrigt en stor fejl, at jeg havde glemt at føje dig til min læseliste, og blive fast læser.\nDet har jeg nu rådet bod på :)\nBerit fra Irishaven 12. marts 2011 kl. 19.23\nJa, det var skønt havevejr i dag - gad vist om du er lidt øm i ryggen i morgen - det var en ordentlig omgang du der fik gjort! Jeg nåede også lige et par timer i staudebedet og så op på 3.sal til kaffe og lidt haveblogging - så bliver en lørdag ikke meget bedre her hos mig.\nVivik 12. marts 2011 kl. 22.44\nLene, du er meget velkommen som fast læser :-)\nBerit, kan ikke forestille mig, at jeg er øm i ryggen i morgen. Tænk på, at jeg arbejder som gartner til daglig, så der skal som regel en hel del mere til, før kroppen værker ;-)\nwenche`s hage/ hobby 13. marts 2011 kl. 00.13\nJa det er spennende å se om fiskene har overlevd vinter og is.Har også dam med gullfisk og 2 koi,har funnet en død gullfisk foreløbig.Her er det snø og frost i bakken ennu.


Artikel filtreret på dato: torsdag, 07 juni 2018\ntorsdag, 07 juni 2018 04:30\nLæserbrev af Tanya Buchreitz Løwenstein, Kolding byråd (V).\nSocialdemokratiets gruppeformand er ude og rette store anklager mod politikere i blå blok, fordi der i forbindelse med grundlovsmøde på Skamling, også var mulighed for at få en guidet tur og høre om de spændende planer for området af kommunale medarbejdere.\nUdover at forestå denne del, har kommunen ikke på nogen måde været en del af hverken afvikling eller finansiering af grundlovsmødet, som socialdemokratiske kræfter ellers gerne vil have det til at fremstå.\nVi så samlingen af menneske, som en god anledning for kommunen, til at vise nogle projekter frem, hvilket man fra forvaltningen har benyttet sig af.\nPå samme måde som når medarbejdere omkring Marina City stiller op til et partiarrangement for SF. Jeg går ud fra at SF har arrangeret dette, for at involvere nogle borgere i, hvad der sker i vores skønne kommune og det kan jeg kun hilse velkommen så længe de ligesom os andre, selv afholder deres udgifter til den indbudte forplejning.\nLigesom at jeg også har en forventning om at man opruster i Legeparken, når børnene holder grundlovsmøde, så har jeg kun ros til overs for fleksible medarbejdere, der stiller op hvor borgerne er. Det er for mig at se borgerens centrum! En skam at Socialdemokratiet ikke deler den begejstring, og tillige går i medierne med kritik, fremfor at tage deres undren internt.\nFra partiet der normalvis hævder at stå bag medarbejderne, gælder det tilsyneladende kun indtil de kan bruges i en smædekampagne omkring magtfuldkommenhed i borgmesterpartiet.\nPinligt! Og så klinger det også ret hult, fra et parti der havde valgt en kommunal lokation i form af Nicolai komplekset til eget grundlovsmøde.\ntorsdag, 07 juni 2018 04:27\nLæserbrev af Merete Due Paarup (V), gruppeformand, Uhrevej 11. 6064 Jordrup.\nGrundlovsdag er demokratiets festdag, der fejres på forskellig vis og forskellige steder af de forskellige partier. Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti holder det på vores fælles kulturarvsfyrtårn - Skamlingsbanken. De Radikale i den kommunale kulturskole i Marielundskoven. Socialdemokratiet, SF og Enhedslisten var i år rykket til vores fælles Kommunale Kulturkompleks Nicolai. Der blev holdt taler om de vigtige værdier i vores demokrati, vores ytringsfrihed om Danmark i fortiden, nutiden og fremtiden. De store visioners dag.\nDerfor er det også ærgerligt, at Socialdemokratiet er nu ude at anklage partierne fra på Skamlingsbanken for at "have fingrerne i kommunekassen" og få kommunen til at arrangere den - det er ikke korrekt. Vi har alle en stor interesse, i at Skamlingsbanken formidles.\nDerfor er det da helt naturligt, at vi forhørte os om Kommunen ville tage initiativ til en rundtur og naturformidling den dag, hvor der typisk er mange mennesker samlet. Det synes de gav god mening i forhold til strategien, slagplanerne og formidlingen for Skamlingsbanken.\nDet blev lavet - uafhængigt af Grundlovsmødet, uafhængig økonomi - men naturligvis har vi nævnt det i vores annoncering men ellers har de kun stedet og at alle er inviteret til fælles. Nøjagtig som andre partier også gør fx i cykeltur ved Marina City eller andre bruger vores fælles kultursteder.\nJeg går ind for demokrati og for synergi. Ikke millimeterdemokrati - og lad-os-finde-stenene-i-skoen-energi.


