Om Wolff Svendsen - Dit tømrer- og snedkerfirma i Hillerød\nAt være rustet til fremtiden handler bl.a. om at være godt funderet i fortiden.\nFor at sikre et højt niveau i løsningerne har vi kun håndværksuddannede svende med glæde for deres fag. Altid velopdaterede med de seneste efteruddannelser og med interessen for at løse de opgaver, som vores kunder efterspørger.\nVores mangeårige erfaring har givet os et højt fagligt niveau og en stærk organisation, som betyder at vi altid leverer kvalitetsarbejde – og altid til den aftalte pris og tid.\nFirmaets mestre sørger for en omhyggelig kvalitetskontrol i samarbejde med kunden, og vore dygtige medarbejdere er trænet til at arbejde effektivt og selvkørende, samtidig med at de respekterer de daglige omgivelser. Vi har fokus på en ordentlig tone, både internt og i forhold til vores kunder.\nI dag beskæftiger vi ca. 70 tømrere/snedkere, mellem 3-5 lærlinge og har også tilknyttet en malerafdeling. Vi går højt op i sikkerheden på arbejdspladsen, det er vigtigt at vi passer på hinanden og satser på at beholde vores medarbejdere længe. Godt arbejdsmiljø og gode kolleger kommer både vores kunder og os selv til gode.\nDe gode, gammeldags dyder\nHos os er et ord et ord. Det gælder både indadtil og udadtil. Tillid og overholdelse af aftaler er det vigtigste omdrejningspunkt – og det betyder også, at man som kunde kan være sikker på, at økonomi og tidsfrister holder, og at vi tager telefonen, hvis du ringer med spørgsmål i løbet af opgaven.\nVi går ikke på kompromis med kvaliteten, det handler både om vores faglige stolthed og vores kunders tilfredshed. Vores opgave slutter derfor ikke før både vi og kunden er helt tilfreds.\nCertificerede montører af Outline-vinduer\nWolff Svendsen A/S er certificerede montører af Outline-vinduer.\n- Læs mere om Outline Vinduer\nMobil: 20 11 20 81\nMobil: 22 70 11 80\nMobil: 21 60 67 68


Effekt af elektronisk stabilitetskontrol på personbilers eneuheld - PDF\nDownload "Effekt af elektronisk stabilitetskontrol på personbilers eneuheld"\n1 Denne artikel er publiceret i det elektroniske tidsskrift Artikler fra Trafikdage på Aalborg Universitet (Proceedings from the Annual Transport Conference at Aalborg University) ISSN Effekt af elektronisk stabilitetskontrol på personbilers eneuheld Tove Hels: Allan Lyckegaard: Inger Marie Bernhoft: DTU Institut for Transport, Bygningstorvet 116B, 2800 Kgs. Lyngby Abstrakt Elektronisk stabilitetskontrol (ESC) blev første gang introduceret i personbiler i den danske bilpark i 1997, og som følge af bilfabrikanters stigende fokus på sikkerhedsudstyr har andelen af biler der sælges med ESC været stigende i årene efter Formålet med dette studie er at estimere effekten af ESC for eneuheld i forhold til andre typer uheld. Datagrundlaget for analysen af effekten er politiregistrerede og andre data (herunder tilstedeværelsen af ESC) om personbiler i uheld i perioden Materialet rummer data for uheldsramte biler. Alle observationer har baggrundsvariable om karakteristika om føreren, køretøjet, vejen og omgivelserne i forbindelse med uheldet. To metoder blev anvendt til at beregne effekten af ESC: En enkel ukorrigeret metode og logistisk regression. Begge metoder estimerer risikoen for at komme i eneuheld i form af en odds ratio. Den enkle, ukorrigerede metode anvender i beregningen af risikoen kun informationer om tilstedeværelsen af ESC i køretøjet. Det korrigerede estimat korrigerer risikoen for at komme i eneuheld med en række baggrundsvariable. På denne måde fås et mere rent estimat af effekten af ESC på eneuheld, da især førerens karakteristika (kørestil) har indflydelse på risikoen for at komme i eneuheld. Resultater: Den enkle, ukorrigerede odds ratio blev estimeret til 0,40 (95 %KI: 0,340,47), svarende til, at sandsynligheden for at okmme i eneuheld i en bil med ESC installeret er 0,40 gange så stor som sandsynligheden for at komme i eneuheld i en bil uden ESC installeret. Den korrigerede odds ratio blev estimeret til 0,66 (0,520,83), hvilket er på linje med internationale resultater. Det er forventeligt, at det korrigerede odds ratioestimat er større end det ukorrigerede, da der i førstnævnte til en vis grad er korrigeret for mindre risikobetonet kørestil i biler med ESC installeret. Trafikdage på Aalborg Universitet 2013 ISSN\n2 Baggrund og formål Siden begyndelsen af 1970 erne er antallet af trafikuheld og antallet af tilskadekomne og dræbte i trafikken i Danmark faldet dramatisk. Fra at 1213 personer mistede livet i trafikken i 1971 til et foreløbigt minimum på 167 i 2013; dette svarer til et fald på 86 %. Antallet af tilskadekomne beskriver en tilsvarende udvikling, og dette på trods af, at antallet af biler og kørte kilometer er steget enormt i den samme periode. Flere faktorer har bidraget til denne nedgang, blandt andet ændret trafikantadfærd og bedre infrastruktur. Desuden betyder den øgede mængde sikkerhedsudstyr i bilerne en del. Både det udstyr, som har til mål at forhindre, at uheldet sker (eksempelvis ABSbremser, elektronisk stabilitetskontrol (ESC) det vi kalder aktivt sikkerhedsudstyr), og det udstyr, som mindsker konsekvenserne af uheldet, når det sker (eksempelvis airbagger, selestrammere, antidyksæder, kvaliteten af kollisionszoner det vi kalder passivt sikkerhedsudstyr). ESC blev første gang introduceret i personbiler i den danske bilpark i 1997, og som følge af bilfabrikanters stigende fokus på sikkerhedsudstyr har andelen af biler der sælges med ESC været stigende i årene efter Under kørsel virker ESC ved at sammenligne den faktiske retning af køretøjet med den ønskede retning (målt som rattets styrevinkel). Er der forskel mellem den faktiske og ønskede retning, som det for eksempel er tilfældet ved udskridning, korrigerer ESCsystemet den faktiske retning ved at bremse på de individuelle hjul. Effekten af ESC er undersøgt flere gange i andre lande, og man har i alle tilfælde fundet en positiv effekt af ESC på trafiksikkerheden, i flere tilfælde endda meget store effekter (MacLennan m.fl. 2008, Page og Cuny 2006, Lie 2006, Scully og Newstead 2008). Desværre er der i mange af disse studier kun korrigeret for nogle få baggrundsvariable eller anvendt meget simple metoder. Det betyder, at den effekt af ESC, man estimerer, er en samlet effekt af ESC og andre forhold som blandt andet kørestil og bilvalg. Formålet med dette studie er at estimere effekten af ESC for eneuheld i forhold til andre typer uheld, når der samtidig korrigeres for flere karakteristika for føreren, køretøjet, vejen og omgivelserne. Altså en mere ren effekt af ESC i forhold til tidligere