Diabetikere Vaccinerer Mod Pneumokokker 🚑 Fitness-N-Health.com\nVigtigsteSærlige emner: Diabetikere vaccinerer mod pneumokokker\nDiabetikere under 60 år svæver i større fare\nGør patienterne modstand fra anbefalingen, eller virker vaccinen ikke?\nPersoner med diabetes mellitus er mere tilbøjelige til at fange en pneumokokinfektion på hospitalet end andre patienter.\nSfæriske bakterier kaldes cocci. De forårsagende midler til lungebetændelse (lungebetændelse) er blandt diplokockerne.\nBakterierne af arten Streptococcus pneumoniae, almindelig pneumokok kaldes for eksempel forårsager lunge og meningitis blodforgiftning ud. fordi diabetiske er næsten dobbelt så tilbøjelige til sådanne infektioner, Den Stående Komité for Vaccination (Stiko) af Robert Koch Instituttet anbefaler (RKI) siden 2006 alle diabetespatienter - hvad enten type 1 eller type 2 - en forebyggende pneumokokvaccine.\nDer er en i England anbefaling vaccination allerede længere i retningslinjerne. Derfor tog forskere fra Oxford University to store undersøgelser af hospitalspatienter, der varede hver til flere årtier. De ønskede at finde ud af, om vaccinationsanmodningen kunne beskytte diabetikere mod infektion.\nSom det viste sig, er 60-årige diabetes mellitus patienter i særlig risiko for at fange pneumokokker. Desuden lider Type 1 diabetikere ofte til infektionen som diabetikere type 2. Samtidig er risikoen var i denne aldersgruppe, da vaccinationen anbefaling mest tilbage: Tidligere diabetikere var 3,4 gange så stor sandsynlighed for at blive berørt som sammenligningsgruppen uden diabetes. Inden for otte år faldt denne faktor til omkring 2,3. I gennemsnit for alle aldre faldt risikoen fra 1,9 til 1,7 gange.\nHospital læger opfordrer forskerne til at bidrage til den øgede risiko for pneumokok sygdom diabetespatienter At være opmærksom: Yngre diabetikere har en mere end dobbelt øget risiko for pneumokokinfektioner på trods af vaccinationsanbefalinger. Hvorfor det kunne være, de britiske forskere har også taget et tæt kig: enten diabetikere ignorerer anbefalingen om at blive vaccineret - eller pneumokokvaccine er ikke så effektiv som det burde være. Der er i øjeblikket to vacciner: en baseret på polysacchariderDen anden er designet specielt til børn.\nLaser lamme neglesvampen?\nAdfærdsterapi i migræne


Et større fokus på eksperterne og mindre på værterne havde klædt projektet.\nHvordan motiveres hjernen til at overholde nytårsforsætter? Hvordan påvirker kønnet hjernen? Og hvorfor har hjernen brug for sollys? Disse spørgsmål – og mange flere – stiller de to videnskabsjournalister Asbjørn Mølgaard Sørensen og Jais Baggestrøm Koch til nogle af landets førende hjerneforskere i en ny podcastserie, ’Brainstorm’, produceret af Videnskab.dk og sponsoreret af Lundbeckfonden. Ligesom det gør sig gældende for det skriftlige indhold på Videnskab.dk’s hjemmeside sigter podcasten imod at overraske og gøre lytteren klogere på forskning, der kan bidrage til at afklare livets store spørgsmål og dagligdagens små mysterier.\n’Brainstorm’ skal have ros for at servere kompleks hjerneforskning på en appetitlig og lettilgængelig facon. I løbet af de knap 25 minutter hver podcast-episode varer, formår de to videnskabsjournalister at bibeholde lytterens interesse og integrere flere forskellige forskeres kommentarer til podcastens tematik uden, at det bliver rodet eller uoverskueligt for lytteren at navigere i. Som ekstra service afsluttes podcasten med et kort resumé, hvor de vigtigste pointer opsummeres – ofte med et konstruktivt og handlingsanvisende sigte.\nNår det er sagt, optager de to journalisters interne dialog lige rigelig plads i formatet. De personlige anekdoter og smutturene forbi irrelevante sidefortællinger virker forstyrrende i et ellers stramt tilrettelagt format, som ikke har brug for at blive bundet sammen af så mange subjektive indspark for at fængsle lytterne. Den joviale og letbenede jargon mellem værterne virker som grus i det videnskabelige maskineri, og de uordnede associationer får til tider lytteren til at overveje, om podcasten skulle have haft titlen ’Stream of consciousness’ i stedet for ’Brainstorm’. Et større fokus på eksperterne og forskningen, og mindre fokus på værterne havde klædt lytte-oplevelsen.\nGodt tag i lytterne\nPodcasts har de senere år for alvor fået fat herhjemme, og det nye lydmedie udgør en stadig større andel af den danskernes medieforbrug. En rapport fra Danmarks Radio viste for nylig, at det ugentlige antal danskere, der lytter til podcasts steg med næsten 70 pct. fra 2016 til 2017. Størst var stigningen blandt gruppen af 20-39-årige, hvor en fjerdedel brugte podcasts ugentligt. Et af podcastens essentielle virkemidler er muligheden for nærvær og medinddragelse af lytteren. Og her brillerer ’Brainstorm’. Måden hjerneforskningen behandles på er hverdagsnær. Forskningen bindes op på dagligdagsbegivenheder eller genkendelige fænomener sådan, at lytteren ubesværet kan forholde sig til de resultater og teorier, der fremlægges af eksperterne – distancen til de hvide kitler og lukkede laboratorier rundt omkring på forskningsinstitutionerne er fjernet. Den til tider svære linedans mellem forskning og populærvidenskabelig formidling balanceres fint hele vejen igennem.\nForuden ’Brainstorm’ står Videnskab.dk bag podcastene ’Overblik’, ’Vidensselskabet’ og ’Vov at vide’. Alle fire podcasts kan hentes og lyttes til gratis via diverse podcast-tjenester.\nDu kan finde podcast-serien Brainstorm her på Videnskab.dk


Mikkel Hansen | lex.dk – Den Store Danske\n22. oktober 1987, Helsingør\nMikkel Hansen er en dansk håndboldspiller. Han er søn af den tidligere landsholdsspiller i håndbold Flemming Hansen (f. 22.4.1961). Mikkel Hansen han spillet for den franske klub Paris Saint-Germain siden 2012. Med landsholdet har han bl.a. vundet guld ved EM i 2012, ved OL i 2016 og ved VM i 2019.\nMikkel Hansen i en kamp for Paris Saint-Germain 8. oktober 2017.\nMikkel Hansen begyndte som ungdomsspiller i Helsingør IF. Som seniorspiller spillede han indtil 2005 for Virum-Sorgenfri, inden han skiftede til GOG Svendborg, hvor han bl.a. blev dansk mester i 2007.\nI 2008 skiftede den meget skud- og tillige afleveringsstærke venstre back til den spanske storklub FC Barcelona, hvor han udviklede sig som spiller, men ikke fik en fast plads på holdet.\nI 2010 vendte han tilbage til Danmark og AG København, hvor han blev en bærende spiller og en medvirkende kraft bag klubbens danske pokaltitler i 2009-2010 og 2010-2011 og danske mesterskaber i 2011 og 2012. Efter AG Københavns konkurs og opløsning i 2012 valgte Mikkel Hansen at fortsætte karrieren i den franske klub Paris Saint-Germain.\nMikkel Hansen, yderst tv., kysser EM-trofæet, da herrelandsholdet i håndbold hyldes på Rådhuspladsen i København efter at have vundet EM i 2012.\nMikkel Hansen debuterede på det danske landshold i 2007. Han har siden vundet sølv ved VM i håndbold i 2011 i Sverige, hvor han bl.a. blev turneringens topscorer med 68 mål, og som den eneste dansker blev valgt til VM's såkaldte All Star-hold, guld ved EM i 2012, hvor han også blev valgt til turneringens All Star-hold, sølv ved VM i 2013 og sølv ved EM i 2014. Ved VM på hjemmebane i 2019 var han en af de mest markante spillere hos de danske guldmedaljevindere og blev desuden turneringens topscorer med i alt 72 mål.\nHan har desuden deltaget ved OL hele tre gange (2008, 2012 og 2016) og spillede en afgørende rolle for holdets guldmedalje i Rio i 2016.\nMikkel Hansen er en af de absolutte stjerner på landsholdet. Han er flere år blevet kåret til verdens bedste håndboldspiller ved det internationale håndboldforbund IHF's årlige kåring. Også prisen for bedste danske håndboldspiller har han modtaget flere gange.\nEM i håndbold – vindere\nhåndbold – olympiske mestre\nVM i håndbold – vindere\nVil du citere denne artikel? Kopier denne tekst og indsæt den i din litteraturliste: leksikonredaktion, Gyldendals: Mikkel Hansen i Den Store Danske på lex.dk. Hentet fra https://denstoredanske.lex.dk/Mikkel_Hansen\nVi mangler en fagansvarlig for Håndbold\nDen Demokratiske Republik Congo: opdateret af Alma Guldberg Ravn (lex.dk) for 17 minutter siden