Der studeres – Catarina.dk\nJeg sidder og læser, bladre og læser lidt mere i diverse havebøger og et enkelt magasin, jeg ender med at blive en helt have kyndig kvinde.\nSøren har lige gjort klar til aftensmaden. Det er selvfølgelig grillmad. Vi skal have rødvins/chili marinerede svinekoteletter, med en salat krydret med Liselottes dejlige ovntørrede tomater, som jeg lavede i sidste uge, de kan varmt anbefales.\n29. april 2007 at 18:15\nJeg har lige spist men nu sidder jeg da og bliver helt sulten af at se den lækre ret:-)\n29. april 2007 at 18:39\nGodt I kan lide tomaterne 🙂\nHerhjemme kan vi slet ikke få nok af dem, men snart er sæsonen for de små, smagfulde tomater her og der er plads i budgettet til storproduktion 🙂\n29. april 2007 at 19:07\nUhm, det ser godt ud! Og ja, læs endelig havebøger. Jeg kan varmt anbefale magasinet “Alt om haven”, jeg holdt i flere år. Dels er det fantastisk inspiration, men også meget rigtig nyttig viden. Men om det ér en af magasinerne ved jeg jo ikke 🙂\n30. april 2007 at 05:59\nDet er lige før vi heller ikke kan få nok, Liselotte. Christian er begyndt at putte dem ovenpå en rugbrød med leverpostej, så jeg må nok hellere også få lavet lidt flere.\nTak for tippet Deborah 😉 Jeg må ud og have “Alt om haven” i dag.\nCatarina » Blog Archive » Tomater tomater tom….\n4. august 2009 at 20:27\n[…] har sagt det før, men de her tomater er som slik og de holder ikke mange dage […]


Kommentar til Interxion-direktør erkender: Mystisk kollaps i datacenter har ført til »seriøse« kontraktbrud Fredag, 5. juli 2019 - 19:45\nKommentar til Skal cpr-nummer kobles direkte med DNA på Nationalt Genom Center? Mandag, 13. maj 2019 - 10:45\nFolketinget kan engang beslutte....\nFolketinget kan på et hvilket som helst tidspunkt beslutte at udvide brugen af Nationalt Genom Centers data. Jeg kan sagtens forestille mig at nogen på et tidspunkt ønsker politiet kan bruge centrets data til at opklare alle mulige lovovertrædelser. Holdningen hos mange er, at når man ikke har gj...\nKommentar til Løkke fastslår igen: Danmark skal have ét EPJ-system Torsdag, 28. marts 2019 - 10:32\nHvis det altid er størrelsen af virksomheden/landet der er afgørende for om organisationer-systemer fungerer optimalt, ja så var Danmark lukket ned for længe siden. De store organisationer/systemer stivner og forældes. Det var det man så med kommunismen. Kun at satse på ét EPJ-system i et helt s...\nKommentar til Løkke fastslår igen: Danmark skal have ét EPJ-system Onsdag, 27. marts 2019 - 18:12\nKommentar til Kommuner: Vi har ikke brug for mere digital overvågning af borgerne Torsdag, 21. februar 2019 - 16:02\nKontooplysninger kan de allerede få, for hvis man siger nej til at udlevere kontooplysninger kan de tvinge mistænkte, og i øvrigt er man allerede under kraftig mistanke for snyd. Myndigheder skal tvinges til at meddele de mistænkte, hver gang de indhenter oplysninger fra alle andre myndigheder/v...\nKommentar til Roskilde køber norsk borgerservice-robot: »Ingen grund til at genopfinde dyb tallerken« Torsdag, 14. februar 2019 - 11:05\nHar du et spørgsmål kan du selv starte en studiekreds til at læse og finde svar på kummunen hjemmeside. Det kan man let bruge ½ og hele timer på, hvor man med en kort telefonsamtale kan få et bedre svar. Har politikerne de glemt, hvor mange af de unge de påstår ikke kan læse og skrive når de for...\nKommentar til Google kan blive tvunget til at udlevere data om tusindvis af mennesker til politiet Fredag, 8. februar 2019 - 21:16\nVi er alle skyldige?\nEngang var man uskyldig indtil det modsatte var bevist, nu er vi som udgangspunkt alle skyldige indtil vi kan bevise vores uskyld. Noget andet er at tilstedeværelsen af en mobiltelefon i et bestemt område ikke beviser noget i forhold til en kriminel handling. den kriminelle havde måske ingen mob...\nKommentar til Gladsaxe Kommune: Det er ikke et datalæk, de er blevet stjålet Fredag, 1. februar 2019 - 18:00\nKommentar til Sundhedsreformens ufuldstændige business case og Sundhedsplatformens fremtid Søndag, 27. januar 2019 - 0:06\nHamborg bliver tit nævnt som et område der kun bruger 1 system til 4-5 mill indbyggere, men er der overhovedet nogen der ved hvordan det fungerer i Hamborg. Der er efterhånden få danskere der kan tale og forstå tysk. Er Hamborg/Tyskland så digitaliserede som vi er her, eller har de stadig et post...\nKommentar til Yousee lækker 4.800 kunders skjulte navne og adresser Mandag, 10. december 2018 - 11:00\nKommentar til Mogens Nørgaard: Danske politikere er bange for digitalisering Onsdag, 14. november 2018 - 17:51\nKommentar til Samling af borgerdata åbner helt nye muligheder for velfærdsinnovation Fredag, 2. november 2018 - 15:51\nKommentar til IT-værktøj sammenkører politidata og spotter udsatte familier: »Det gør en kæmpe forskel« Lørdag, 13. oktober 2018 - 10:48\nKommunale myndigheder mangler ikke indberetninger, de mangler socialrådgivere (ikke sagsbehandlere) til at gøre noget ved det. På samme måde mangler politiet resourcer til at beskytte kvinder der stalkes af forsmåede mænd.\nKommentar til Softwarerobotter i Københavns Kommune automatiserer over 5.000 produktionstimer Fredag, 12. oktober 2018 - 13:56\nDe har automatiseret 5.500 produktionstimer. Betyder det de hvert år har bortrationaliseret 5.500 arbejdstimer årligt/månedligt i Koncernservice? Er en produktionstime her, det det samme som en mandetime, så 5.500 produktionstimer/år svarer til 3-4 medarbejdere.\nKommentar til Her vil Google bygge 95.000 m2 ny datadrevet bydel Fredag, 14. september 2018 - 21:57\nKommentar til Her vil Google bygge 95.000 m2 ny datadrevet bydel Fredag, 14. september 2018 - 9:29\nKommentar til Fhv. CPR-chef til Lars Løkke: Sundhedsplatformen er en større skandale end IC4 og EFI Lørdag, 11. august 2018 - 0:54\nNej Tak. Det er godt vi har forskellige systemer og dermed kan systemerne sammenlignes. Hvad nu hvis de havde valgt Sundhedsplatformen, og indført det i alle regioner?\nKommentar til Londons ansigtsgenkendelse giver 98 pct. falske hits: »Offentligheden forventer, at vi bruger det« Lørdag, 7. juli 2018 - 14:24\nAnsigtsgenkendelse fungere ikke, men de bruger det fordi folk forventer det. "De ringe resultater afskrækker imidlertid ikke politichefen i London. Hun argumenterer med, at offentligheden forventer, at politiet tager den seneste teknologi i brug." Bruger de resourcer på andre teknologier...\nKommentar til Afgående Region H-direktør: Vi undervurderede Sundhedsplatformen Torsdag, 21. juni 2018 - 13:26\nKommentar til Storbank styrer kontanter med AI: Hver hævemaskine kræver sin egen analysemodel Torsdag, 26. april 2018 - 13:55\nDe har kun 5 til 10 varer i "seddelbutikken". For mig at se har supermarkeder en meget vanskeligere opgave med X x 1000 varer, og de klarer det fint.