undersøgelser. Data Datagrundlaget for analysen af effekten er Vejdirektoratets Uheldsdatabase for perioden samt en database med oplysninger om, hvilke mærker og modeller i hvert af årene , der har ESC installeret. Året 1998 er valgt som første år, idet registreringen af ESC i biler begyndte i De biler, som er medtaget i analysen, opfylder samtlige følgende kriterier: Trafikdage på Aalborg Universitet 2013 ISSN\n3 Personbiler af årgang , som findes i databasen over personbiler med ESC. Personbiler involveret i personskadeuheld i årene , det vil sige uheld, hvor mindst én person har pådraget sig personskade. Denne person er ikke nødvendigvis en person i bilen, men kan lige så vel være en fodgænger, cyklist eller anden type modpart. I det tilfælde, at der er tale om to (eller flere) personbiler i uheldet, indgår begge (alle) i analysen. Personbiler, hvor føreren er 18 år eller derover. I alt er der data om personbiler i personskadeuheld, hvor var involveret i eneuheld og i flerpartsuheld. Af de uheldsinvolverede personbiler havde installeret ESC; havde ikke. Alle observationer havde tilknyttet oplysninger om føreren, køretøjet (personbilen), vejen og omgivelserne i forbindelse med uheldet. Data om uheld stammer fra Vejdirektoratets uheldsdatabase (listet i Tabel 1) og data om køretøjerne fra JATO Dynamics (listet i Tabel 2). Tabel 1. Variable i Vejdirektoratets uheldsdatabase. Yderligere beskrivelse af variablerne: Hemdorff m.fl. (2003). Uheldet Elementer i uheldet Personer i uheldet Årstal for uheldet Hoveduheldssituation Uheldssituation Sigtbarhed Vejr Føre Lys Vejbelysning Gade og vejtype Vejudformning Dato Time Ugedag Kommune Bykode Byzone Randbebyggelse Hastighedsbegrænsning Elementnummer Elementart Model Mærke Kollisionspunkt Manøvre Totalvægt af køretøj Første registreringsdato for køretøj Alder Køn År for første kørekort Personart Alkoholpromille Sygdomstegn Selebrug Personskade Tabel 2. Variable i rekvireret deldatabase fra JATO Dynamics. Køretøjets karakteristika Variabelbeskrivelse Model Mærke Modelårgang ESC Fabrikattekst Modeltekst Årstal Frivillig Findes ikke Standard Analyse Trafikdage på Aalborg Universitet 2013 ISSN\n4 Observationerne blev opdelt i personbiler med og uden ESC installeret, som var involveret i eneuheld og i andre typer uheld (se også Figur 1). Denne opsplitning af data er begrundet i den antagelse, at eneuheld påvirkes af ESC og kun meget få andre typer uheld påvirkes entydigt af tilstedeværelsen af ESC i bilen. Eneuheld betragtes i analysen derfor som case gruppe, og andre uheld som kontrolgruppe. Antallet af biler i de forskellige uheldsgrupper er vist i Tabel 3. Figur 1. Procentdel af biler i undersøgelsen med ESC installeret i ene og andre uheld efter første indregistreringsår. N= Procentdel biler med ESC 100% 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% Første registreringsår Andre uheldstyper Eneuheld Tabel 3. Fordeling af biler i forskellige typer uheld med og uden ESC installeret. Biler i eneuheld: Uheld, som tiltaget ville have indflydelse på (eneuheld=1) Biler i andre uheld: Uheld, som tiltaget ikke ville have indflydelse på (eneuheld=0) Biler i uheld i alt Biler med ESC installeret (ESC=1) 172 a b a+b Biler uden ESC installeret (ESC=0) c d c+d I alt Effekten af ESC blev undersøgt på to måder: en enkel ukorrigeret metode og en metode, der korrigerer for forskellige forhold, der kan tænkes at være korreleret med tilstedeværelsen af ESC. Enkelt ukorrigeret effektmål En international anerkendt metode til at vurdere effekten af køretøjsteknik på aktiv sikkerhed består i en sammenligning af antallet af uheld, som et givet tiltag har indflydelse på, med antallet af uheld, som det Trafikdage på Aalborg Universitet 2013 ISSN\n5 ikke har indflydelse på. Dette gælder både biler, hvor tiltaget er installeret, og biler, hvor det ikke er installeret. Metoden kaldes induced exposure (Lie m.fl. 2006, Haight 1973), eller på dansk: induceret eksponering. Induceret eksponering angiver altså forholdet mellem sandsynligheden for eneuheld givet at ESC er installeret og sandsynligheden for eneuheld givet at ESC ikke er installeret. Induceret eksponering angives som en odds ratio (OR), der med bogstaverne angivet i Tabel 3 ser ud som følger:, (1) hvor a: antal biler med ESC i eneuheld, b: antal biler med ESC i andre uheld, c: antal biler uden ESC i eneuheld, d: antal biler uden ESC i andre uheld. 95 %konfidensintervallet omkring odds ratioen for induceret eksponering beregnes som følger: Hvor a, b, c og d refererer til Tabel 3 ovenfor. (2) Induceret eksponering (ukorrigeret effektmål) er hurtig og enkel at beregne. Til gengæld tager den ikke højde for det forhold, at der vil være en vis samvariation i nogle variable: Det vil eksempelvis typisk være en bestemt type trafikanter, nemlig de risikobevidste, der anskaffer sig ESC. Det betyder, at det er vanskeligt at isolere effekten af ESC fra effekten af kørestil, fordi et eventuelt mindre antal uheld med biler med ESC også kan skyldes, at de bilister, der typisk kører i biler med ESC, har en mindre risikobetonet kørestil. Det kan dermed forventes, at den inducerede eksponering overvurderer effekten af ESC og dermed resulterer i en lavere induceret eksponering (ukorrigeret effektmål), altså odds ratio. Korrigeret effektmål Ved brug af logistisk regression kan der opnås et korrigeret effektmål; det vil sige, at der i beregningen er korrigeret for signifikante uafhængige variable. Ideen er at modellere sandsynligheden for en bil for at komme i eneuheld som en logistisk funktion af et antal forklarende variable, herunder tilstedeværelse af ESC. Den logistiske funktion er givet ved: (3) Trafikdage på Aalborg Universitet 2013 ISSN\n6 hvor lineært udtryk i x: angiver sandsynligheden for at blive involveret i et eneuheld. Logit en, det vil sige y, er et (4) hvor angiver forskellige uafhængige variable, som rummer information om de karakteristika, der skal korrigeres for. β erne er koefficienter, der skalerer variablerne. Ved ændring af formlen for til et udtryk for odds, kan odds ratioen for hver uafhængig variabel beregnes ud fra de koefficienter, som er estimeret i den logistiske regression. (5) Hvor OR er odds ratio, det vil sige forholdet mellem sandsynligheden for eneuheld givet at ESC er installeret (x ESC =1) og sandsynligheden for eneuheld givet at ESC ikke er installeret (x ESC =0). Det ukorrigerede og det korrigerede effektmål beskriver altså det samme, men da det ukorrigerede effektmål ikke korrigerer for kørestil, må det forventes, at det ukorrigerede effektmål er større end det korrigerede svarende til at