Oakley Flight Deck XM Balsam Camo Prizm Sapphire Goggles 2020 fra Oakley ← Kun kr. 1869.00\nForside / Goggles / Oakley Flight Deck XM Balsam Camo Prizm Sapphire Goggles 2020\nVarenummer (SKU): 28953684344885 Kategori: Goggles\nOakley Flight Deck XM Balsam Camo Prizm Sapphire Goggles 2020 fakta:\nNavn: Oakley Flight Deck XM Balsam Camo Prizm Sapphire Goggles 2020\nOakley Flight Deck XM Balsam Camo Prizm Sapphire Goggles 2020 til skiferien\nOakley Flight Deck XM Balsam Camo Prizm Sapphire Goggles 2020 er stadig en af de mest eftertragtede varer her i webshoppen i den populære kategori Goggles. Der kommer hele hele 30 dages returret til at sikre dig mod fortrydelse af købet af din vare. Den gode service betyder at rigtig mange i Danmark køber deres Oakley Flight Deck XM Balsam Camo Prizm Sapphire Goggles 2020 ved den velkendte shop Blacksnow.dk, der giver dig det store udvalg af de produkter du leder efter. Vi har håndplukket varerne og blandt dem kan du shoppe løs efter lækre varer, det kan jo passende være dette produkt. Når du handler online kan priserne være lavere- og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\nFordelene ved at købe Oakley Flight Deck XM Balsam Camo Prizm Sapphire Goggles 2020 online\nDu skal have i tankerne, når du handler online, er du stillet lidt bedre, end hvis du handler i en fysisk butik. Lovgivningen dikterer min. 14 dages returret. efter du har købt dine varer, og nogle webshops har valgt at give mere som ligger udover de lovpligtige 14 dage. Oveni returretten har du online også et ret stort udvalg af varer og shops, og det at sammenlligne priser bliver en leg, på tværs af forskellige webshops. Og du kan faktisk sammenligne priser når du har lyst, uden at være afhængig af butikkers åbningstider. Mange har allerede fundet glæde ved at købe online og slippe for, at bæreposen med varerne går i stykker på vej hjem. Dine varer bliver sendt direkte hjem til dig, alternativt kan de sendes til dig arbejde, så du kan vælge det, det er lettes for dig. De tider med at stå i kø er længe forbi – i dag handler vi online og så det er direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så undgår du skrigende unger, der plager deres forældre om slik og søde sager.\n57 anmeldelser af Oakley Flight Deck XM Balsam Camo Prizm Sapphire Goggles 2020\nVær den første til at anmelde “Oakley Flight Deck XM Balsam Camo Prizm Sapphire Goggles 2020” Annuller svar


Advokaten 10 - Fri proces regler giver tabte menneskeskæbner\nMennesker med behov for at få afgjort alvorlige sager om f.eks. personskade, må afstå fra at gøre det, fordi man ikke som advokat og rådgiver på forhånd kan sige noget med sikkerhed om personens økonomiske risiko ved at føre sagen.\nAf Lars Sandager, advokat, Sandager Advokater\nDet er nu mere end tre år siden, at de ændrede regler om fri proces trådte i kraft pr. 1. januar 2007. Det er derfor tid til at evaluere, hvad ændringen har betydet. Min konklusion er klar: Ændringen har medført en betydelig forringelse af fri proces ordningen til skade for præcis dem, der har mest brug for retshjælp og med den konsekvens, at berettigede krav må opgives.\nDet kalder på en lovjustering, men inden jeg giver mit forslag hertil vil jeg beskrive de problemer jeg har oplevet med ændringen af reglerne. Jeg tager i min beskrivelse udgangspunkt i den sagstype, jeg normalt arbejder med: civile erstatningssager.\nFri proces myndighederne – Civilstyrelsen og Procesbevillingsnævnet – ser ikke regelændringen som en forringelse af retsstillingen for en ansøger om fri proces. Det er fortsat den samme betingelse om “rimelig grund til proces”, der er gældende. Det er forståeligt, at myndighederne siger det, fordi det af klare udtalelser i forarbejderne til lovændringen fremgår, at ændringen af fri proces ordningen ikke skulle forringe mulighederne for fri proces. Tværtimod var formålet at lette den administrative byrde, centralisere og optimere fri procesbehandlingen til gavn for ansøgerne.\nEndvidere var formålet, at forbedre mulighederne for at få fri proces i visse sagstyper ved at indføje en formodningsregel i retsplejelovens § 328, stk.2. Formålet var derfor ikke at spare det offentlige for penge, og politikerne vedtog ændringen i den tro. Realiteten viser sig imidlertid at være en anden – ændringen indebærer materiel og alvorlig forringelse af reglerne og dermed en betydelig forringet retssikkerhed for de personer, der allermest har brug for en fri proces ordning.\nLovændringen indebærer rigtigt nok ingen ændring i den materielle betingelse for at få fri proces – “rimelig grund til proces”. Den betingelse gjaldt også i det tidligere regelsæt.\nProblemet med ændringen af fri proces ordningen er imidlertid, at en ansøger ikke længere har mulighed for at ansøge om fri proces før sagens anlæg, eller opnå nogen form for forhåndstilsagn om, at der er “rimelig grund til proces”, når ansøgeren har retshjælp over sin forsikring. Det indebærer, at retssagen skal anlægges på et tidspunkt, hvor de procesøkonomiske risici ikke kan afdækkes.\nDer er givet tilsagn om retshjælpsforsikring, men dækningen er her typisk maksimalt 125.000 kroner, og en sag med en sagsgenstand over 500.000-700.000 kroner vil, hvis den tabes, går over dækningsmaksimum. Rigtig mange personskader drejer sig om langt større beløb.\nProblem nr. 1 giver således en usikkerhed om, hvorvidt man er “købt eller solgt”, idet spørgsmålet, om der kan gives dækning via fri proces, først kan afklares efter sagen, dvs. efter at omkostningerne er pådraget.\nDet har den konsekvens, at hvis der gives afslag på ansøgning efter retsplejelovens § 336, ja så har ansøgeren ikke alene et økonomisk problem i kraft af en personskadesag, der er tabt, men i langt de fleste tilfælde må ansøgeren tåle en økonomisk ruin ved derudover at have pådraget sig sagsomkostninger, der let overstiger retshjælpsforsikringsdækningen med både 100.000 og 200.000 kroner. (En sag om f.eks. erhvervsevnetab vil ofte have en sagsgenstand på to mio. kroner eller mere, og sagsomkostningerne til modparten vil efter landsretsretspræsidenternes takster være omkring 140.000 kroner plus moms og dertil omkostninger til egen advokat af mindst tilsvarende størrelse). Efter den tidligere ordning ville man kunne have imødegået denne risiko ved på forhånd at vide, at man kun havde dækning indtil et vist beløb, og tilpasse sin påstand hertil.\nProblem nr. 2 er, at ændringen af ordningen, hvor fri proces kun kan søges efterfølgende, jfr. retsplejelovens § 336, ikke alene medfører usikkerhed, som nævnt under problem nr. 1, men en reel forringelse i mulighederne for at få fri proces i forhold til den retstilstand, der gjaldt før ændringen. Fri proces myndighederne har den – formentlig juridisk velbegrundede – opfattelse, at vurderingen efter § 336 skal ske ud fra samtlige de oplysninger, der foreligger på det tidspunkt vurderingen foretages, dvs. typisk på det tidspunkt, hvor sagen er tabt (har ansøgeren vundet og fået tilkendt omkostninger, er der normalt jo ikke et problem med dækning af omkostninger), hvor dommen og forklaringer m.v. indgår med meget betydelig vægt, og som meget ofte vil føre til, at der ikke er rimelig grund til proces.\nDet er alt sammen oplysninger, som ikke indgik i vurderingsgrundlaget i den tidligere ordning, hvor vurderingen blev foretaget før sagens anlæg. Den nugældende ordning er retrospektiv og pålægger således ansøgeren risikoen i urimelig grad for bevisforhold, der først kan afdækkes meget sent i sagsforløbet, herunder gennem vidneforklaringer på tidspunktet for hovedforhandlingen. Fri proces myndighederne tillægger det ved vurderingen efter retsplejelovens § 336 ikke nogen betydning, at der er givet tilsagn om retshjælpsforsikringsdækning i sagen, hvor forsikringsselskabet med de oplysninger, der forelå da sagen startede, vurderede, at der var rimelig grund til proces. Dette er en væsentlig forringelse i forhold til de tidligere regler, hvor ansøgeren aldrig kunne komme i denne situation, og hvor fri proces betingelserne blev vurderet ud fra forholdene på tidspunktet for sagens anlæg, hvor sagens udfald og vidneforklaringer ikke var kendt.