Cewe.dk Rabatkode - juli 2020 - Dkkuponer.net\nHovedsiden > C > Cewe.dk Rabatkode - juli 2020\nGå til www.cewe.dk\n14 aktuelle tilbud\nLav fotobøger, fotokalendere, personlige invitationer mv. og få mere ud af dine billeder. Få 75 kr. i rabat på din første fotobog.\nAktuelle rabatter og tilbud - juli 2020\nVi anbefaler73% det har virket\nKortspil, puslespil og vendespil med eget motiv\nKortspil, puslespil og vendespil med eget motiv.\nVi anbefaler53% det har virket\nVi anbefaler74% det har virket\n20% rabat på julekalender med chokolade og eget foto\nVi anbefaler92% det har virket\n20% rabat på julekalender med chokolade og eget foto.\n20% rabat på fotokrus med dit billede\n20% rabat på fotokrus med dit billede.\nInvitationer til fest (konfirmation, dåb, bryllup)\n58% det har virket\nInvitationer til fest (konfirmation, dåb, bryllup).\nRabat på vægbilleder\n39% det har virket\nRabat på vægbilleder.\n51% det har virket\n75 kr. rabat med Cewe rabatkode\n86% det har virket\n75 kr. rabat med Cewe rabatkode Har I taget en masse gode billeder, som I godt kunne tænke jer at gemme. Så kan I lige nu spare 75 kr. på en Cewe fotobog!\n100% det har virket\n20% rabat på mobilcovers hos CEWE Cewe giver dig lige nu hele 20% rabat på mobilcovers med denne rabatkode! Så mangler du et nyt mobilcover med et minde fra en uforglemmelig dag, så slå til nu inden rabatkoden udløber!\nFri Fragt hos Cewe\nFri Fragt hos Cewe Cewe er din online fotoservice, har I mange uforglemmelige oplevelser, som I gerne vil have gemt? Hos Cewe kan I fx få lavet en fotobog. Lige nu får I endda f... (flere)\n20% på alle juleprodukter Kupon (gyldig indtil den 01.01.)\nBestil 2 stk. julekalendere få 10% rabat Kupon (gyldig indtil den 01.12.)\nBestil 3 stk. julekalendere få 15% rabat Kupon (gyldig indtil den 01.12.)\nBestil 4 stk. julekalendere få 20% rabat Kupon (gyldig indtil den 01.12.)\nSpar 20% på Cewe vægbilleder Kupon (gyldig indtil den 01.01.)\n20% Cewe Rabatkode på billedfremkaldelse Kupon (gyldig indtil den 01.01.)\n20% Cewe Rabatkode til personlige invitationer og takkekort Kupon (gyldig indtil den 31.12.)\n20% Cewe Rabatkode på mobilcovers Kupon (gyldig indtil den 31.12.)\n10% CEWE Rabatkode Kupon (gyldig indtil den 31.12.)\nRabat på adventskalender Kupon (gyldig indtil den 25.11.)\n_L_404_10 - Cewe.dk


Skat.dk: C.H.2.3.2.4 Aktieselskaber med videre - afsmitning\nDette afsnit beskriver de generelle regler for bedømmelsen af, om et aktieselskab eller anpartsselskabs køb og salg af fast ejendom er sket som et led i næringsvirksomhed.\nAfsmitning fra andre skattepligtige\nVed bedømmelsen af, om et selskab skal anses som næringsdrivende ved køb, salg og opførelse af fast ejendom, lægger SKAT vægt på både selskabets vedtægtsmæssige formål og selskabets faktiske virksomhed. Et andet vigtigt element, der også indgår i vurderingen af, om der foreligger næringsvirksomhed, er, om deltagerne i selskabet - aktionærerne mv. - er næringsdrivende med køb og salg af fast ejendom eller med opførelse af fast ejendom til videresalg. I sådanne tilfælde, kan formodningen om næring hos aktionærerne smitte af på selskabet. Det kan få betydning for vurderingen af, om selskabet er næringsdrivende. Se nedenfor i dette afsnit om afsmitning fra andre skattepligtige.\nVed vurderingen af, om et ejendomsselskabs faktiske erhvervsvirksomhed med køb og salg af fast ejendom har karakter af næringsvirksomhed, er det ikke afgørende, hvorledes formålsparagraffen er udformet. Afgørende er derimod, om selskabet ud fra en konkret vurdering har drevet næringsvirksomhed med handel med fast ejendom. I denne vurdering spiller aktivitetens omfang og tilrettelæggelse af virksomheden en afgørende rolle. Se afsnit C.H.2.3.2.2 om aktivitetens omfang.\nEjerens forhold til omgivelserne er også af betydning ved vurderingen af, om han eller hun driver næringsvirksomhed med køb og salg af fast ejendom. Andre skattepligtige, der driver næring med køb og salg af fast ejendom kan i visse tilfælde "smitte" ejeren med deres formodning om næring(afsmitning).\nFra selskaber til aktionærer mv. i særlige situationer\nAfsmitning fra aktionærer til selskab\nHvis aktionærerne i et selskab bliver næringsbeskattet eller har tæt tilknytning til ejendomsmarkedet, byggebranchen eller lignende, kan der ske en afsmitning til selskabet, så selskabet bliver næringsbeskattet på trods af, at selskabets formål ikke er handel med fast ejendom.\nI en sag var et ejendomsselskab stiftet med henblik på at opføre et større forretnings- og kontorcenter. Til at begynde med var selskabets vedtægtsbestemte formål bl.a. at købe og sælge ejendomme. Det ændredes efter, at en del af ejendommen var solgt. Selskabets nye formål var at eje og udleje fast ejendom. Selskabets stiftere havde alle en væsentlig tilknytning til byggebranchen. Højesteret kom frem til, at selskabet ikke havde ført det nødvendige bevis for, at der alene var tale om en anlægsinvestering. Der blev også lagt vægt på, at helt eller delvist salg af det resterende projekt ikke kunne afvises på grund af selskabets beskedne aktiekapital sammenholdt med den overvejende underskudsgivende drift. Selskabets fortjeneste ved salget af en ejerlejlighed blev derfor anset for opnået som led i næringsvirksomheden og var derfor skattepligtig som almindelig indkomst. Se TfS 1989, 567 HRD.\nSom eksempel på afsmitning er en afgørelse, hvor fortjenesten i forbindelse med ejendomssalg blev anset for næringsskattepligtig for selskabet. Det indgik bl.a. i vurderingen, at selskabets hovedanpartshaver i indkomståret 1997 var næringsdrivende med køb og salg af fast ejendom. Se SKM2002.597.LSR.\nÆndringer i aktionærkredsen\nEn ændring i aktionærkredsen kan få betydning for, om et aktieselskab fremadrettet bliver anset som næringsdrivende med køb og salg af fast ejendom. Det er i den forbindelse af betydning, om den nye aktionærkreds har afsmittende virkning på selskabet eller ej.