effekten af ESC er større, når effekten af kørestil ikke sorteres fra. Til gengæld kan det korrigerede effektmål forventes at angive en mere ren effekt af ESC. Der blev korrigeret for variable relateret til føreren, bilen og uheldsomstændighederne. Følgende variable blev korrigeret for: Føreren: alder (antal år), køn (M, F), kørekortets gyldighed (gyldig, ikke gyldig), brug af sikkerhedssele (ja, nej, ikke angivet), køreerfaring (02 år, 35 år, 610 år, 11+ år, ikke angivet), interaktionsled mellem køn og alkoholpromille. Bilen: bilens første registreringsår (år), bruttovægt (100 kgintervaller), tilstedeværelse af ESC (ja, nej). Uheldet: sigtbarhed (god, dårlig, ikke angivet), vejr (ingen nedbør, tåge, regn, sne), dagslys (dagslystusmørke, mørke, ikke angivet), byzone (ja, nej), hastighedsgrænse på vej hvor uheldet skete (km/t), vejoverflade (tør, våd, glat, ikke angivet), vejforløb (lige, kurvet, kryds, anden), vejtype (motorvej, enkeltsporet vej, dobbeltsporet vej, andet), uheldsår. Resultater Ukorrigeret effektmål Datasættet bestod som tidligere nævnt af uheldsinvolverede biler. Bilerne blev delt op efter graden af uheldets alvorlighed, og forskellige odds ratier blev udregnet for at se, om ESC havde forskellig effekt på forskellige alvorlighedsgrader af uheld. Resultatet er vist i Tabel 4. For biler i alle typer personskadeuheld er Trafikdage på Aalborg Universitet 2013 ISSN\n7 den ukorrigerede odds ratio for ESC lig med 0,40. Det vil sige, at sandsynligheden for at komme i eneuheld i en bil med ESC installeret er 0,40 gange så stor som sandsynligheden for at komme i eneuheld i en bil uden ESC installeret. Det ukorrigerede effektmål varierede mellem 0,39 og 0,42 afhængig af uheldenes alvorlighedsgrad. Der er meget lille forskel på effektmålene, og forskellene er usignifikante. Tabel 4. Ukorrigerede effektmål for forskellige alvorlighedsgrader af uheld. N= Dataundergruppe Antal observationer (biler) Ukorrigeret OR for ESC 95 % konfidensinterval Biler i alle typer personskadeuheld ,40 0,34 0,47 Biler i uheld med dræbte 774 0,40 0,22 0,72 Biler i uheld med alvorligt tilskadekomne ,42 0,33 0,53 Biler i uheld med let tilskadekomne ,39 0,30 0,50 Korrigeret effektmål Den logistiske regression beregner sandsynligheden for at en bil med ESC bliver involveret i et eneuheld i forhold til sandsynligheden for at en bil uden ESC bliver involveret i et eneuheld, idet der korrigeret for et antal andre variable. I Tabel 5 er resultatet vist, idet der udelukkende er medtaget forklarende variable, der har signifikant betydning for uheldssandsynligheden. Usignifikante variable, der derfor er udeladt er følgende: uheldsår, vejrtype og vejtype. Tabel 5. Korrigerede effektmål for forskellige alvorlighedsgrader af eneuheld. N= Dataundergruppe Antal observationer (biler) Korrigeret OR for ESC 95 %konfidensinterval Biler i alle typer personskadeuheld ,66 0,52 0,83 Biler i uheld med dræbte 754 0,76 0,33 1,76 Biler i uheld med alvorligt tilskadekomne ,68 0,48 0,97 Biler i uheld med let tilskadekomne ,65 0,45 0,93 De korrigerede effektmål varierede mellem 0,65 og 0,76 for forskellige uheldstyper, men effektmålene var ikke signifikant forskellige. Det korrigerede effektmål var altså som ventet højere end det ukorrigerede, svarende til, at sandsynligheden for eneuheld med ESC i bilen i forhold til uden ESC i bilen er højere. Dette skyldes, at der netop blev korrigeret for en del variable, som samvarierer med effekten af ESC (køn, alder, kørestil m.v.) Det blev undersøgt, hvilken effekt de enkelte forklarende variable havde på odds ratioen for eneuheld (Tabel 6). Det viste sig, at de vigtigste variable var førerens alder (faldende risiko med stigende alder), køn Trafikdage på Aalborg Universitet 2013 ISSN\n8 (mindre risiko for kvinder end for mænd), kørekortets gyldighed (større risiko hvis ugyldigt kørekort), sikkerhedssele (højere risiko hvis sele ikke brugt), kørselserfaring (højere risiko hvis kørselserfaring på 02 år) og vejens forløb (højere risiko i kurve, lav risiko i kryds). Tabel 6. Resultater af den logistiske regression. Udelukkende signifikante forklarende variable er medtaget. N= Variabel Korrigeret OR 95% konfidensinterval Pværdi Førers alder Stigning i alder med ét år 0,94 0,920,97 0,0001 Føreralder i anden potens Stigning i alder i anden potens med én enhed 1,00 1,001,00 0,0022 Førers køn Mand Kvinde 0,60 0,520,70 Kørekortets gyldighed Gyldigt kørekort Ugyldigt kørekort 3,28 2,314,65 Sikkerhedssele Sikkerhedssele brugt Sikkerhedssele ikke brugt Ikke angivet 4,89 1,75 3,816,27 1,492,06 Køreerfaring 02 år 35 år 610 år 11+ år Ikke angivet 2,21 1,49 1,40 1,21 1,623,00 1,112,01 1,091,79 0,971,50 Interaktionsled mellem førers køn og alkoholpromille (BAC) Køn*BAC Bilens første registreringsår Stigning i registreringsår med ét år 0,95 0,930,97 Bilens bruttovægt Stigning i bils bruttovægt med 100 kg 0,93 0,910,96 ESC Ingen ESC ESC som standard 0,66 0,520,83 0,0004 Sigtbarhed God Dårlig Ikke angivet 0,71 1,58 0,520,95 0,663,76 0,0429 Dagslys Dagslystusmørke Mørke Ikke angivet 1,74 1,31 1,502,01 0,1312,85 Byzone Ja Nej (= landzone) 1,72 1,302,27 0,0002 Trafikdage på Aalborg Universitet 2013 ISSN\n9 Hastighedsgrænse på vejen Stigning i hastighedsgrænse på én km/t 1,05 1,021,08 0,0003 Hastighedsgrænse i anden potens Stigning i hastighedsgrænse i anden potens med én enhed 1,00 1,001,00 0,0037 Vejoverflade Tør Våd Glat Ikke angivet 0,86 1,69 0,93 0,741,01 1,342,13 0,273,19 Vejforløb Lige strækning Kurve Kryds Andet 3,92 0,11 1,72 3,274,70 0,090,14 1,312,26 Diskussion Det ukorrigerede effektmål for alle typer eneuheld blev i dette studie beregnet til 0,40 svarende til, at sandsynligheden for at komme i eneuheld med ESC installeret i bilen i forhold til uden ESC installeret i bilen var 0,40 (95 %KI 0,340,47). Det tilsvarende korrigerede effektmål var 0,66 (0,520,83). Selve effekten af ESC blev altså som forventet beregnet til at være størst (odds ratioen for eneuheld mindst) med den ukorrigerede beregning. Det korrigerede effektmål ligger inden for rammerne af de værdier andre forfattere har fundet (0,57 til 0,77). Der er forskel på præcis hvilke variable der korrigeres for, men alle undtagen Scully og Newstead (2008) korrigerede for førerens alder og køn. Page og Cuny (2006) korrigerede for ESC, føreralder og køn, bilens alder, vejens overflade, uheldssted og år. MacLennan m.fl. (2008) korrigerede for føreralder og køn, færdselslovovertrædelse, biltype, modelår og bilalder på uheldstidspunktet. Endelig korrigerede Scully og Newstead (2008) for bilalder og biltype. De forklarende variable, som har størst betydning