\nDen nugældende ordning indebærer en ugrundet forskelsbehandling af personer med og uden retshjælpsforsikringsdækning, selv om personerne alle opfylder fri proces betingelserne. Den person, der ikke har en retshjælpsforsikring, opnår en bedre retsstilling ved at få dækket omkostningerne ved en sag fuldt ud og uden maksimum, foruden at en ansøgning om fri proces vurderes ud fra forholdene på tidspunktet for sagens anlæg og under anvendelse (visse sagstyper kun) af formodningsreglen i retsplejelovens § 328, stk. 2. Den samme person med retshjælpsforsikring har en betydelig usikkerhed om dækningens omfang, på trods af at der er meddelt tilsagn om retshjælpsforsikring, og påtager sig derfor en alvorlig risiko for økonomisk katastrofe ved alle sager over 500-700.000 kroner. Denne person vil heller ikke få bedømt sin ret til fri proces efter samme regler som personen uden retshjælp, da vurderingen vil ske ud fra de oplysninger, der ligger, når sagen er færdigbehandlet, og der ligger en dom. At sagen ud fra forholdene, da den blev anlagt, var rimelig, er uden betydning for vurderingen.\nSom bekendt leves livet forfra, men efter det gældende regelsæt skal det leves bagfra.\nHvorvidt der er rimelig grund til proces, bør forstås som en vurdering, der anskues ud fra forholdene vurderet på tidspunktet for sagens anlæg, og ikke når sagen er ført. Det er også ved sagens anlæg, at man vurderer, om sagen bør føres – man kan af gode grunde ikke tage efterfølgende forhold og oplysninger i betragtning. Det er for nemt at være bagklog, som regelsættet bemyndiger fri proces myndighederne til at være.\nKonsekvensen er, at mennesker med behov for at få afgjort alvorlige og væsentlige sager om f.eks. personskade, må afstå fra at gøre det, fordi man ikke som advokat og rådgiver på forhånd kan sige noget med sikkerhed om personens økonomiske risiko ved at føre sagen. Der er mange sager, hvor kravet har måttet nedsættes til et lille beløb for at sikre, at beløbet kunne holdes inden for retshjælpsforsikringen, selvom de økonomiske betingelser for fri proces er opfyldt. I forhold til fri proces myndighedernes bagudrettede anskuelse af sagen efter retsplejelovens § 336 har det ydermere vist sig at være uden påviselig betydning for ansøgerens retsstilling, at retsplejelovens § 328, stk. 2 fastslår, at der er en formodning for rimelig grund til fri proces. Den formodningsregels betydning er dermed reelt udvandet.\nDen ansøger, der opfylder de økonomiske betingelser for fri proces, og som har fået retshjælp, og dermed fået bedømt at have rimelig grund til proces, skal kunne stole på denne vurdering, også i en senere § 336 situation.\nKun hvis retshjælpsforsikringen selv for ansøgerens rådgiver kendeligt har “haft hovedet under armen” ved bevillingen, skal fri proces myndighederne være berettiget til at foretage en anden vurdering. Derved sikres fortsat, at der ikke laves unødig sagsbehandling om fri proces i de sager, der ikke overskrider retshjælpsmaksimum, mens det på den anden side sikres, at ansøgeren kan indrette sig i rimelig sikker tiltro til at have retshjælp, og hvis maksimum overskrides, fri proces. Ændringen vil også betyde det åbenbar fornuftige, at vurderingen af betingelsen om rimelig grund skal ske på tidspunktet for sagens anlæg/retshjælpsansøgning og ikke i “bagklogskabens ulidelig klare lys”.\nDisse hensyn sikres ved i stedet at affatte retsplejeloven § 336, stk. 1 som det fremgår af faktaboksen.\nDet sidste punktum i min foreslåede tekst til en ændring af retsplejeloven er en ny tilføjelse. Derved vil de oprindelige intentioner om, at ændringen af fri proces ordningen ikke skulle indebære forringelser for ansøgere af fri proces, blive opnået, sammen med de administrative lettelser, og fortsat med en nødbremse, hvis et forsikringsselskab skulle komme til at lave en åbenbar fejlbedømmelse af sagen og betingelsen rimelig grund til proces. Endda vil ændringen medføre den yderligere administrative lettelse, at fri proces myndighedernes behandling af sager efter retsplejelovens § 336 kan indskrænke sig til at få bekræftet, at der er en retshjælpsforsikring, og at denne ikke er meddelt åbenbart fejlagtigt.\nFri proces reglerne før 2007\nEn person, der opfyldte de økonomiske betingelser for fri proces foruden at have en retshjælpsforsikring til en påtænkt retssag, skulle som betingelse for at kunne gøre brug af retshjælpsforsikringen først ansøge om fri proces. Blev der givet fri proces, skulle der automatisk ske dækning via retshjælpsforsikringen . Retshjælpen var den primære betaler af sagsomkostninger, således at fri proces bevillingen blev relevant, hvis sagens omkostninger oversteg retshjælpsforsikringsdækningens maksimum. Det indebar, at der blev sagsbehandlet i fri proces sager uden betydning i de sager, hvor retshjælpsdækningen var tilstrækkelig.\nFri proces reglerne i dag\nFor at optimere sagsbehandlingen bag fri proces og undgå unødig sagsbehandling, anbefalede udvalget bag reformen, at ordningen for ansøgning om fri proces blev ændret i de tilfælde, hvor ansøgeren tillige er dækket af retshjælp over sin forsikring. Disse anbefalinger blev udmøntet ved lov nr. 554/2005, og ændringerne trådte i kraft pr. 1. januar 2007. For fri proces reglerne betød ændringen jfr. retsplejelovens § 329, at en person med en retshjælpsforsikring som altovervejende udgangspunkt ikke kan få fri proces og heller ikke kan ansøge om forhåndstilsagn om fri proces for det tilfælde, at retshjælpsdækningen overskrides. Der kan derfor ikke længere gives subsidiær fri proces i sager dækket af en retshjælpsforsikring. Skulle det ved sagens afslutning efter dom eller retsforlig, vise sig, at retshjælpsforsikringsdækningen ikke rækker, er ordningen sådan skruet sammen, at der kan ansøges om dækning af den del af sagsomkostningerne, der overstiger dækningsmaksimum efter reglen i retsplejelovens § 336.\nForsikring & Pension påpegede under behandlingen af lovforslaget, at forsikringsbranchen ikke ville bruge den formodningsregel, som lovgiver samtidig indsatte i retsplejelovens § 328, stk. 2 (om at en ansøger i en sag om bl.a. personskade formodes at have rimelig grund til fri proces), idet et tilsvarende vilkår ikke er gældende i retshjælpsforsikringsbetingelserne. Det blev således forudset, at det ville blive sværere, at få dækning via en retshjælpsforsikring end fri proces, men det forringede ikke ansøgerens retsstilling, fordi reglerne indeholder mulighed for, at den ansøger, der havde fået afslag fra sin forsikring, kan søge om fri proces. Det skulle således ikke skade ansøgeren, at der ikke var fuld overensstemmelse mellem fri proces betingelserne og retshjælpsbetingelserne, for så vidt angår den for begge regelsæt gældende betingelse om “rimelig grund til proces”.\n“Der kan efter ansøgning ydes en part, som har en retshjælpsforsikring eller anden forsikring, der dækker omkostninger ved sagen, godtgørelse fra statskassen af den del af omkostningerne, der overstiger forsikringens maksimum, såfremt sagens karakter eller omstændighederne i øvrigt kan begrunde, at omkostningerne ikke har kunnet afholdes inden for forsikringens maksimum. Bestemmelserne i §§ 325-328 finder tilsvarende anvendelse. Ansøgningen skal imødekommes, medmindre retshjælpsforsikringens vurdering af partens rimelige grund til at føre proces ud fra forholdene på det tidspunkt vurderingen blev foretaget, har været åbenbar forkert. ”\nÆndrede regler på vej?\nRetsplejerådet er af justitsministeren blevet bedt om at se på reglerne for retshjælp og fri proces. Seneste udmelding er, at Retsplejerådet forventer at have et udspil klar først i det nye år. Advokatrådet har kraftigt kritiseret, at Retsplejerådets kommissorium foreskriver, at alle ændringer skal holde sig inden for de nuværende økonomiske rammer.