\nEt skift i ejerkredsen kan betyde, at et selskab, der ikke tidligere har været næringsdrivende med køb og salg eller opførelse af fast ejendom, efterfølgende kan blive næringsbeskattet. Det er dog som hovedregel alene ejendomme, der er erhvervet, efter at selskabet har skiftet status til næringsdrivende, der vil blive beskattet efter næringsreglerne. Der skal foretages en konkret bedømmelse af ejendommens placering i næringsvirksomheden.\nEn konkret sag illustrerer dette: Et anpartsselskab blev stiftet i 1954 med det formål at opføre og administrere en beboelses- og forretningsejendom. Efterfølgende blev anparterne erhvervet af en person, der havde drevet næring med opførelse og salg af parcelhuse. I 1973 blev selskabets vedtægter ændret til også at omfatte salg af fast ejendom. Ejendommen blev i 1977 udstykket i ejerlejligheder, og salg af disse begyndte i 1981. Landsskatteretten fandt, at salget af ejerlejligheder i 1984 ikke var sket i næring. Landsskatteretten lagde til grund, at ejendommen kun havde været ejet af anpartsselskabet, og at ejendommen var erhvervet i anlægshensigt, og inden anparterne blev købt af den næringsdrivende hovedaktionær. Hovedaktionærens forhold fik ikke betydning for den ejendom, selskabet tidligere havde erhvervet. Se TfS 1990, 205 LSR.\nAfsmitning mellem selskaber i samme koncern\nDer kan også lægges vægt på den samlede koncerns forhold ved bedømmelsen af, om et datterselskab er næringsdrivende.\nAfsmitningen mellem selskaber i samme koncern sker dog normalt ikke.\nI en konkret sag var det efter landsrettens opfattelse uden betydning, at køb og salg af fast ejendom var omfattet af selskabets vedtægtsmæssige formål, og at man inden for koncernen handlede med andre typer af fast ejendom. Selskabet havde aldrig beskæftiget sig med køb og salg af fast ejendom og et enkelt salg af en lagerbygning til et søsterselskab blev derfor ikke anset som næring. Søsterselskabernes handel med fast ejendom smittede ikke af på selskabet. Se TfS 1991, 300 ØLD.\nI en konkret afgørelse blev ejeren dog ikke anset som næringsdrivende, fordi moderselskabet på trods af dets formålsbestemmelse ikke havde handlet med fast ejendom, og datterselskabet ikke havde handlet med andre ejendomme end den ejendom, sagen vedrørte. Se i denne forbindelse om principperne UfR 1972, 520.\nAfsmitning fra selskaber til aktionærer\nVed vurderingen af, om aktionærerne er næringsdrivende, kan der kun under særlige omstændigheder lægges vægt på selskabets forhold. Ren aktiebesiddelse i et næringsdrivende aktieselskab leder ikke i sig selv til, at ejeren anses for næringsdrivende.\nEn ejer havde købt og solgt to ejendomme i 1970'erne, uden at han herved havde etableret en virksomhed med køb og salg af fast ejendom. I 1981 erhvervede han samtlige anparter i et anpartsselskab, der efter hans tiltrædelse som direktør drev virksomhed ved køb og salg af ejendomme. Aktiviteterne ophørte i 1983 efter to mislykkede projekter. Han drev ikke næring ved handel med fast ejendom, hvorfor et tab i forbindelse med afståelse af tre parceller erhvervet i 1986 ikke var fradragsberettiget. Se TfS 2004, 307 HRD.\nTo hovedanpartshavere kunne ikke fratrække tab på salg af en ejendom, som de havde erhvervet fra deres eget selskab. Selskabet drev virksomhed med køb og salg af fast ejendom. Selskabets næringsstatus smittede ikke af på anpartshaverne, da de overtog ejendommen. Se også TfS 1998, 241 VLD.\nEt selskabs omfattende næringsvirksomhed med handel med fast ejendom kombineret med aktionærens profession og aktive medvirken i selskabets drift kan dog bevirke, at aktionæren næringsbeskattes ud fra et afsmitningssynspunkt.\nEn ejendomshandler solgte i 1979 en ejendom, som han havde købt i 1975 og siden beboet med sin familie. Ejendomshandlen blev drevet dels fra et aktieselskab/anpartsselskab og dels fra et personligt ejet selskab. Selskabernes aktiviteter var kommissionshandel med ejendomme, grundkøb, og nybyggeri. Fra 1976 blev kommissionshandlen alene drevet i det personligt ejet selskab, mens grundkøb, nybyggeri og salg samt handel med pantebreve blev drevet i aktieselskabet/anpartsselskabet. Klageren var hovedaktionær/anpartshaver i de nævnte selskaber. Han angav at have købt ejendommen, fordi den ejendom, han tidligere havde beboet, var blevet for lille. Baggrunden for salget i 1979 var, at familien ønskede at flytte på landet. Formodningen for, at erhvervelsen og videresalget af ejendommen var sket som led i næring, fandt Højesteret ikke afkræftet. Fortjenesten var herefter skattepligtig efter SL § 5, stk. 1, litra a. TfS 1987, 115 HRD.\nC.H.2.3.2.3 Interessentskaber med videre (transparente selskaber), om afsmitning mellem selskab og selskabsdeltagere i transparente selskaber og afsmitning mellem de enkelte selskabsdeltagere i det transparente selskab.\nC.H.2.3.2.7 Betydning af erhvervelsesmåden, ved overdragelse af fast ejendom ved almindelig succession, mellem ægtefæller, ved gave og ved arv.\nTfS 2004, 307 HRD\nIkke afsmitning fra selskab til aktionær.\nEn skatteyder havde købt og solgt to ejendomme i 1970'erne, uden at han herved havde etableret en virksomhed med køb og salg af fast ejendom. I 1981 erhvervede han samtlige anparter i et anpartsselskab, der efter hans tiltrædelse som direktør drev virksomhed ved køb og salg af ejendomme. Aktiviteterne ophørte i 1983 efter to mislykkede projekter. Højesteret kunne ikke tiltræde, at skatteyderen drev næring ved handel med fast ejendom, hvorfor et tab i forbindelse med afståelse af tre parceller erhvervet i 1986 ikke var fradragsberettiget. Ikke næringsbeskattet.\nTfS 1992, 38 HRD\nAktieselskabs salg af udlejningsejendom blev anset for omfattet af næringsbeskatning, bl.a. som følge af hovedaktionærernes tilknytning til byggebranchen. Næringsbeskatning.\nTfS 1989, 567 HRD\nEt aktieselskab blev som følge af stifternes tilknytning til byggebranchen næringsbeskattet, uanset at vedtægter og aktionærkreds var ændret i mellemtiden. Næringsbeskatning.\nFamiliebolig, hovedaktionær, næring.