for den korrigerede odds ratio for eneuheld, har at gøre med føreren af bilen. Det er også netop førerkarakteristika, Elvik (2009) anbefaler at der korrigeres for, så effekten af ESC bliver så ren som muligt. Således er de tre variable, som resulterer i den største odds ratio (: risiko) ugyldigt kørekort, sikkerhedssele ikke benyttet og køreerfaring 02 år. Disse er netop faktorer kendt for at hænge sammen med risikovillig kørsel. Kørsel med høj hastighed er også kendt for at hænge sammen med risikovillig kørsel. I dette studie havde vi ikke adgang til kørselshastigheden inden uheldet, og vi brugte i stedet hastighedsgrænsen på uheldsstedet. Denne faldt signifikant ud, men værdien for odds ratio var ikke særlig høj (1,05 og kun marginalt signifikant). Kørselshastigheden inden uheldet ville med stor sandsynlighed have resulteret i en høj odds ratioværdi, da det er veldokumenteret, at høj hastighed øger sandsynligheden for uheld. Endvidere er netop eneuheld ofte karakteriseret ved høj hastighed inden uheldet. Det er forventet, at et kurvet vejforløb har en højere odds ratioværdi end andre vejforløb (i analysen øges risikoen for eneuheld med 3,92 gange i et kurveforløb i forhold til lige vej), da det typiske Trafikdage på Aalborg Universitet 2013 ISSN\n10 eneuheld sker med høj hastighed og i en kurve. Til gengæld har kryds en meget lav odds ratioværdi; resultatet af analysen peger på, at risikoen for eneuheld i kryds er 0,11 gange risikoen på lige vej. Dette er naturligt, da hastigheden som regel er lav ved gennemkørslen af et kryds, og hvis der sker et uheld netop i kryds, involverer det ofte andre trafikanter. Beregningen af effekten af ESC, som det er gjort i dette studie, kræver, at der udpeges en relevant kontrolgruppe til biler i eneuheld. Kontrolgruppen af uheld antages ikke at kunne have været påvirket af tilstedeværelsen af ESC. I dette studie valgte vi at betragte biler i alle andre uheld som kontrolgruppe. Dette valg kan diskuteres, fordi ESC kan have en betydning i andre uheld, men det kan være svært på entydig vis at henføre betydningen af ESC til én bestemt bil i uheldet. Ved dette valg undervurderer vi derfor muligvis betydningen af tilstedeværelsen af ESC. I litteraturen er andre kontrolgrupper valgt. Eksempelvis valgte Bahouth (2005) de forrreste biler i bagendekollisioner som kontrolgruppe og biler i frontalkollisioner og eneuheld som casegruppe, og Lie m.fl. (2006) brugte de forreste biler i bagendekollisioner som kontrolgruppe og biler i eneuheld som casegruppe. For at teste robustheden af estimatet i dette studie brugte vi forsøgsvis den forreste bil i bagendekollisioner i datamaterialet (N=905) som kontrolgruppe i stedet for de biler i andre uheld (jf. Tabel 3). Casegruppen var stadig de biler i eneuheld, som blev brugt i den oprindelige analyse. En logistisk regression med de samme indgående variable resulterede i en odds ratio på 0,67 (0,460,98), hvilket er meget tæt på den oprindelige analyses odds ratio på 0,66 (0,520,83). Konfidensintervallet på det nye estimat er større, hvilket kan henføres til det lavere antal observationer. Det tyder altså på, at vores oprindelige estimat er forholdsvis robust. Trafikdage på Aalborg Universitet 2013 ISSN\n11 Referencer Bahouth G Real world crash evaluation of vehicle stability control (VSC) technology. In: 49th Annual Proceedings Association for the Advancement of Automotive Medicine. 49: Elvik R., Høye A., Vaa T., Sørensen M The handbook of road safety measures. 2nd ed. Bingley: Emerald Group Publishing Limited. Haight F.A Induced exposure. Accident Analysis and Prevention 1973, 5: Hemdorff, S., Lund, H. og Daugaard, T Indberetning af færdselsuheld, Kodeark Vejledning Appendix til Rapport 277. Lie A., Tingvall C., Krafft M., Kullgren A The Effectiveness of Electronic Stability Control (ESC) in reducing real life crashes and injuries. Traffic Injury Prevention 2006, 7: Maclennan P.A., Marshall T., Griffin R., Purcell M., McGwin G., Rue L.W Vehicle rollover risk and electronic stability control systems. Injury Prevention 2008, 14(3): Page, Y., Cuny, S Is electronic stability program effective on French roads?. Accident Analysis and Prevention 2006, 38: Scully, J. og Newstead, S Evaluation of electronic stability control effectiveness in Australasia. Accident Analysis and Prevention 2008, 40: Trafikdage på Aalborg Universitet 2013 ISSN


Les Myosotis i Les Deux Alpes til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\n42, Les Myosotis, 2 Rue de l'Oisans, L'Alpe de Venosc, Les Deux Alpes, Frankrig, 38860\nbaseret på 21 anmeldelser "Home from home feeling, very clean and tidy."KimUnited KingdomSe alle 24 billeder9,7Beliggenhed\nMere om Les Myosotis\nNår du besøger Les Deux Alpes, så vil du rigtigt føle dig hjemme på Les Myosotis, der tilbyder kvalitetsovernatning og fantastisk service. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. Les Myosotis tilbyder fremragende service og et bredt udvalg af bekvemmeligheder og forpligter sig til at sikre sine gæster et så behageligt ophold som muligt. For gæsternes velbefindende tilbyder hotellet parkering, familieværelse. Nyd værelsesfaciliteter i høj kvalitet under dit ophold. Nogle værelser indeholder opvarmning, altan/terrasse, fjernsyn LCD-/plasmaskærm, dvd-/cd-afspiller, tekøkken, der er med til at hjælpe gæster med at få ny energi efter en lang dag. Uanset om du er fitnessentusiast eller blot ønsker at slappe af efter en lang dag, har du mulighed for at nyde fritidsfaciliteter i topklasse, som skisport. Uanset hvilket formål du har med din rejse til Les Deux Alpes, så er Les Myosotis det perfekte sted til en spændende rejse.\nDu bedes give Les Myosotis besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse.\nLes Deux Alpes Ejendomme


Aluminiumskonstruktioner - AGJ\nAGJ Stainless & Rørteknik udfører alle former for aluminiumskonstruktioner i produktionen i Stenlille eller on-site hos vore kunder.\nTeams fra AGJ Stainless & Rørteknik udfører alle former for certifikatsvejsning i aluminium til og med EXC 3.\nCE-mærkning af alle aluminiumskonstruktioner iht. EN 1090-3 til og med EXC 3 udføres af vore teknikere i AGJ Engineering.\nVore teams i AGJ Produktion består af ingeniører og teknikere der i samarbejde med vore smede, certifikatsvejsere, maskinarbejdere og mekanikere sørger for fremstilling af kundespecifikke aluminiumskonstruktioner af meget høj kvalitet.\nVore teknikere udsteder lovpligtigt CE-mærke på samtlige aluminiumskonstruktioner der leveres til vore kunder fra AGJ Produktion i Stenlille. Alle svejsetekniske løsninger udføres iht. DS/EN ISO 3834-2.