Tilmeldte stormandsslægter | Korsfærd\nKontaktperson: Jacob Nellemann\nHeraldik: Kronhjort på blå og orange.\nSlægten Krondahl er en gammel og ædel slægt. I mange generationer har de været Stormænd og hersket over deres eget land med en fast men retfærdig hånd.\nUdover at indhente skatter fra mange frodige landbrug styrede familien også et af Dalens største transportfirmaer.\nDen nuværende arving og yngste søn, William Krondahl, har i sin ungdom været ude blandt landets handlende som lærling hos familiens forretningsrelationer, og har været med til at bygge familiefirmaet op til den pragt den var, inden oprøret.\nSelvom William har levet meget af livet i glasset og i favnen på ungmøer og malkepiger, så er han fast besluttet på at ære sin faders minde og gøre dét som er bedst for hans familie.\nVed hans side står lillesøster Astrid, evigt loyal og beundrende. Desværre er Williams frigjorte og lystige tendenser smittet af på unge Astrid.\nDog vejer familien overalt for den unge kvinde, og hun støtter Willliams kamp for velstand med løftet pande, sammen med Williams broders enke, en lille håndfuld trofaste hirdmænd og Astrids livslange hofdame.\nKontaktperson: Allan Davidsen\nHeraldik: En lindorm på sort og gul.\n”Drachenfeld med sølv og ild, Drachenfeld min vrede er ej mild”. Således går den populære vise om den magtfulde, rige og indflydelsesrige Drachenfeld Slægt.\nMen ak ve, efter at have deltaget i det fejlslagne oprør hjemme i dalen, har faldet været langt og hårdt, for slægten. Alle troede ellers at det var gamle Hr. Drachenfeld, der var ved at sætte sig selv i stilling som kommende konge i vendernes land, men efter at være beskyldt for fejhed, faldt han og størstedelen af slægtens hird udenfor Arkonas volde i de sidste angreb.\nNu står slægten tilbage med to unge uprøvede familiemedlemmer, og uden gamle Hr. Drachenfeld til at holde hånd i hanke og lede med skånselsløs grusomhed, er det ikke til at sige om slægten stadig aspirerer mod kongemagten…\nKontaktperson: Anne H. Johansen\nHeraldik: En hvid høg på blåt skjold.\nHøgen flyver med vinden… Dette er Høgsholtslægtens valgsprog. Mange vil måske mene at et bedre valgsprog ville være: Høgen holder mange fester. Høgen giver gaver og skraber for dem, der er højere på strå. Høgen kommer altid for sent når der er fare på færde, eller andre fantasifulde påfund.\nFeje tunger ville sige at Høgsholt var meget sen til at slutte sig til oprøret og endnu fejere tunger ville sige at Høgsholt måske ikke løftede deres del af arbejdet under korstoget. Dette er dog falske udsagn hvis man spørger en Høgsholt, til den fest de har inviteret til imens de skænker vin og gaver til dig.\nSlægten har dog mistet deres fader og overhoved under borgerkrigen og ældste søn tidligt i korstoget. Spørgsmålet er nu hvad det tilbageværende søskendepars ambitioner er i det nye rige, der skal skabes i Venderland…\nKontaktperson: Maya Hindsberg\nHeraldik: Sølvstjerne på hvid og sort.\nSlægten Sølverstierne var tidligere kendt som slægten der kunne købe sig til og fra alt. Slægtens enorme formue stammede fra de sølvminer som den var i besiddelse af. Deres store rigdom betød, at slægten havde stor indflydelse og dens medlemmer levede godt på dens magt. Grundet de enorme medgifter slægten var i stand til, at sende med deres unge nygifte, blev det hurtigt populært at gifte sig med en Sølverstierne.\nDe gode tider er dog forlængst forbi. Slægtens medlemmer blev mere og mere skødesløse med deres medfødte rigdom, samtidig med at sølvminerne tømtes og da situationens alvor ramte, var det allerede for sent. Slægten stod nu i gæld og den har de kæmpet hårdt for at få betalt tilbage lige siden.\nSlægten har igennem generationer ofte været bebyrdet med tvillingearvinger og dette ledte til mange kampe om magten, for hvem havde arveretten? Så slægten indgik det kompromis, at to tvillinger i fællesskab kunne lede slægten.\nEfter krigen har slægten mistet meget. Både i form af slægtens hovedsæde og alt for mange familiemedlemmer. Slægtsoverhovederne er døde og ud af asken er nu trådt to nye ledere frem. Deres mål er at etablere sig i Venderland og opretholde familiens gode navn, uden at tabe ansigt, ved at få afbetalt de penge og tjenester, til de andre slægter, som de efterhånden skylder godt ud af.\nSlægtsoverhovederne er tvillingeparret Elin og Elena Sølverstierne, der nu står alene tilbage med en falleret husridder, og en håndfuld tjenere\nKontaktperson: Jonathan Josva Schou\nHeraldik: Rød blomst med guldkant på grøn baggrund\nStormandsslægten Hvitre har i mange år eksisteret som en stolt familie i Dalen side om side med de andre slægter. Deres landområder var frodige, hvilket gjorde dem til populære handelspartnere for de andre stormandsslægter og Slægten Hvitre havde derfor aldrig haft et behov for at opretholde en hær af en særlig størrelse. Da kongens hær angreb Slægten havde ordren lydt på at fange hele Hvitre-slægten i live men lejesoldaterne fra Kejserriget lod sig rive med og hele familien blev myrdet. Med undtagelse af én. Slægtens yngste datter Lyria havde på dette tidspunkt været på besøg hos en anden stormandsslægt og undgik derved massakren. Efter krigens udfald flygtede hun sammen med de andre Slægter til Venderland.\nTidligt i invasionen af Venderland besluttede hun sig for, at hun ikke ville gentage sin families fejltagelser. Hun ville gennem styrke sikre sig, at hendes navn og slægt kunne leve videre. Hun ville ikke lade sin familie gå til grunde på basis af svaghed, men hun manglede midlerne til at nå sit mål. Løsningen til Lyrias problemer viste sig for hende, da hun blev tilnærmet af den unge vender, Ravne af Stormblod. Han var den ældste søn af en ætlingefamilien Stormblod, og han bragte hende et tilbud. Gennem ægteskab kunne de hjælpe hinanden. Hans familie besad en relevant styrke af våbenføre vendere, der før havde ledt togter mod Dalen, som kunne hjælpe hende med at sikre sin families relevans. Til gengæld ville han kunne tage navnet Hvitre. Ravne afsatte sin far som overhoved af familien og indgik ægteskabet. Han blev kristet, hvorefter Lyria og Ravne deltog i invasionen af Venderland og besættelsen af Arkona. Derved har familien kæmpet en blodig kamp, vender mod vender, og betragtes som forrædere blandt mange af deres tidligere frænder. Venderdelen af familien har kæmpet en del med at tilpasse sig til stormændenes traditioner, især fordi de ikke rigtig har forsøgt, og prøver ikke rigtig at holde sig til de civiliserede standarder. I dag består Stormandsslægten Hvitre af den unge Lyria og hendes mand Ravne, samt hans lillebror Ask.\nKontaktperson: Mai Isager Nielsen\nHeraldik: En løve på blåt og gult.