\nEn ejendomshandler solgte i 1979 en ejendom, som han havde købt i 1975 og siden havde beboet med sin familie. Ejendomshandleren drev i personligt regi virksomhed med kommissionshandel med ejendomme, og virksomhed med grundkøb, nybyggeri og salg samt handel med pantebreve i et aktieselskab/anpartsselskab, Baggrunden for salget i 1979 var, at familien ønskede at flytte på landet. Formodningen for, at erhvervelsen og videresalget af ejendommen var sket som led i næring, blev ikke afkræftet. Næringsbeskatning.\nUfR 1972, 520 HRD\nSelskaber i samme koncern, ikke afsmitning.\nModerselskabet havde til trods for dets formålsbestemmelse ikke handlet med fast ejendom og datterselskabet havde ikke handlet med andre ejendomme end den ene ejendom, der blev solgt. Hermed kunne der ikke ske afsmitning, og ejeren var derfor ikke næringsskattepligtig ved salget af ejendommen. Ikke næringsbeskatning.\nUfR 1956, 261 HRD\nAktionær, afsmitning pantebreve. Skatteyder blev næringsbeskattet ved køb af pantebreve fra næringsdrivende selskaber, hvori han var aktionær. Næringsbeskatning.\nNæring, privat bolig, ejertid 9 mdr., ejendomsselskaber.\nSkatteyderen, solgte i indkomståret 2008 en beboelsesejendom. Skatteyderen havde tidligere (2003) solgt 2 ejendomme der var beskattet som personlig indkomst. Landsretten fandt det efter bevisførelsen godtgjort, at der var påbegyndt næringsvirksomhed i personligt regi. Denne virksomhed var senere overført til selskabsregi. Landsretten fandt ikke, at der var ført det meget sikre bevis der måtte kræves, for at beboelsesejendommen udelukkende var erhvervet i anlægsøjemed. Næringsbeskatning.\nTidligere instans SKM2013.855.BR\nNæring, intensitet af investering, aktieselskab.\nEt selskab, der hidtil alene havde ejet tre anlægsejendomme, købte i 1991 nogle grunde af et søsterselskab og opførte et ejendomskompleks på disse. Vestre Landsret fandt, at den samlede investering på knap 20 mio. kr. med henblik på at opnå fortjeneste ved videresalg var af så en betydelig størrelse for selskabet, at dette alene medførte, at selskabet blev anset for næringsdrivende med køb og salg af fast ejendom. Næringsbeskatning.\nEt ejendomsaktieselskab blev anset for næringsdrivende, fordi det løbende frasolgte lejligheder i takt med, at udlejere fraflyttede disse. Der blev lagt vægt på, at denne virksomhed udgjorde hele fortjenesten i selskabet, og at selskabet frem til 1993 havde selvangivet fortjeneste ved salg af lejligheder som almindelig indkomst. Næringsbeskatning.\nTfS 1998, 241 VLD\nHovedanpartshavere, ikke afsmitning.\nTo hovedanpartshavere kunne ikke fratrække tab på salg af en ejendom, som de havde erhvervet fra deres eget selskab. Selskabet drev virksomhed med køb og salg af fast ejendom. Selskabets næringsstatus smittede ikke af på anpartshaverne, da de overtog ejendommen.\nDet var uden betydning, at køb og salg af fast ejendom var omfattet af selskabets vedtægtsmæssige formål, og at man inden for koncernen handlede med andre typer af fast ejendom. Det pågældende selskab havde aldrig beskæftiget sig med køb og salg af fast ejendom og et enkelt salg af en lagerbygning til et søsterselskab blev derfor ikke anset som næring. Søsterselskabernes handel med fast ejendom smittede ikke af på selskabet. Ikke næringsbeskatning.\nPrivat bolig, næring, byggevirksomhed.\nEn direktør erhvervede i august 1972 en byggegrund, hvorpå han opførte et hus til beboelse for sig og sin familie. Samme år stiftede han et byggeselskab med det formål at drive byggevirksomhed samt handel med fast ejendom mv. Huset, der var færdigt til indflytning i januar 1973, blev solgt i november 1974. Under hensyn til, at direktøren begyndte sin virksomhed i byggeselskabet samtidig med erhvervelsen af grunden, og at han efterfølgende drev virksomhed med køb og salg af faste ejendomme, fandt landsretten, at muligheden for fortjeneste ved videresalg havde haft en sådan betydning for ham ved erhvervelsen, at fortjenesten blev anset for indkomstskattepligtig efter SL § 5, litra a. Næringsbeskatning.\nBygningshåndværkere, hovedaktionærer i et byggeselskab og et ejendomsselskab, formodning om næring.\nSagen vedrørte spørgsmålet, om byggeselskabet drev virksomhed med køb og salg af ejendomme, når selskabets formål alene var at drive bygge- og anlægsvirksomhed. Retten lagde vægt på, at omfanget af handler i byggeselskabet havde været mere omfattende end handlerne i ejendomsselskabet. Endvidere blev der lagt vægt på den ene hovedaktionærs forklaring om, at det var likviditetsbehov, der var afgørende for, om det var ejendomsselskabet eller byggeselskabet, der købte ejendommene. Det fremgik også, at ejendomsselskabet havde solgt ejendomme til byggeselskabet. Retten anså derfor byggeselskabet for at drive næring med køb og salg af fast ejendom siden 1987 og anså ikke byggeselskabet for at have ført det meget sikre bevis, der krævedes, for at anse købet af de i 2004 solgte ejendomme for at være sket i anlægsøjemed. Næringsbeskatning.\nSelskabet blev anset for næringsskattepligtig af fortjenesten ved salg af en ejendom. Ved vurderingen blev der lagt vægt på, at selskabets hovedanpartshaver var næringsdrivende med køb og salg af fast ejendom i indkomståret 1997. Næringsbeskatning.\nTfS 1990, 205 LSR\nAfsmitning, ændringer i ejerforhold og formålsparagraf.\nÆndringer i et selskabs ejerforhold og formålsparagraf kunne ikke lede til næringsbeskatning af en ejendom, der var erhvervet forinden som anlægsaktiv. Ikke næringsbeskatning.\nAfsmitning, koncern, næring og ejendomme.\nSelskaber, der indgik i en koncern, var ikke næringsdrivende med køb og salg af fast ejendom. Der blev ved afgørelsen bl.a. lagt vægt på, at der var tale om enkeltstående investeringer, og således ikke en systematisk og varig næringsvirksomhed, herunder at selskaberne ikke opførte ejendomme, men investerede i allerede eksisterende udlejningsejendomme. Ikke næringsbeskatning\nNæring, køb og salg af fast ejendom, afsmitning.\nB A/S og C A/S's erhvervelse af ejendomme ved skattefri tilførsel af aktiver fra H A/S var sket med næringshensigt, jf. FSL § 8, stk. 2, 2 pkt., mens E A/S's erhvervelse af koncernens domicilejendom ved skattefri tilførsel af aktiv ikke var omfattet af dette selskabs næringsvirksomhed, men udgjorde et anlægsaktiv. Næringsbeskatning dog bortset fra en domicilejendom.