Museer i Nordsjælland - Besøg et af Nordsjællands museer\nNordsjællands historie er fængslende, barsk og kreativ. På egnens museer kan du opleve alt lige fra storslået kunst over mystiske ruiner til lokale skæbner og betagende omgivelser\nPorten til Nordsjællands historie\nNår du er i sommerhus i Nordsjælland er du altid tæt på museer, der formidler områdets spændende historie og kultur.\nDu kan for eksempel komme indenfor i en berømt polarforskers arbejdshjem, blive klog på Nordsjællands fiskeres hårde livsvilkår, besøge ruiner og skeletter fra middelalderen, observere en af Danmarks vigtigste kunstneres livsværk og se, hvor og hvordan krudt blev lavet for 200 år siden til Danmarks hær, jagt og fyrværkeri.\nTag et kig på, hvilke museer, du kan besøge i Nordsjælland - der er altid et rundt om hjørnet med en spændende historie.\nFoto: Knud Rasmussens Hus\nPå Krudtværksmuseet i Frederiksværk bliver du indviet i, hvordan man producerede sortkrudt til Danmarks hær og flåde igennem mere end 200 år.\nDe små krudtmøller, der udgør Krudtværksmuseet, ligger som perler på en snor i det smukke landskab langs med Frederiksværks kanal.\nNår du først møder de idylliske omgivelser, kan det være svært at forestille sig, at her blev produceret materiel med død og ødelæggelse som formål.\nIkke desto mindre kan du komme tæt på produktionen af sortkrudt fra A-Z, helt fra svovl, trækul og salpeter blandes og sigtes, til krudtkornene poleres og pulveriseres og til slut tørres i en farlig finale.\nDu bliver også klog på de risikable arbejdsforhold, der herskede på stedet, ligesom du kan se de mange gamle maskiner, der var drevet af vandkraft, og som den dag i dag stadig er funktionsdygtige.\nI det smukke skanseområde nordøst for Hundested Havn, i et stort, smukt naturområde på mere end 25.000 kvadratmeter og med en beliggenhed direkte til Kattegat, ligger Danmarks smukkeste museum - Knud Rasmussens Hus.\nI dette hus arbejdede den berømte danske polarforske Knud Rasmussen mellem sine mange og lange ekspeditioner til Grønland.\nBlandt andet planlagde han her sine ekspeditioner, arbejdede på sine videnskabelige skrifter, rejseskildringer og oversættelser af inuitsagn og mødte venner, kolleger og andre forfattere.\nI dag er det stemningsfulde hus i bakkerne ved Spodsbjerg Fyr indrettet som museum og mindestue for Danmarks polarforsker og er blevet genskabt med originale farver og udtryk fra Knud Rasmussens tid.\nKig indenfor i den intime arbejdshule og fordyb dig i exceptionelle minder fra Grønlandsekspeditionerne - og kombiner museumsbesøget med en gåtur i det vidunderlige landskab.\nGilleleje Museum - Skibshallerne og Det Gamle Hus\nPå Gilleleje Museum bliver du klog på de nordsjællandske fiskeres historie gennem mere end 500 år.\nI de imponerende skibshaller - tre haller på i alt 270 kvadratmeter - kommer du helt tæt på fiskernes farefulde liv på havet i udstillingen af de tre åbne fiskerbåde fra det forrige århundrede.\nTil synet af strandsand på gulvet og til duften af tjære og saltvand kan du leve dig helt ind i fiskernes forhold gennem tiderne, og på modeller, plancher og tableauer får du mere at vide om bl.a. sæsonfiskeriet af sild og livet, som det så ud i de små fiskerlejer fra Helsingør til Hundested.\nI forbindelse med skibshallerne ligger det Det gamle Hus, der inviterer dig indenfor i en fiskers bolig, som den så ud i anden halvdel af 1800-tallet.\nHer er lerklinede gulve, korte senge og åbent ildsted i køkkenet, og det giver stof til eftertanke at vide, at en familie har boet og haft en hverdag her.\nDet gamle Hus har også tidligere været bolig for skiftende smede samt en ur- og en skomager, Jens Peter Petersen, der havde butik i huset.\nKombinér et besøg i Det gamle Hus med et visit i skibshallerne, der er bygget i skrænten i haven til Det gamle Hus, og få et helstøbt billedet af livet som fisker i det 19. århundrede.\nJ.F. Willumsens Musem\nGå på opdagelse i symbolisten og ekspressionisten J.F. Willumsens verden af kunst og oplev en af den danske kunsthistories store mestre fra alle vinkler.\nJ.F. Willumsens Museum åbnede i storslåede arkitektoniske rammer i Frederikssund i 1957, og her er et udvalg af hans malerier, tegninger, grafik, keramik, skulpturer, fotografier og arkitektur samlet.\nMuseet er på hele 2000 kvadrameter, og du kan blive klog på den alsidige kunstners livsværk i hele ni udstillingsrum.\nLigeledes er Willumsens egen samling af danske og udenlandske kunstgenstande, Gamle Samling, er udstillet på museet.\nOgså for børn er museet besøgsværdigt. Her er aktiviteter og udstillinger for børn, og i juniormuseet har børnene deres helt eget museumsrum, hvor de kan arbejde med farvelære og løse spændende opgaver.\nI mere end hundrede år har der været smedje i den lille, charmerende bygning i Laugø, hvor smedehvervet kan spores helt tilbage til 1600-tallet.\nLaugø Smedje var i funktion indtil 1923, og værkstedet står den dag i dag uforandret. Det er som at træde ind i et andet århundrede, når du kommer ind på den anden side af indgangsporten.\nI dag smedes der atter på udvalgte dage om sommeren.\nKom og oplev den åbne esse i smedjen, se smeden, der bøjer det glødende jern til en hestesko, og hør hammerens banken på jernet.\nDet er en sjov oplevelse for både børn og voksne, og smeden fortæller gerne om sit håndværk og om gamle dage, hvor landmanden kom her og fik skoet sine heste og håndværkeren fik lavet og repareret sit værktøj.\nFem kilometer vest for Hillerød ligger Æbelholt Klostermuseum.\nHer finder du ruinerne af det, der i middelalderen var nordens største augustinerkloster. Bygget i 1175 fungerede klostret både som præsteskole, herberg for fattige og hospital for områdets syge og svage.\nI dag kan du gå på opdagelse blandt ruinerne, der blev blotlagt ved arkæologiske udgravninger fra 1930'erne og frem til 1950'erne.\nSammen med ruinerne dukkede også mere makabre fund op.\nOmkring 1000 skeletter lå gemt mellem ruinerne, og du kan i klostermuseet se nogle af dem - for eksempel den halte munk, men også mange andre af klostrets beboere og besøgende.\nPå museet finder du også lægeinstrumenter, og sammen med skeletterne fortæller de dramatiske og spændende historier om både sygdomme, livsvilkår og død i middelalderen.\nI klosterhaven gror mere end 100 forskellige lægeurter, og du kan komme og lære om deres udseende, duft, virkning og historie.\nHvert år i en weekend i juni kan du deltage i det populære klostermarked på Æbleholt Kloster.\nDet er en tradition, der har sin oprindelse fra dengang, klostret var fungerende. Her mødtes håndværkere, handlende, gøglere og andet godtfolk i anledning af abbeden Sankt Vilhelms festdag den 16. juni.\nPå nutidens klostermarked fyldes pladsen me dboder, mad og drikke hentet lige ud af middelalderen, og her er både falkoneropvisning, middelaldergøgl, bueskydning, kampshow og meget mere for børn og voksne.\nHistorie, kultur og kunst på Nordsjællands museer\nKan du ikke få nok af kulturoplevelser?\nSå er det heldigt, at Nordsjælland bugner af museer, oplevelsescentre og kulturhuse - nogle i international topklasse, andre med et benhårdt fokus på det lokale. Alle med vedrørende og fængende oplevelsestilbud.\nKultur- og naturarv i Nordsjælland\nKom tæt på historien på middelalderklostret\nBesøg det levende kulturhus med de unikke omgivelser\nPrisvindende museum under jorden\nOplev Danmark som søfartsnation i nutid og datid