\nDe gamle traditionerne har altid stået stærkt i familien Stridsland, ikke mindst den omdiskuterede traditionen om kun en mandlig arving kan overtage familien, som Hr. Stridsland ikke ville høre tale om at ændre, selvom han kun fik en datter. En stor fejl mente mange i det skjulte. Men uden en søn til at overtage familien så Hr. Stridsland sig nødsaget til at lede blandt de andre stormændsslægter efter en husbond til sin eneste og meget unge datter, en husbond som han kunne kalde ‘søn’ og overgive familien til. Valget faldt på en Krondahl. En søn er kommet ud af dette ægteskab til stor begejstring hos Stridsland, familien var reddet!\nStridsland brød uventet med kongen og sluttede sig til de andre oprørende stormandsslægter. Stridsland har ellers altid været så stolt af deres lange tid som allierede med kongen. Mon rygterne om, at den gamle Hr. Stridsland er ved helt at miste sin fornuft er sande?\nDen indgifte Krondahl blev dog henrettet under oprøret, og datteren stod som enke med sin søn.\nHeldigvis som de gamle konservative krigere og dybt kristne de er, var de en glimrende allieret i kampen mod vendere. Tropperne led tab som alle andre, men den hårde kerne består.\nEfter slaget står 3 generationer af Stridsland tilbage. Den gamle hr. Stridsland og hans datter samt sønnesøn Stridsland-Krondahl på bare 17 somre , der dog ikke virker ikke helt som en mand skal. Er tabet af kongens gunst gået ud over alle Stridslændernes sind og fornuft?\nKontaktperson: Marc Krogh Henriksen\nHeraldik: Sort ulv på blå baggrund.\nHuset Ulfvar er en familie af hesteopdrættere ledet af overhovedet Janus Mathæus Ulfvar. Familien var før krigen, et hus der kunne spore sit stamtræ tilbage til de første riddere af tronen. Slægtens ridderlige æreskodeks er velkendt og en Ulfvars ord er en krigshests vægt værd i guld.\nFamilien havde tilbage i Dalen, hverken meget land eller en stor hird, til gengæld gjorde familien stor ære i at træne hirden, som landets mest berygtede kavalerister. I kombination med dette og deres stærke krigsheste, gjorde dette Ulfvarhirden ekstrem effektiv og frygtindgydende, både i krigs- og fredstid.\nUnder krigen blev huset splittet i 2, da arvingen til huset, Jon og hans søster Ava, gik mod deres faders ordre om at støtte op om kongen. De to søskende nægtede at opgive deres ret til Ulfvars jord og dets godtfolk, og mente faderen havde forrådt sit ord og æreskodex mod familiens traditioner. I stedet sluttede de sig til oprørerne, hvor Jon og Ava viste sig som vigtige brikker. Jon med sin skarpe sans for strategi, sad sammen med andre oprørske ledere og lavede de afgørende krigsmanøvrer, mens Ava viste mod og vilje til at lede hirdsmændene i felten til klar sejr mod fjenden. Begge troede de fast på sejren, indtil de kejserlige soldater kom den unge konge til undsætning. Da øksen skulle svinges over landsforræderne, lå Jons hoved klar på blokken, og det var kun imod at hans unge søn og arving blev i Dalen som Janus’ arving at han i stedet blev sendt i eksil i Venderland.\nMed resterne af deres ridderlige kodeks i behold, drog Jon og Ava med resterne af deres familie og hird på det blodige korstog mod hedningerne, for i det nye land ønsker Jon og hans smukke kone Rebekka, at sikre sig kronen for at skabe fred og forme det nye land i ærens og Guds navn.\nKontaktperson: Joachim Olesen\nHeraldik: Rød/blå med Hvid due, samt 3 roser.\nRosenvinge familien har gennem flere generationer, været en stolt slægt der altid har sat stor ære, troskab, og ikke mindst Gud og kristendommen i første række og viet livet til, at gøre det bedste for folket og holdt alle nær.\nI generationer har Rosenvinge været dygtige bådebygger og kendt for at være dem der kunne fremstille de mest bæredygtige og flotte både og skibe. Samt var de en handelsfamilie, der primært gjorde handel i klæder, tekstil og stof.\nTragisk for familie navnet, omkom næsten hele slægten under oprøret i Dalen.\nDen ældst levende arving, Marcus Rosenvinge, har altid set sig selv, som værende meget from og en ven af folket. Marcus har levet det meste af sit liv under Krondahl, efter hand faders død, og moder efterfølgende blev gift med Krondahls daværende stormand, Victor. Marcus har i sin tid ved Krondahl været med til at skabe politiske tiltag og aftaler.\nEfter korstoget, løsriver han sig fra Krondahl, for at genetablere den stolte slægt Rosenvinge. Da han ikke ser sin stedbror, William, værdi til at bære titlen, som stormand.\nMed ham vælger, Sara hans kusine, at følge Marcus i navn, blod og tro, selvom hun er født og opvokset under Krondahl.\nSara er selv en ugift ungmø, og altid at finde i kirken søndag morgen, men når Marcus kigger væk, lister hun tit afsted på kroen, med sin kusine Astrid Krondahl og sender mændene blikke og lokker dem til sig.\nHirdmester Matthæus, kendt for sin ubarmhjertighed på slagmarken, og sin hengivenhed til kirken og Gud. Matthæus har i tiden før, han kom i Krondahls hyre, svoret en ed, for at beskytte Marcus og navnet Rosenvinge, og vælger i ære og tro, at følge Marcus. Matthæus, er blevet ældre og har ingen viv eller børn, men har taget Sara til sig, og ser hende, som en datter.\nNu for at genetablere navnet Rosenvinge, starter de ud fra bunden – med jagt.\nKontaktperson: Kathrine Refsgaard Nielsen\nHeraldik: Hvid grif på grøn og rød baggrund\nSlægten Arendfeldt har i mange generationer prist sig selv på deres smede evner og gode håndværk. Med rådighed over jorde i Dalen fyldt med den fineste malm har de blomstret gennem tider og oplært mange gode smede. Familien har altid hersket med en lidt hård, men altid godt og retfærdig, og en chance er altid blevet givet til dem der har søgt at tjene Arenfeldt.\nArendfeldt overhoved Sigrid Arenfeldt havde ikke troet hun skulle se sig selv som familiens overhoved, med to ældre brødre før hende, men krig kan ændre meget og med en bror der faldt ved sin fars side og en for Vendernes våben kom hendes tid til rollen som overhovedet for en halv familie i et fremmed land.\nSammen med hende står hendes bror Elof, ung og uprøvet, men ivrig efter at bevise sit værd i de politiske kredse. Lidt bag dem står deres halvbror Jens, kun lige blevet gjort til fuldgyldig medlem af familien af Sigrid, står han som leder af familiens hird. Deres Onkel de knap nok kender, som nu er kommet for at råde og vejlede dem igennem en umulig opgave og Sigrids mest betroede tjener Johannes hvormed hun betror næsten alt.\nSammen med dem er deres to bedste hirdsmænd Idun, der lever med skylden over at Sigrid, Elof og Jens storebror døde til et Venderspyd, og Jens halvbror fra ringere kår der kæmper bravt for at vise jens at han også er værdig til at være hans familie. Og to unge tjenere der stadig er plaget af krig, flugt og kampe, der har fyldt alt for meget i deres korte liv.\nSammen søger de nu et fælles mål, at få jorde fyldt med god kvalitets malm eller jern så de kan genoptage deres stolte håndværk.