Lupus erythematosus: årsager, former, terapi\nLupus erythematosus (sommerfugl lav) er en autoimmun sygdom. Immunsystemet betragter falsk kroppens egne cellestrukturer som fremmed og angriber dem. Afhængigt af de berørte organer er der tre hovedtyper af lupus erythematosus. Sygdommen forekommer især i ung voksen alder. Kvinder er meget mere tilbøjelige til at udvikle lupus erythematosus end mænd, især i yngre voksne.\nLupus erythematosus: beskrivelse\nLupus erythematosus (sommerfugl lav) er en autoimmun sygdom. I dette tilfælde angriber forsvarsceller fra immunsystemet (antistoffer) kroppens egne cellekomponenter og forårsager inflammatoriske ændringer. De nøjagtige årsager til denne dysregulering af immunsystemet er stadig ukendt.\nLupus erythematosus er normalt tilbagefaldende type. De inflammatoriske ændringer påvirker primært huden. Men der er også former, hvor andre organer er involveret. På dette grundlag adskiller læger i det væsentlige tre hovedformer af sygdommen. Derudover er der nogle andre, sjældnere former for lupus, som normalt er begrænset til huden, for eksempel lupus erythematosus tumidus.\nKronisk discoid lupus erythematosus (CDLE)\nDenne form for lupus sygdom påvirker normalt kun huden og kaldes derfor undertiden “hud lupus”. Tilbagefaldene af sygdommen ledsages af dannelsen af discoide, rødlig-flassende hudlæsioner, som er særligt tydelige på solkyssede kropsdele såsom ansigtet. Udløser af tilbagefaldene kan for eksempel være lys, stress, mindre kvæstelser eller infektioner. Kronisk discoid lupus erythematosus udvikler sig normalt mellem det 20. og det 40. leveår.\nDenne lupusvariant påvirker også indre organer ud over huden. Læs alt om det i artiklen Systemic lupus erythematosus.\nSubakut kutan lupus erythematosus indtager en mellemstilling mellem de to ovennævnte typer sygdomme. Hos de berørte patienter er der på den ene side meget omfattende læsioner på solbelyste dele af kroppen og på den anden side sygdomsspecifikke antistoffer i blodet. Den akutte fase af sygdommen ledsages ofte af muskel- og leddsmerter. I sjældne tilfælde udvikler subakut kutan lupus erythematosus sig til systemisk lupus erythematosus.\nHyppighed af lupus erythematosus\nLupus erythematosus er almindelig over hele verden, men en sjælden sygdom. I industrialiserede lande lider omkring 12 til 50 ud af hver 100.000 mennesker af den autoimmune sygdom. Det forekommer normalt mellem 15 og 25 år, hvor kvinder bliver ramt omkring ti gange hyppigere end mænd.\nLupus erythematosus: symptomer\nHvilke tegn og symptomer der kan forårsage autoimmun sygdom, læses i artiklen lupus erythematosus – symptomer.\nLupus erythematosus: årsager og risikofaktorer\nDe nøjagtige årsager til lupus erythematosus er endnu ikke fuldt ud forstået. Ifølge eksperter er en genetisk disponering grundlaget for forstyrrelsen af immunsystemet, som sygdommen er baseret på. Derudover synes andre faktorer også at spille en rolle. Ud over miljøfaktorer som UV-lys er disse primært hormonelle påvirkninger, da lupus erythematosus er meget mere almindelig hos kvinder og piger end hos mænd og drenge (hos kvindeligt køn er hormonbalancen mere variabel end hos han).\nVisse medicin såsom antihypertensiva og epilepsi kan forårsage et lupuslignende syndrom, det såkaldte medikamentinducerede lupus syndrom. Efter seponering af medicinen forsvinder syndromet generelt.\nLupus erythematosus: undersøgelser og diagnose\nI begyndelsen af diagnosen lupus erythematosus vil lægen have en detaljeret drøftelse med patienten (hos børn med forældrene) om den medicinske historie (anamnese). Dette efterfølges af en fysisk undersøgelse og yderligere undersøgelser.\nI de forskellige former for lupus forekommer typiske hudlæsioner. Vigtig for diagnosen er derfor en undersøgelse hos hudlægen. Han tager en vævsprøve af huden (hudbiopsi) og undersøger den under mikroskopet.\nBlodprøver kan også give vigtige bevis for autoimmun sygdom. F.eks. Kan systemisk lupus erythematosus og i de fleste tilfælde subakut kronisk lupus erythematosus detektere specifikke antistoffer i blodet.\nDerudover skal enhver formodet lupus erythematosus afklares, om indre organer er påvirket af sygdommen. I så fald antyder dette en systemisk lupus erythematosus. Læs mere om den omfattende diagnostik af denne form for lupus i artiklen Systemic lupus erythematosus.\nLupus erythematosus: behandling\nBehandlingen af lupus erythematosus inkluderer konsistente solcreme-foranstaltninger. Patienter skal undgå direkte sollys og bruge solcreme med høj beskyttelse mod UV-A og UV-B stråling.\nDerudover behandles de inflammatoriske ændringer i huden specifikt: Individuelle foci kan leveres lokalt med kortison (som salve). I ekstraordinære tilfælde administreres et lægemiddel, som ikke kun har antiinflammatoriske virkninger, men også påvirker immunreaktionerne (immunmodulatoriske lægemidler).\nHvis disse forholdsregler ikke hjælper, eller læsionerne er meget omfattende, kan du prøve at bruge et lægemiddel, der oprindeligt blev udviklet til malaria. Det er det antimalariale lægemiddel med chloroquin eller hydroxychloroquine. I øvrigt tager gravide og ammende kvinder ikke dette middel. Denne behandling med antimalaria-medicinen er vellykket i 75 procent af alle tilfælde. Generelt tolereres terapien. Imidlertid anbefales regelmæssige undersøgelser af den okulære fundus, fordi behandlingen sjældent kan forårsage ændringer. Laboratorieværdierne bør også regelmæssigt kontrolleres for patienter med lupus erythematosus.\nVed stærkt inflammatoriske læsioner kan tabletter eller infusioner af kortison også være nyttige.\nBehandlingen af systemisk lupus erythematosus er mere omfattende, fordi der udover huden og de indre organer er berørt. Læs mere i artiklen “Systemisk lupus erythematosus”.\nLupus erythematosus: Forebyggelse\nDen kroniske inflammatoriske autoimmune sygdom lupus erythematosus kan ikke forhindres. Man skal dog undgå faktorer, der kan udløse sygdommen (med passende genetisk disponering) eller sygdomsudbrud. Ud over faktorer som stress og infektioner inkluderer dette hovedsageligt intens solskin. Disse bør undgås selv med eksisterende sygdom, fordi lupus erythematosus gør huden mere følsom overfor sollys.\nLupus erythematosus: sygdomsforløb og prognose\nPrognosen for kronisk diskoid lupus erythematosus er god, fordi tilstanden er begrænset til huden. År eller årtier senere kan sygdommen stoppe.\nSubakut kutan lupus erythematosus har også en god prognose. Hos mindre end fem procent af patienterne udvikler sygdommen sig imidlertid systemisk Lupus erythematosus, I denne form for lupus sygdom afhænger progression og prognose af hvilke organer der er påvirket. Hvis der er involveret nyrer, hjerte og lunger, har sygdommen ofte et alvorligt forløb og kan i nogle tilfælde endda være dødelig.