Barberskum & Geler - væk med uønsket hårvækst. Køb her\nMode & Skønhed Ansigtspleje Barberskum & Geler\nAnsigtscreme Farmavita Amaro (100 ml)\nBarbercreme Classic Lea\nBarbercreme Classic Proraso (150 ml)\nBarbercreme Clinique For Men (125 ml)\nBarbercreme Hydrothermal La Toja (150 g)\nBarbercreme Lea Classic Sensitive Skin (100 g)\nBarbercreme Lea Profesional (250 g)\nBarbercreme Men Originals Nivea\nBarbercreme Mr. A The Cream I.c.o.n. (100 ml)\nBarbercreme Nirvel Men (1L)\nBarbercreme Nirvel Men Barber (250 ml)\nBarbercreme Sensitive Skin Lea Original (150 ml)\nBarbercreme Soft & Sheen Carson Magic (170 g)\nBarbercreme White Proraso (150 ml)\nBarbergel Gillette Series Forfriskende (200 ml)\nBarbergel King C Gillette (150 ml)\nBarbergel Men Aloe Clinique (125 ml)\nBarbergel Men Aloe Clinique INT324950 (125 ml)\nBarbergel Men Sensitive Nivea\nBarbergel Nivea Men Sensitive Cool (200 ml)\nBarbergel Precision Shave American Crew\nBarbergel Precision Shave American Crew 150 ml\nBarbergel The Protector Seb Man (150 ml)\nBarbergel Ultra Sensitive Gillette Fusion 5 (200 ml)\nBarbergel Vichy Anti-Irritat Shaving (150 ml)\nBarbergel Vichy Vichy Homme (150 ml)\nBarberskum American Crew Moisturizing Shave Cream (150 ml)\nBarberskum Anti-Irritation Mousse Eau Thermale Jonzac Men (150 ml)\nBarberskum Bioetyc Uomo Deborah (200 ml)\nBarberskum Clásica Gillette (200 ml)\nBarberskum Classic La Toja (300 ml)\nBarberskum Classic Proraso (300 ml)\nBarberskum Classic Proraso Eukalyptus Mentol (75 ml)\nBarberskum Eucalyptus & Menthol Proraso (300 ml)\nBarberskum La Toja (300 ml)\nBarberskum La Toja Hydro Thermal (300 ml)\nBarberskum Lea (100 ml)\nBarberskum Lea Sensitive Skin (250 ml)\nBarberskum Nivea Men Sensitive (250 ml)\nBarberskum Original Bulldog (175 ml)\nBarberskum Original Tabac (125 g)\nBarberskum Proraso (300 ml)\nBarberskum Proraso Red (300 ml)\nBarberskum Vichy Homme Shaving Foam (200 ml)\nBarberskum White Proraso (300 ml)\nBarberskum & Geler -\nBåde mænd og kvinder har, af og til, brug for at barbere sig, for at fjerne skæg og uønsket hårvækst. Ligeledes gælder det for både mænd og kvinder, at barbering er en daglig rutine og en vigtig del af den personlige pleje.\nFor de fleste bliver der altså dagligt brugt oceaner af tid, på at trimme eller fjerne kropsbehåring. Derfor er det også en god ide, at kende til de mange produkter der findes, både til mænd og kvinder, for at få din barbering til at glide lettere.\nBarbering og produkter til mænd og kvinder er en kæmpe industri med en lang række produkter. De to mest benyttede produkter til barbering er barberskum og barbergel. Men hvad er lige forskellen på produkterne?\nBarberskum er et klassisk produkt til barbering. Den ældre generation af mænd synes, at barberskum er noget af det, som man barberer sig bedst med. De har sandsynligvis brugt barberskum, siden de startede med at barbere sig. De fleste foretrækker at bruge barbersæbe, som skal skummes op og påføres med en barberkost.\nEn mere moderne udgave har også fundet vej til forbrugerne. Den er klar til brug med det samme, fordi den er skummet på forhånd. Det er selvfølgelig en fordel at kunne påføre den hurtigt. Man behøver altså hverken selv skumme den op eller indkøbe en barberkost. Barberskum er også ofte billigere end barbergel.\nBarberskummet kan dog gøre det svært, at få overblik over barberingen, fordi man praktisk talt barberer sig i blinde, når huden er dækket at den tykke hvide skum.\nUdover at man skal bruge forholdsvis store mængder barberskum til barberingen, så er der også en tendens til, at huden tørrer ud. Og så har du efterfølgende brug for fugtighedscremer.\nDer findes desuden typer af barberskum med anti-irritationsstoffer, som minimerer risikoen for irritation i huden.\nBarbergel - velegnet til sensitiv hud\nDet nye og bedre alternativ til barberskum på markedet er barbergel. Gelen har en mere smidig konsistens, som netop er en af grundene til, at flere vælger gelen, når uønsket hårvækst skal fjernes fra ansigt eller krop.\nEn af de mest markante fordele for barbergelen er den lette påføring. Konsistensen gør den nem at fordele jævnt på huden, og sikrer en god barbering. Gelens fugtighedsgivende og blødgørende egenskaber, gør den velegnet til mænd og kvinder med sensitiv hud.\nFordi gelen er næsten gennemsigtig, får du også bedre overblik under barberingen, så du kan barbere helt nøjagtigt, hvor du ønsker. Barbergel er meget drøj i brug, så man kan dække et stort område med en lille mængde. Det betyder også, at gelen holder i længere tid, end barberskum gør.\nBarbergel er netop udviklet til at optimere din barbering, derfor er der nærmest ingen ulemper. Barbergel er dog lidt dyrere end barberskum, men merprisen opvejes af den drøje brug, der gør, at gelen holder til flere barberinger.\nFor mange foregår barberingen i bruseren under varmt, rindende vand. Men de fleste glemmer at bruge barbergel eller barberskum. Hvis du gerne vil skåne din hud, er rindende, varmt vand desværre ikke nok til barberingen. Det er meget hårdt for huden, både når du skraber med vand, eller når huden er helt tør.\nSørg for at huden er ren før barbering. Hvis du ikke har tid til et bad, kan du varme huden op med varmt vand i det område, som skal barberes. Det gør din hud blød og smidig, og du undgår infektioner.\nBakterier er den største synder, når det kommer til skægpest og røde barberknopper. Sørg for at barberkniven er ren før brug, så du ikke risikerer infektioner og dermed kløende, røde knopper. Du bør ikke anvende det samme blad, hvis du barberer dig flere steder på kroppen.\nInden du går i gang med barberingen, påfører du en barbergel eller barberskum, som du lader sidde et øjeblik. Massér barberproduktet godt ind, så huden er tilstrækkeligt dækket. Det gør, at bladet glider på overfladen af din hud, uden at rive eller trække i den.\nFor at skåne din hud så meget som muligt anbefales det, at skrabe med hårene. Barberer du mod hårene, river det i stedet i huden, uanset om du har påført gel eller skum. Stram eventuelt huden let ud, når du barberer, for et bedre resultat.\nNår du er færdig med barberingen skylles huden grundigt med vand for at rense for resterende produkter, der efterfølgende kan give irritation og udslæt. Brug koldt vand, som lukker dine porer igen, efter det varme vand åbnede dem før barberingen.\nLad det barberede område tørre af sig selv, eller dup med et helt rent håndklæde. For at undgå infektion med efterfølgende kløe og irritation bør man holde fingrene langt væk fra det barberede område, i hvert fald den første time. Brug eventuelt en aftershave, som både er antibakteriel, men som også har en beroligende effekt på din hud, der kan være en smule irriteret efter barberingen.