'Seje' Sofie spæner solen sort – Ekstra Bladet\n22. apr. 2015 kl. 09:47\n'Seje' Sofie spæner solen sort\nMan skal lede længe efter en arbejdsindsats som den, 'Seje' Sofie med nummer syv for Kroggårdsskolen leverede i semifinalen\n'Seje' Sofie Søderholm (th) spæner fra endnu en modstander med blikket fast rettet på bolden. (Foto: Henrik Schou)\nNÆSBY (EKSTRA BLADET): Store fodboldhold går over i historien, fordi de også henter sejre på de dage, hvor de ikke nødvendigvis spiller deres fineste fodbold. De dage, hvor holdånden og arbejdsindsatsen er det, der skiller skidt fra kanel og mestre fra tabere.\nPå netop sådan en dag, hvor Kroggårdsskolen tog imod Vester Hassing Skole i semifinalen af Ekstra Bladets Skolefodbold, strålede især én spiller som det lysende eksempel på førnævnte dyder: 'Seje' Sofie Søderholm.\nSofie Søderholm med tilnavnet 'Seje' går forrest efter bolden en ud af mange gange i semifinalen. (Foto: Henrik Schou)\nFor efter en første halvleg, hvor fynboerne var kommet bagud, viste rystende usikkert forsvarsspil og havde fået deres stjerneangriber pakket effektivt væk fra spillet, var det 'Seje' Sofie, der fra starten af anden halvleg levede op til trænernes mantra om, at Kroggårdsskolen 'vinder som et hold og taber som et hold' og skulle 'dø med støvlerne på'.\n- Det gode ved vores hold er, at vi altid står sammen og vi altid kæmper til sidste fløjt. Og det er det, der giver pote i dag, sagde en beskeden Sofie, der hellere fremhæver holdets end sin egen præstation, efter kampen.\n- Det er som et hold, vi vinder vores kampe. Og i dag snakker vi også om, både i pausen og inden den forlængede spilletid, at vi skal gå ind og ofre os for hinanden. I første halvleg står vi lidt for meget og venter på bolden eller prøver at spille bolden op i stedet for at sparke den væk. Så det ændrede vi, fortsætter hun.\nAssistenttræner Kristian D. Andersen er dog ikke bleg for understrege vigtigheden af en arbejdsindsats som Sofies.\n- Hun har jo udviklet sig fra at være en 'lille fis', der primært var teknisk dygtig og mere individualistisk orienteret til nu at være 100 procent holdspiller og en rigtig 'fighter'.\n- Og så forstår hun det, vi har prøvet at lære dem. Nemlig at vi kæmper sammen. Og for at sige en kliché, som i dag er sand, så er det holdindsatsen, der vinder kampen for os i dag, siger træneren.\n'Seje' Sofie virker umiddelbart som beskedenheden selv, da Ekstra Bladet møder hende efter kampen, men det er tydeligt for alle, der ser kampen, at der ikke bliver lagt fingre imellem inde på banen. Helt som en professionel fodboldspiller i Champions League er Sofie konstant i kontakt med sin direkte modstander, der ofte får et lille skub eller en gedigen fysisk tackling. Men ikke noget, der stikker langt ud fra reglementet.\nBeslutsomheden og fighter-viljen nærmest lyser ud af 'Seje' Sofie. (Foto: Henrik Schou)\n- Jeg prøver bare at give alt, hvad jeg kan inde på banen, så vores modstandere hele tiden bliver presset. Og det virker jo., siger 'Seje' Sofie, der uden tvivl tilbagelagde flest kilometer i løb på banen af alle i semifinalen.\nOg selv om det ikke blev til nogen mål i dag, kunne hun godt forestille sig, at hun kan komme på måltavlen i finalen.\n- Jeg kunne godt score et mål i finalen. Det satser jeg på, siger hun tilfreds, oven på en sejr, hvor 'Seje' Sofie 'løb solen sort' for sit hold, der nu skal spille finale i verdens største skolefodboldsturnering på Tre-For Park den 30. april.


Memory Card, Micro SD card 64 GB U3 - Memory cards - thansen.dk\nMemory Card, Micro SD card 64 GB U3\nEKSTRA YDELSE TIL ACTION, BEVÆGELSE OG FILMPRODUKTIONS KAMERAER\nDette SD-kort er bygget specielt til at få det bedste ud af hurtige action optagelser, eller optagelser med fart og kan bruges til selv de mest krævede video formater.\nMed 90 MB/s skrivehastighed kan 660X microSD-kortet optage fejlfri 4K Ultra HD-video, 3D samt Full HD-videosekvenser, der overstiger 120 billeder per sekund. Kortet kan også optage time-lapse-fotografi i høj opløsning, HDR (high dynamic range) billeder, serieoptagelse og andre krævende videoformater som for eksempel GoPro's Protune.\nEgenskaber - Optimeret til action- og filmproduktions-kameraer - Understøtter HD, 3D og 4K video samt mange billeder per sekund - Klart til Time-Lapse, serieoptagelse, HDR og GoPro ProtuneMax. læsehastighedé\n90 MB/s - Max. skrivehastighed: 90 MB/s - UHS Speed Class 3 (U3) - SD-kortadapter medfølger\nSpecifikationer: Memory Card, Micro SD card 64 GB U3\nMærke Delkin Devices


Foredrag og film om højmose\nOnsdag den 7. februar klokken 19 er der foredrag om et stort højmose-projekt ved Stenlille\nFra Sjællandske Medier 5. februar\nForedraget foregår på Niløse Gl. Skole.\nDet er projektleder Line Strandholm Magnussen, der fortæller om det EU-støttede arbejde med naturgenopretning. Der er gratis adgang, og der kan købes kaffe, kage, øl og vand. Tilmelding på telefon 40 25 81 82.\nDer er desuden blevet lavet en ny, lille naturfilm om projektet i Åmosen. Arbejdet i området er undervejs blevet filmet med droner, og optagelserne er blevet klippet sammen til en kort film. Den kan ses på hjemmesiden www.lifeeast.dk/store-aamose.


KNX-certificerede produkter - KNX Association [Official website]\nEn af KNX-systemets styrker er, at ethvert produkt, der er mærket med KNX-varemærket, ikke blot er en producenterklæring, men også er baseret på en overensstemmelsestest, der udføres af KNX-akkrediterede testlaboratorier fra tredjepart. Under testen kontrolleres det ikke blot, at enheden understøtter KNX-protokollen, men også at enhedens anvendte data er kodet som KNX-standardiserede datatyper.\nDet gør det muligt at kombinere enheder fra forskellige producenter og forskellige anvendelsesområder i den samme installation. Det er samtidig muligt at kontrollere de fleste af enhederne med ETS-software.\nLæs mere om KNX-certificeringsprocessen på siden Certificering af produkter\nSøgemaskine for KNX-registrerede og -certificerede enheder\nDen underliggende søgemaskine gør det muligt at søge efter KNX-registrerede og -certificerede enheder baseret på produktserier og produkttyper.\nStart med at vælge den relevante produktserie (f.eks. belysning), og vælg derefter den ønskede produkttype (f.eks. lysdæmper): Søgemaskinen viser nu alle KNX-producenter med registrerede/certificerede KNX-lysdæmpere samt enhedernes bestillingsnumre.\nHvis du ønsker at bestille en af enhederne, skal du kontakte den relevante producent: Klik på producentens navn for at få vist de tilhørende kontaktoplysninger i søgemaskinen.\nVælg én Access-Control Cable Controller Controlling-informing Display Dummy HVAC Illumination Infrared Input InputOutput Interface Load-Management Output Phys-sensors Push-button Radio Shutter Stack System-accessory System-component Timer Transceiver


Fra kollega til leder | Få værktøjer til at lede i gamle relationer\nFind dig til rette som nyudnævnt leder for dine tidligere kollegaer\nVærktøjer til nye ledere i gamle relationer\n28. jun - 29. jun 2022\tMannaz, København K\n6. okt - 7. okt 2022\tMannaz, København K\nKurset er for dig, der for nylig er blevet – eller skal til at være – leder for tidligere kolleger.\nDu ønsker indsigt i og redskaber til at håndtere lederrollens mange facetter.\nDato 28. jun - 29. jun 2022\tSe detaljer\nModul Fra kollega til leder\nDato 29. nov - 30. nov 2022\tSe detaljer\nForløbet vil være en vekselvirkning mellem dynamiske oplæg med dialog og øvelser fra det virkelige liv.\nDu får en række praktiske metoder, som du kan tage direkte i brug i din daglige ledelse.\nFor at du kan få det største udbytte af forløbet, er det vigtigt, at du har lyst til at arbejde med dig selv, har forberedt dig og er aktiv på dagene.\nUndervisningen på kurset bliver varetaget af erhvervspsykologer, konsulenter og chefkonsulenter med bred erfaring fra undervisning på andre lederudviklingskurser hos Mannaz. Du vil derfor møde undervisere, der har stor indsigt i organisatoriske, ledelsesmæssige og psykologiske problemstillinger.