Vigtig viden om hundehalsbånd | Pethelp.dk\n3. Februar 2021 11:12\nEt hundehalsbånd er ikke bare et hundehalsbånd. Halsbåndene findes i en verden af forskellige farver, materialer og typer. Derfor er vi sikre på, at der også findes et halsbånd, der passer til netop din hund. Inden du går på nettet og bestiller et nyt halsbånd til din firbenede ben, så vil vi gerne give dig nogle gode råd med på vejen.\nI artiklen vil vi bl.a. svare på, hvilke halsbånd til hunde du kan vælge mellem, hvorvidt det er lovpligtigt at udstyre hunden med et halsbånd og meget mere. Vi besvarer med andre ord alle de spørgsmål, som du måtte sidde med.\nHunden skal ifølge dansk lovgivning bære halsbånd uden for hjemmet\nJa, lad os da bare slå det fast med det samme og en gang for alle; det er ikke kun en god idé at købe og bruge et hundehalsbånd – det er også lovpligtigt. Halsbåndet skal bæres af alle hunde, der er mindst 4 måneder gamle. Derfor skal du selvfølgelig på jagt efter et halsbånd med navn.\nPå selve skiltet skal der som minimum fremgå følgende oplysninger:\n1) Ejerens navn\n2) Ejerens adresse\n3) Ejerens telefonnummer\nDet kan være en god idé at notere flere telefonnumre, hvis der er mere end én ejer, hvis nu den første ikke tager telefonen.\nDerudover skal hunden selvfølgelig føres i snor uden for hjemmet, medmindre man besøger en hundeskov eller andre steder, hvor hunde må løbe frit rundt.\nHvilket hundehalsbånd skal jeg købe?\nDykker du ned i det kæmpe udvalg af hundehalsbånd fra Hooked4pets, så vil du erfare, at der stort set ikke er det, man ikke kan få. Hos anviste forhandler står valget mellem over 200 halsbånd, så der er ingen tvivl om, at du står over for en svær beslutning.\nVi skal selvfølgelig ikke bestemme, hvilket halsbånd du skal købe til din hund, men vi kommer gerne med nogle tips, der kan føre dig i den rigtige retning. Du kan evt. købe en hundesele i samme omgang, hvis hunden også mangler dette.\n1.Prioritér hundens komfort højere end alt andet – Spørger du os, hvad den vigtigste faktor er, så vil vi uden tvivl svare komforten. Det er nemlig alfa og omega, at halsbåndet både materialemæssigt og pasformsmæssigt leverer høj ergonomi. Især er det vigtigt, at halsbåndet ikke er for småt og derfor kommer til at sidde for stramt.\n2.Gå ikke på kompromis med sikkerheden – For at sikre den højeste sikkerhed kan det være en god idé at gå efter et refleks halsbånd, så hunden let kan ses på afstand om morgenen og aftenen, hvor der kan være mørkt udenfor. Der er sågar mulighed for at købe hundehalsbånd med lys\n3. Halsbåndet må også gerne være pænt – Hunden går selvfølgelig ikke op i, hvordan halsbåndet ser ud, så længe det sidder godt og komfortabelt.\nSom hundeejer kan du dog måske have nogle præferencer mht. halsbåndets design. Det kan f.eks. være, at du er vild med læder og derfor bestræber dig på at finde et læderhalsbånd. Du skal i den anledning være opmærksom på, om der er tale om ægte eller kunstig læder, da det kan være afgørende i forhold til bl.a. holdbarheden.\nEfterlysning: Hunden Nova stak af fra hundepension juleaftensdag!


→ LELO ← Køb Populært Svensk Sexlegetøj hos Sinful.dk\nLELO er blevet synonym med luksuriøst sexlegetøj, og deres produkter har altid æstetikken og det stilrene design i højsædet. Med inspiration fra modeverdenen og skønhedsindustrien skaber de unikke produkter, der både er lækre at se på og røre ved.\nLELO - Eksklusivt kvalitetssexlegetøj\nLELO er indbegrebet af luksus\nSverige er andet end köttbullar, svenskerhår og Zlatan Ibrahimovic. Vores nordiske naboland er verdenskendt for at skabe produkter af høj kvalitet, der skiller sig ud fra mængden. Og det gælder ikke kun saml-selv møbler, men også sexlegetøj. Et af de førende svenske mærker til netop at producere sexlegetøj er LELO. LELO blev skabt i Stockholm i 2003 af ingeniøren Filip Sedi og designerne Eric Kalén og Carl Magnussen med det formål at skabe luksuriøst sexlegetøj. Over et årti senere er de stadig kendt for deres eksklusive og stilrene legetøj, der føles lige så godt, som det synes.\nDe har lige fra starten fokuseret på tre ting: Kvalitet, design og innovation. Alle produkter er lavet af de fineste materialer, lige fra silkeblød medicinsk silikone til ABS af den allerbedste kvalitet. De har på mange måder en utraditionel tilgang til design og fremstilling af sexlegetøj. Deres sexlegetøj er ikke skabt ud fra nogle på forhånd givne ideer om den menneskelige anatomi, men derimod ud fra funktionalitet, skæve vinkler og smukke former. Sidenhen har mange andre brands taget LELOs udtryk og design til sig, og det vil vi højst sandsynlig blive ved med at se. For det er et brand i konstant udvikling, der vedbliver at forny deres produkter og introducere nye kreative varer på markedet.\nForkæl dig selv med sexlegetøj fra LELO\nUanset om man er single eller i et forhold, vil man gerne forkæles lidt ekstra fra tid til anden. Og man kan forkæle sig selv på mange måder: Med en tur til frisøren, billetter til en koncert eller en god middag på en lækker restaurant. Men man kan også forkæle sig selv med en ekstra luksuriøs og eksklusiv oplevelse i soveværelset. Og her er produkterne fra LELO helt perfekte! Sexlegetøjet skuffer aldrig, og produkterne er deres vægt værd i guld.\nDen populære bestseller LELO Lyla 2 er et trådløst og fjernbetjent vibratoræg, der er perfekt til frække parlege. Med vibratorægget kan du give din partner fuld kontrol over din nydelse for en ekstra pirrende oplevelse derhjemme eller ude blandt andre. Meget af deres trådløse sexlegetøj til par bygger på Sense Motion-teknologi, hvilket brandet var et af de første producenter til at introducere på markedet. Hvis du ikke har en partner, eller bare foretrækker mere intense vibrationer, er deres Smart Wand et must-have. Denne magic wand har vundet op til flere priser og tests for dens smukke design og effektive funktionalitet. Modsat andre magic wands, der godt kan have et klodset udseende, er LELO Smart Wand lige så stilren og lækker som resten af deres produkter.\nLELO giver dig lyst til at lege\nUdover den prisvindende magic wand og de forskellige parvibratorer så har LELO et stort udvalg af penisringe, bondagebånd og blindfolds, der kan bruges til at give dig og din partner et endnu bedre (og meget sjovere) sexliv. Sortimentet indeholder også forskellige vibratorer til kvinder og bækkenbundskugler til træning af musklerne i underlivet. Inden for de seneste år har brandet desuden lanceret deres populære massagelys og -olier, der er perfekte til et forførende forspil. Uanset hvilken type sexlegetøj du er til, kan du blandt LELOs produkter finde noget lige for dig.\nHvis du er i tvivl om, hvilke produkter der passer allerbedst til dit behov, er du altid velkommen til at kontakte vores kundeservice. Vi sidder klar til at vejlede dig og svare på alle de spørgsmål, du må have. LELO har mange spændende produkter, som det kan være svært at vælge mellem. Dog kan du være sikker på at få et produkt af den højeste kvalitet, hvor der er tænkt over hver eneste lille detalje. Og på Sinful.dk tror vi på, at du med et stykke kvalitetssexlegetøj får den bedste og mest nydelsesfulde oplevelse.