Karinas Fodpleje er klar til at forkæle dine fødder | SønderborgNYT\n12. november 2020 10:13 Erhverv\nFor Karina Hansen er en drøm gået i opfyldelse.\nHun har lige åbnet fodplejeklinikken Karinas Fodpleje i Hørup efter at eksamen som lægeeksamineret fodpleje kom i hus tidligere i år.\n“Jeg har altid haft en forkærlighed for at arbejde med mennesker og omsorg, og jeg synes, at det er spændende at arbejde med fødder”, fortæller Karina Hansen, der oplever et stort behov for fodpleje:\n“Man har kun et par fødder, og de bliver udsat for meget hver dag. Mange står eller går meget hver dag, nogle gange i forkert fodtøj. Derfor skal man være god ved siden fødder. Man behøver dog ikke have skavanker for at gå til fodpleje. Man kan også komme for at forkæle sine fødder”.\nSelvom klinikken kun lige har slået dørene op og vi er midt i en Corona-tid, har en del kunder allerede lagt vejen forbi Blåmose 2 i Hørup, hvor klinikken har til huse.\n“Jeg har haft besøg af både mænd og kvinder i alle aldre. Det varmer meget at mærke opbakningen”, fortæller Karina Hansen, og jeg overholder selvfølgelig de restriktioner der er i forbindelse med denne pandemi.\nBehandlingerne foregår primært i klinikken, men Karina Hansen kører også ud til hjemmebehandlingerne efter aftale, hvis der er borgere, som ikke har mulighed for at komme til klinikken. Indtil videre har klinikken åben hver tirsdag og onsdag samt efter aftale.\nKarina Hansen arbejder stadig som sosu-hjælper ved siden af fodplejeklinikken, men hun drømmer om, at hun med tiden kan leve af klinikken alene.\nPå karinasfodpleje.dk kan man se et overblik over behandlingerne og bestille tid.\nKarinas Fodpleje kan også træffes på tlf. 4110 9680


I Do ~ 1D - uncles - Movellas\nJeg rodede hurtigt mit skab igennem, og fandt efter lidt tid, noget matchende undertøj, et par shorts og og tank top.\nOg ja i tænker nok.. Hvorfor tager det lang tid at finde noget undertøj, og nogle shorts, men svaret er ellementært kære folk..\nJa nu har jeg jo lige født og sådan, så det meste af det tøj der ligger fremme i mit skab, er mit barsels tøj, og det kunne jeg jo ligesom ikke tage på vel? Så derfor bliver jeg altid nød til at rode hele mit skab igennem, for at komme frem til det der ligger bagerst.\nSå hver morgen lige siden Rosemary blev født, har simpelthen taget livet af mig, med tøj kriser og sådan.. Selvom jeg bare skulle gå derhjemme, kunne det tage mig 15 minutter at finde et par jogging busker, som ikke ville ryge ned over min røv, hver gang jeg bevægede mig.\nKan i forstå min situation?\nNå men efter at have fundet det, begyndte jeg at gå ud mod badeværelset. Da jeg kom der ud, tændte jeg med det samme for vandet, så det kunne nå at blive varmt, mens jeg tog mit tøj af.\nDa jeg havde fået det hele af, stillede jeg mig ind i brusekabinen, og lod det varme vand indhylle min krop. Da jeg havde gjort mig hår vådt, tog jeg fat i min ynglings shampoo, som duftede godt af tropiske frugter.\nDet var ikke så meget duften, der gjorde at det var min ynglings shampoo, men mere det, at det var en af samme slags, jeg lige havde vasket mit hår med, da jeg mødte Liam.\nDa jeg havde skyllet shampooen ud af mit hør, trådte jeg ud af brusekabinen, og ned på det opvarmede gulv.\nJeg tog et håndkæde fra det skab vi havde placeret i hjørnet at badeværelset, og tørrede mit hår, hvorefter at lave en mærkelig turban, viklet rundt om.\nSå tog jeg endnu et håndklæde, og begyndte at tørre min krop.. Da hele min krop var tør, begyndte jeg at tage mine underbusker på, efterfulgt af den matchende bh.\nJeg åbnede døren ud til gangen, og begyndte at gå hen mod vores soveværelse. Langt nåede jeg dog ikke, før Liam valgte at blokere min vej..\n”Liam flyt, dig jeg skal ind og ha tøj på” Sagde jeg da jeg fandt ud af at jeg havde glemt toppen og shortsene inde på værelset..\n”Er det nu også nødvendigt?” Hans ansigtsudtryk ændrede sig til et lumsk et af slagsen.. ”At du tager tøj på altså”\nJeg stirrede dumt på ham, over han bemærkning.. ”Har du ikke fået nok børn for nu, om jeg må spørge?” Han sendte mig nu et mere normalt smil, og lænede sig frem mod mig..\n”Jo, og det er det bedste der nogensinde er sket for mig” Sagde han og lod sine læber ramme mine, i et længe ventet kys.\nMidt i kysset kunne jeg lige pludselig høre Rosemarys græd, et eller andet sted i huset.. Uden at tænke nærmere over det tøj, jeg skulle ha på.. Masede jeg mig fobi Liam, og begyndte at lede efter Rose.\nHun var ingen steder at finde, jeg havde kigget overalt, hvor hun muligvis kunne være.. På hendes værelse, på vores værelse, og i babystolen i køkkenet. Ingen steder!\nJeg var ved at blive bekymret, men da jeg igen hørte et af hendes hyl, stod det helt klart for mig.. Hun var i stuen!\nJeg begyndte at løbe derind, og gæt hvem jeg fandt derinde.. Okai nu kunne jeg jo ikke sige rigtigt og forkert, da jeg ikke var tankelæser, og derfor ikke kunne vide hvad i svarede.\nMen inde i stuen sad ingen mindre end Harry, med Rosemary i armene, og de andre drenge rundt om sig.. Ingen af dem havde vidst lagt mærke til at jeg var dukket op, da de alle sammen så ud til at være dybt interesseret i Rose.\nIsær Niall så ud som om at han ville gøre noget i stil med alt, for at få lov til at holde hende, som han stod der og blev ved med at stå og trippe.. Hvilket tydeligvis irriterede Harry, som ihærdigt prøvede at trøste Rosemary.\nIkke at det var et problem for mig, for ærlig talt var jeg ikke særlig interesseret i at alle de drenge så mig, mens jeg kun havde undertøj på.\nJeg prøvede lige så stille at liste mig ud af stuen og videre ind i mig og Liams soveværelse.. men åbenbart var jeg ikke en særlig god spion, for lige da jeg begyndte at flytte mine fødder.. skulle vores trægulv absolut begynde at knirke af helvedes til..\n”Haley? Jeg havde slet ikke set at du var kommet” Lød det ovre fra sofaen.. Og selvfølgelig havde Harry fået øje på mig, hvilket også fik alle de andre til at se på mig..\n”Må jeg sige at du ser godt ud, uden topmave” Sagde Louis med et dumt smil..\n”Også hej til dig Lou” svarede jeg ironisk.. ”Jeg kan se at i allerede har kidnappet min datter.. Skal jeg hjælpe dig lidt Harry” Sagde jeg og hentydede til Rosemary der stadig lå og græd i Harrys arme.\nHan sendte mig et forsigtigt smil, og rejste sig så op, gik hen mod mig, og rakte mig forsigtigt Rosemary, som jeg hurtigt kyssede på næsen, så hun kom med et lille smil.\nSå begyndte jeg at kysse hende flere gange, og efter at have gjort det i noget til, samtidigt med at jeg kom med nogle sjove lyde, skiftede Rose endelig gråden ud med grin.\nDa hun igen var glad, gik jeg over til Niall og rakte hende til ham.. Da hun lå godt i hans arme, lænede jeg mig frem mod Nialls øre og hviskede..\n”Du er ikke særlig god til at skjule begejstring” Efterfulgt af et lille grin..\nOg jeg havde ret i mine ord, for da jeg rakt ham Rose, blev hele hans hoved til ét stort klovnesmil.. Hvilket jeg morede mig meget med..\nIhh hvor var den dreng dog kær!\nHej alle jer der læser.. Hvordan går det? Håber i kan lide kapitlet, som jeg virkelig har haft svært ved at skrive, da movellas igen har været f*cking irriterende og slettet kapitlet, lige før jeg skulle til at udgive det..\nNå men lige meget.. ha en god dag! Hej hej..