Heli skiløb i alaska - 2021\nHeli Ski i Alaska\nNogensinde drømme om helikopterski? Selvom det er forår, skal du ikke fjerne dit ski- eller snowboardudstyr endnu! April er den bedste måned til helikski eller snowboarding i Alaska!\nApril er perfekt, fordi de længere dage giver mere dagslys og mere tid til at flyve, hvilket betyder mere tid til skiløb og snowboarding! Vejret er også mere stabilt, hvilket er ideelt. De bedste dage til at flyve er ”blåfugl” -dage, hvor solen skinner, og der ikke er en sky på himlen. Naturligvis vil helikopterne ikke flyve klienter, hvis vejret ruller ind. De har brug for god synlighed, og hvis det snyder, stopper helierne med at flyve.\nMere stabilt vejr betyder også en mere stabil snepakke. Dette gør det generelt mere sikkert til skiløb og snowboarding. Selvom snøskred kan forekomme når som helst i april måned i Alaska, er det mindst mindre sandsynligt end marts måned på grund af lidt mindre snefald.\nDer er flere steder i Alaska, der tilbyder heli-skiløb og snowboarding. Girdwood, Haines, Cordova, Juneau og måske den mest kendte, Valdez. Valdez har haft sin del af reklamer gennem årene i både magasiner og ski-film.\nHer er en liste over variabler, du skal undersøge, før du booker din heli-skiferie.\nHvad er prisen pr. Person pr. Dag? Hvor mange løb inkluderer det? Kan jeg samle nok venner med samme evneniveau til at udfylde alle sæder i helien? Hvad er certificeringsniveauet for de guider, der er hos det firma, jeg overvejer at booke? Hvor mange dage har jeg råd? Har jeg taget højde for et par ekstra dage, hvis vejret er dårligt, og jeg bliver nødt til at vente på det for at få alle mine flydage? Hvor meget koster hotel og flybillet? Hvis jeg ikke har en transceiver, spade, sonde eller pakke, vil heli-firmaet leje mig dem? Hvor meget koster det at leje disse varer eller ski?\nDu kan forvente "dundage", hvor vejret er dårligt nok til, at helien ikke kan flyve. Dette vil helt sikkert ske, og folk underholder ofte sig selv ved at gå til baren (chokerende, jeg ved). Nogle barer har poolborde, musik eller tv til underholdning, og i sjældne tilfælde kan nogen endda bryde nogle spillekort ud.\nVær opmærksom på, at når Heli-skien først prøver heli, vil heli-bugten bide dig. Der er intet som at flyve gennem luften i et lille fly omgivet af smukke bjerge og mundvandende terræn. At komme ud af skibet på toppen af et fjernt bjerg med friske spor, der venter på dig, er en drøm. Du adrenalin fortæller dig, at den er der, og den bedste ting du kan gøre er at bremse, tage din tid og frem for alt følge de anvisninger, du får af din guide.\nHeli-ski er ikke den billigste ferie, men det er en fantastisk oplevelse. Spar dine penge, tag din tålmodighed og opveje dit carbon footprint til denne ferie ved at købe nogle grønne tags!\nVideo Instruktioner: Helicopter Skiing the Cathedral in Alaska | Teton Gravity Research | The New York Times (Juni 2021).\nHeli Ski i Alaska, Vintersport, Heli-ski, helikopterski, skiløb i Alaska, Carol Viau, coffebreakblog, vintersport, vintersport site, heli-snowboarding, helikopter snowboarding, snowboarding i alaska\nHvad skete der med Anna Kournikova?\nAnna Kournikovas største præstation? Det er en hård en. Hun er en ægte atlet og en hårdtarbejdende og bringer samtidig nåde og elegance til professionel kvindes tennis. Desværre går hun måske ned i...\nForbedre din position til at forbedre dit tennisspil\nDer er mange gange i tennis, som vi spiller lige godt nok til at vinde. Eller måske er det en social kamp, hvor du er den bedre spiller, og du ikke ønsker at overmand din modstander. Uanset...


Vi fryser herhjemme - Stoker Pro\nVi fryser herhjemme\nIndlæg af Morten o » 16 mar 2013 14:19\nFor nogle dage siden, begyndte mit CPI-12 at skabe sig spasser.\nDet ville max varme 55 grader, og der blev det stående, selv ved 100% ydelse. stokerpulsen var kun på 0,4 sekund, så jeg tror da pokker at den ikke stiger i temperatur??\nSå prøvede jeg følgende:\n-Rense brænderøret med stålbørste\n-Rense røgrørene med medfølgende stålbørste\n-Udludfte samtlige radiatorer i huset\n-Påfylde mere vand\nMen intet af det hjalp. -Jo, efter jeg havde udluftet radiatorne er temperaturen nu steget til 60 grader i fremløbet.?\nDerudover ved jeg at der i nogle enkelte radiatorer ikke er ordentlig flow, for de bliver slet ikke varme. Så tror i at der stadig er luft i systemet? Og vil luft i systemet medføre at fremløbs temperaturen ikke kan blive høj nok?\nDet skal lige siges at ét af de steer hvor jeg døjer med flow i radiatoren, er en radiator som er monteret serielt med gulvarmet fra bryggerset. hvilket heller ikke bliver varmt pt.\n-Jeg syntes bare det er mærkeligt at stokerulsen kun er 0,4 sek ved de 55-60 grader. i mit hoved skulle den da ligge på omkring 1,5, for at få smidt noget æde ind, og lavet noget varme\nEr der nogen som kan hjælpe mig her, da jeg er lidt på herrens mark, efter et par dage?\nEventuelt hvis nogen af jer bor omkring Nibe/lundby, så kan jeg da godt byde på en hvede-juice, og vi kan få "sparket" noget fyr\nIndlæg af Bigfoot » 16 mar 2013 15:28\nhar du prøvet at tage strømmen fra den, kalibrere iltsonde og det hele, og så starte op igen?????\nIndlæg af Morten o » 16 mar 2013 16:23\nBigfoot skrev: har du prøvet at tage strømmen fra den, kalibrere iltsonde og det hele, og så starte op igen?????\nJa, jeg slukke hele svineriet, lukkede spjældet og åbnede ind til røgrørene, og aflæste lamba sonden. Den sagde 21,4% -Så den fejler vel ikke noget :/\nKan det være en fremløbsføler der allerede er skør? fyret er jo kun fra december ´12\nIndlæg af Bigfoot » 16 mar 2013 16:29\nud over at have slukket fyret, har du haft strømmen helt fra????\nIndlæg af Morten o » 16 mar 2013 16:33\nBigfoot skrev: ud over at have slukket fyret, har du haft strømmen helt fra????\nNej det har jeg ikke prøvet. skal jeg prøve at trække stikket ud i et par sekunder..?\nIndlæg af mgmone » 16 mar 2013 16:44\nHar du haft blæseren adskilt og renset indersiden af lamellerne med en børste, hvis din puls ved fuld last er mindre end normalt er det enten fordi den for mindre luft end ønsket/eller fordi den for mindre luft end den tror (fejl på sonde) prøv at se hvor langt ned du kan sætte ilt % før den oser!\nIndlæg af Morten o » 16 mar 2013 16:48\nHej. Nej jeg har ikke prøvet at rense blæseren endnu. det vil jeg lige prøve her lidt senere. se om den er beskidt.. Tak\nIndlæg af Bigfoot » 16 mar 2013 16:51\nja prøv lige det....\nIndlæg af Morten o » 16 mar 2013 18:28\n-Men jeg kom til at tænke på; nu hvor der er enkelte radiatorer i husstanden som ikke rigtig bliver varmet op af de 55-60 grader, kan det så ikke være nogle rør som er pænt tilstoppede..?\nMen vil fyret opføre sig sådan, hvis flowet ikke er ordentligt..? :/\nIndlæg af thy » 16 mar 2013 18:42\nhvad er kedel sat til i ønsket kedel temp ?\nTime: 0.325s | Queries: 40 | Peak Memory Usage: 3.2 MiB