Holiday Inn - Andorra - FDM travel giver råd til en bedre ferie\nFå et tilbud på Holiday Inn\nBekræftelse på tilbud på Holiday Inn\nVi har nu modtaget din forespørgsel på tilbud på Holiday Inn.\nDette First-Class-hotel ligger i hjertet af Andorras hovedstad, Andorra la Vella. I nærheden af hotellet finder man flere forretninger (20 m) og restauranter (20 m), livlige barer (100 m) og diskoteker (200 m). Desuden afgår der offentlige transportmidler kun 250 m fra hotellet. Det nærmeste skiområde med lift ligger ca. 15 km væk, og desuden er der en golfbane blot 21 km væk fra hotellet.Det luksuriøse by- og konferencehotel åbnede i 1997 og blev renoveret i 2003. Det har i alt 133 værelser fordelt på 5 etager, heraf 126 dobbeltværelser og 7 suiter. Til faciliteterne hører en døgnåben reception med safeboks, vekselbørs, garderobe og elevatorer. Desuden råder hotellet over en hyggelig café, en bar samt en klimatiseret à la carte restaurant med et ikke-ryger område og børnestole. Hotellet har også egen parkeringsplads og garage, en tv-stue, et konferencerum, en internetterminal samt WLAN. De mindste gæster kan boltre sig i legerummet eller på legepladsen eller more sig i hotellets miniklub. Yderligere kan der tilbydes roomservice og vaskeservice samt hjælp i tilfælde af sygdom.De fornemt indrettede værelser har bad/WC med hårtørrer, telefon, satellit-/kabel-tv, radio og stereoanlæg samt internetadgang. Herudover er de udstyret med opholdsstue, dobbeltseng, minibar, køleskab, safeboks. Der er endvidere centralvarme.Hotellet råder over såvel en indendørs som en udendørs swimmingpool samt en sauna, et solarium, et dampbad og et fitnessstudie. Herudover kan gæsterne blive forkælet med en omgang massage.Gæsterne kan sammensætte såvel morgenmad som frokost og aftensmad fra hotellets buffet. Ydermere tilbydes gæsterne også special- og diætretter.


Ny lov om voksenansvar over for anbragte børn og unge\nRegeringen og partierne bag satspuljeaftalen for 2016 er i dag blevet enige om at indføre en ny lov, der sikrer klare rammer for anbringelsesstedernes voksenansvar over for anbragte børn og unge. Initiativet bygger bl.a. på Magtanvendelsesudvalgets anbefalinger.\nDet skal være helt tydeligt, hvornår voksne på anbringelsessteder må anvende magt over for et barn eller en ung. Derfor er regeringen blevet enig med Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance, Alternativet, Radikale Venstre, Socialistisk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti om at skabe klare rammer for voksenansvar over for anbragte børn og unge.\nSom en del af aftalen fremsættes der lovforslag i Folketinget om nye, klarere regler om voksenansvar. Formålet er bl.a. at styrke de anbragte børn og unges retssikkerhed og retssikkerheden for medarbejderne på anbringelsesstederne.\nAftalen indeholder herudover en begrænset udvidelse af de nuværende muligheder for at anvende magt over for et barn. Det skal sikre, at medarbejderne på anbringelsesstederne har de redskaber, der skal til for at støtte de anbragte børn og unge i deres udvikling og trivsel og i den socialpædagogiske behandling.\nNår vi skal hjælpe anbragte børn og unge bedst muligt, er det helt afgørende, at medarbejderne på anbringelsesstederne ved, hvornår de kan og må gribe ind og sætte grænser for børnene og de unge. De voksne skal vide, hvordan de bedst drager omsorg og hjælper dem på vej videre i livet. Derfor er jeg meget glad for, at satspuljepartierne sammen med mig har påtaget sig at sikre klare rammer for voksenansvaret for anbragte børn og unge.\nAftalen indeholder også en række aktiviteter, der skal hjælpe med at få implementeret de kommende regler i praksis. Det drejer sig bl.a. om undervisningsmateriale målrettet relevant fagpersonale. Undervisningsmaterialet vil skulle have fokus på, hvordan børn og unges rettigheder sikres, og hvordan magtanvendelse forebygges og håndteres. Der vil herudover skulle udarbejdes informationsmateriale til anbragte børn og unge om deres rettigheder.\nDet forventes, at lovforslaget om voksenansvar for anbragte børn og unge bliver fremsat i første kvartal 2016 med henblik på ikrafttræden 1. januar 2017.\nFuldmægtig Stine Hildebrandt, sthi@sim.dk\nAftaletekst - Klare rammer for voksenansvar over for anbragte børn og unge\nFakta om klare rammer for voksenansvar over for anbragte børn og unge