Fotoreportage: Min arktiske verden | Natgeo.dk\n6. december 2012 af Norbert Rosing\n#klimaforandring #Arktis #isbjørn\nKongen af Arktis er isbjørnen. Bjørnene parrer sig på isen mellem april og juni. Når tiden er inde, tager hunnen til sin hule, hvor hun opfostrer sine unger. Hun dukker op igen i foråret for at jagte sæler. Isbjørne på tre måneder ser harmløse ud — de ligner nuttede bamser. Men selv i denne unge alder er deres kløer skarpe som knive.\nJeg har set bjørne smurt ind i blod fra et drab på en sæl, og deres udtryk ændres totalt. Hvis man ser dem i øjnene, løber et koldt gys ned ad ryggen på en. Disse vilde dyr kunne flå en i stykker.\nMan nærmer sig langsomt dyret, mod vinden, så det ikke kan lugte eller høre en. Jeg koncentrerer mig kun om at tage billeder, og lader min inuitfører om at få os så tæt på som muligt uden at forstyrre dyret eller dets omgivelser.\nJeg bekymrer mig om Arktis, fordi verdensbefolkningen stiger, og økosystemet kollapser. I det norske polarområde kigger man ned i vandet og ser en masse liv: hvaler, vandmænd … men nu ser man også en masse plastic og gamle fiskenet. Vi er nødt til at bevare Arktis’ skønhed, ikke forurene den.\nDen tyske fotograf Norbert Rosing blev forelsket i Arktis på sine tidlige ekspeditioner til Skandinavien. I 1988 begyndte han sit livslange projekt med at dokumentere isbjørne og deres verden. Hans reportager i National Geographic har også omhandlet inuitter, den atlantiske hvalros og nordlyset.\nBesøg Norbert Rosings website.


Har du noget du gerne vil have på Skive fH's hjemmeside, eller på Skive fH Ungdoms Facebook-side? Skriv til Søren Ryevad på: sr@skivefolkeblad.dk\nFølgende aflysninger pga. kampe eller andet i hallerne (for information om aftenkampe og indvirkning på træningstider og løsninger - klik her)\nAlle trænere og ledere har fortsat mulighed for at lave offentlige indlæg / beskeder under holdsiderne. Tidligere har trænere selv kunne vedligeholde holdsider, men fremadrettet vil vi gerne I sender inputs til Jonas Fangel / jf@skivefh.dk, hvorefter information vil blive lagt på holdets side hurtigst muligt.\nFor spørgsmål ring gerne til Jonas på 20 47 89 24.\nHenvend dig gerne direkte på mail@skivefh.dk, hvis du ønsker blive en del af det stærke trænerstab i Skive fH ungdom. For interesse i at bidrage som seniortræner, kan der rettes henvendelse til Jonas Fangel, administration i Skive fH. Der bliver indhentet børneattester på samtlige ungdomstrænere i foreningen, og enhver trænerkandidat der ønsker at bidrage til Skive fH's store organisation, skal forholde sig til de nedskrevne retningslinjer i trænerhæftet. Klik på holdet "Trænere og Holdledere 2021/22" herunder, og registrer dig som træner, hjælpetræner eller holdleder. Husk at benytte funktionen "Allerede medlem", hvis du tidligere har været spiller / træner i Skive fH. Når I tilmelder jer med funktionen "Allerede medlem", skal I efterfølgende benytte medlemslogin til at ajourføre oplysninger i rubrikken "Felt som Skive fH udfylder". I rubrikken "Felt som Skive fH udfylder" oplyser du hvilket hold du er tilknyttet f.eks. "U11 Drenge Resen". Ønsker du at ajourføre dine brugeroplysninger, kan du også gøre det ved at benytte medlemslogin - klik her


Nu er det nu! – Fru Holmboe\n3 I Byttelyst/ Fremhævet\nNu er det nu!Ca. 1 minutters læsning\nDet er nu! Lige nu!\nAltså at du skal tage at købe din billet til Byttelyst-arrangementet, som borgmester H.P. Geil og jeg har arrangeret.\nVi har fået doneret gaver for mere end 60.000 kr.!\nDet er flotte gaver, som vi ser frem til at folk vil byde på.\nDet hele sker på onsdag den 30. november fra kl. 18-21 på Haderslev Golfrestaurant, hvor Kim Koch har doneret både madlavning og lokaler – og hvor hans personale denne aften arbejder ganske gratis.\nAftenen byder på både en meget lækker buffet, godt selskab og auktion, hvor Frode Munksgaard svinger hammeren.\nDet koster kun 150 kr. at deltage i dette arrangement, hvor hele overskuddet går ubeskåret til forskning i sclerose.\nDu kan stadig lige nå at købe din billet ved at mobilepay beløb sammen med dit navn til 2156 9552.\nDer er kun plads til 100 og vi er ved at have fyldt op!\nSkynd dig, skynd dig! For det bliver både sjovt og hyggeligt…\n28. november 2016 Af Charlotte Holmboe\nDel Tweet Ca. 1 minutters læsning"> Pin på Pinterest! Del\nSmåt brændbart #2\nOg du har fået ny yndlingslæge, Charlotte?\n28. november 2016 kl. 21:09\nJeg ville så gerne være med på denne skønne dag, men der er ALT for langt fra Aarhus og ned til dig.\nVil du vise de sidste ting og er det muligt at byde via tlf eller fuldmagt?\n28. november 2016 kl. 21:16\nHeld og lykke på onsdag. Håber på et godt resultat. Når nu arrangementet er godt overstået. Så håber jeg du vil, på en eller anden måde, vil være med til at skabe opmærksomhed om Cykelnerven Sønderjylland, som også forsøger at skabe opmærksomhed og rejse midler til forskning i sclerose.\nEndnu engang håber jeg på at I får stor succes på onsdag.\nSponsoransvarlig på Cykelnerven Sønderjylland\n29. november 2016 kl. 1:00\nLige nu ærgrer det mig at jeg bor på djævleøen, ville gerne være med, man kan vel ikke byde uden at være tilstede?\nSkriv et svar til Greta Annuller kommentar