Skat.dk: Moms - Fritagelse for rejsebureauvirksomhed - Gebyrer ved formidling af flybilletter\n19 Dec 2007 09:00\n18 Dec 2007 16:18\nmoms, fritagelse, gebyr, honorar, vederlag, formidling, salg, køb, flybillet, rejsebureau, agent\nSkatterådet fandt, at de ydelser, som består i, at et rejsebureau rådgiver den rejsende, oplyser om rejsemuligheder, modtager bestilling af flybillet, videregiver bestillingen til flyselskabet, udsteder flybilletten i flyselskabets navn og fremsender billetten - evt. elektronisk - til den rejsende, momsmæssigt udgør en samlet formidlingsydelse, som det vil være kunstigt at opdele. Uanset at rejsebureauet er agent for flyselskabet, må formidlingsydelsen anses for leveret til den rejsende, og ikke til flyselskabet, når vederlaget for formidlingsydelsen er aftalt med og betalt af den rejsende. Formidlingsydelsen udgør derfor en ydelse leveret af et rejsebureau, der handler i den rejsendes navn og for hans regning. I forbindelse med rejser inden for EU er ydelsen momsfri.\nMomsvejledning 2007-4 D.11.15\nMomsvejledning 2007-4 D.11.16\nKan formidling af flybilletter momsfritages, når formidlingen sker i flyselskabets navn og for flyselskabets regning, hvis formidleren modtager vederlag fra andre end flyselskabet.\nKan formidling af flybilletter momsfritages, når formidlingen sker i flyselskabets navn og for flyselskabets regning, hvis formidleren modtager vederlag fra såvel flyselskab som andre end flyselskabet.\nA er et moderne Travel Management bureau, som leverer konsulentydelser specielt rettet mod virksomheders rejseprocesser.\nA har via IATA-samarbejdet indgået aftaler med flyselskaber. Flyselskaberne er underlagt Warszawa-konventionens bestemmelser om flyselskabers forpligtelser. Disse forhold har været gældende i en årrække og gælder stadig. Forholdene er som beskrevet i Landsskatterettens kendelse, SKM2005.363.LSR.\nFlyselskaberne har historisk vederlagt A i forbindelse med A's formidling af flybilletter ved en formidlingsprovision. Denne vederlæggelse er nu på grund af flyselskabernes markedstilpasninger stort set bortfaldet. A modtager vederlag i form af såkaldte incentives/kampagnebonus. Disse vederlag beregnes eksempelvis på baggrund af konkrete salgsmål for de enkelte kampagner - samt på baggrund af A's salg af flyselskabets produkter i forhold til tilsvarende selskabers salgsudvikling.\nForholdet til flyselskaberne er på alle andre punkter uændret - eksempelvis i forhold til de aftalte samarbejdsformer og fordelingen af forpligtelser mellem parterne og overfor tredjemand.\nSelskabet honoreres for sine konsulentydelser af de virksomheder, som A har indgået servicekontrakter med. Honoreringen beregnes på grundlag af forventet ressourcetræk og ønsket serviceniveau på områder som administration af virksomhedens rejsepolitiker, statistikker over rejseforbrug, budgetopfølgning, rådgivning til leverandørforhandlinger, ledelsesrapporter til virksomhedernes økonomistyring af rejser, skræddersyede månedsrapporter mv.. En del af honoreringen beregnes på grundlag af virksomhedens rejseomfang, dvs. pr. håndteret rejse.\nLandsskatteretten afgjorde i SKM2005.363.LSR, at A's formidling af flybilletter var momspligtig, da formidlingen skete i flyselskabets navn og for flyselskabets regning. A's aktivitet ansås ikke for omfattet af rejsebureaufritagelsen i § 13, stk. 1, nr. 16, og selskabet momsfritager derfor ikke sine leverancer.\nSKAT har imidlertid bekendtgjort i sin Momsvejledning 2007-1, at SKAT anser formidling sket i flyselskabets navn og for flyselskabets regning for omfattet af momsfritagelsen, fordi "... formidlingsydelsen momsmæssigt [må] anses for leveret til den rejsende" i forbindelse med rejser indenfor EU. Denne begrebsanvendelse er ny og synspunktet er efter spørgers opfattelse i strid med såvel Landsskatterettens kendelse som EU-retten.\nDet er meget væsentligt for A, at opnå klarhed over den momsmæssige situation, da A efter en grundig analyse af sine aktiviteter og ændrede forretningsgrundlag opkræver moms af sine ydelser, og uklarheden løbende påvirker markedssituationen.\nKonsulentydelser, herunder formidlingsydelser, er som udgangspunkt momspligtige som følge af momslovens § 4.\nRejsebureauvirksomhed er en ydelse, der efter momssystemdirektivet (Dir. 2006/112/EF) som udgangspunkt er momspligtig, jvf. artikel 306-310. Direktivets fritagelsesbestemmelser i afsnit IX omfatter således ikke rejsebureauvirksomhed.\nMomslovens § 13, stk. 1, nr. 16, fritager imidlertid med henvisning til direktivets artikel 371, jf. bilag X, del B, nr. 13 (tidligere artikel 28, stk. 3, litra b, jf. bilag F, nr. 27);\n"Rejsebureauvirksomhed og turistkontorers oplysnings- og informationsvirksomhed og lignende."\nRejsebureauvirksomhedsbegrebet er fastlagt i Højesterets dom i SKM2005.446.HR, hvor retten anfører, at\n"Udtrykket rejsebureauvirksomhed må forstås i overensstemmelse med bemyndigelsesbestemmelsen i momsdirektivets artikel 28, stk. 3, litra b, hvorefter medlemsstaterne fortsat kan fritage de transaktioner, der er opregnet i bilag F til direktivet, for afgift. Det følger af nr. 27 i dette bilag, jf. direktivets artikel 26, at disse transaktioner omfatter tjenesteydelser præsteret af rejsebureauer, for så vidt disse bureauer handler i eget navn over for den rejsende eller handler i den rejsendes navn og for hans regning".\nSKAT søger i punkt 18 i SKM2006.395.SKAT samt Momsvejledning 2007-1, afsnit D.11.16, at udvide det momsfritagne område til at omfatte leverancer, der ikke har disse kendetegn. SKAT omtaler i sine meddelelser ydelser, hvor bureauet hverken handler i eget navn eller handler i den rejsendes navn eller for dennes regning:\n"SKAT finder, at når rejsebureauet udsteder billetten i flyselskabets navn og for dets regning ...",\nmen introducerer i fortsættelsen af sætningen en ny begrebsanvendelse, der ikke kan tillægges juridisk relevans eller konsekvens:\n"... men modtager vederlaget for den ydelse, der består i at formidle salget af flybilletten til den rejsende, fra den rejsende, må det sidestilles med, at rejsebureauet har formidlet den rejsendes køb af billetten. [...] Når vederlaget for formidlingen påhviler den rejsende, må formidlingsydelsen momsmæssigt anses for leveret til den rejsende. Vederlaget må derfor fortsat være momsfrit efter § 13, stk. 1, nr. 16."\nDirektivets artikel 371, jf. bilag X, del B, nr. 13 (tidligere artikel 28, stk. 3, litra b, jf. bilag F, nr. 27), in fine giver imidlertid ikke mulighed for at fritage formidlingsydelser, der "anses for leveret til den rejsende". Bestemmelsen fritager alene\n"Ydelser leveret ... af rejsebureauer, der handler i den rejsendes navn og for hans regning"\nSKATs synspunkt om momsfrihed kan ikke anerkendes, idet A stadig handler i flyselskabets navn og for flyselskabets regning. Der er således ikke ændret ved forudsætningerne for Landsskatterettens kendelse i SKM2005.363.LSR.\nA handler ikke i den rejsendes navn\nDet fremgår af begrundelsen i Landsskatterettens kendelse i SKM2005.363.LSR, at A må anses for at handle i flyselskabets navn, når selskabet formidler salg af flybilletter. Landsskatteretten har ved sin vurdering lagt vægt på fakta, der stadig er gældende uanset, om A modtager et vederlag fra køberen.\nLandsskatteretten har således ved sin vurdering "... særligt henset til, at selskabet både oplyser på fakturaerne, at det optræder som agent for flyselskaberne, og at det er flyselskaberne, som er ansvarlige for gennemførelsen af flytransporten, samt at kunderne får oplyst navnet på flyselskabet samtidig med udsendelsen af fakturaen." A giver fortsat de omtalte oplysninger, og det er fortsat flyselskaberne, der er ansvarlige for gennemførelsen af flytransporten.\nA handler således ikke i den rejsendes navn, men derimod i flyselskabernes navn, som hidtil.\nA handler ikke for den rejsendes regning:\nA handler ikke for den rejsendes regning, men derimod for flyselskabernes regning. Det er stadig flyselskaberne, der bærer risikoen for flytransporten, jvf. Landsskatterettens kendelse i SKM2005.363. Der er ikke siden Landsskatterettens kendelse sket ændringer, hverken i aftalen mellem selskabet og IATA eller i de forpligtelser, som flyselskaberne pålægges i henhold til Warszawa-konventionen. Aftalerne mellem selskabet og IATA samt forpligtelserne i Warszawa-konventionen gælder uanset om selskabet modtager et vederlag fra køber eller ej.\nA handler således ikke for den rejsendes regning. Fritagelsen på baggrund af artikel 371, jf. bilag X, del B, nr. 13 (tidligere artikel 28, stk. 3, litra b, jf. bilag F, nr. 27), in fine, er desuden kumulativ. Leverancen skal således både ske i den rejsendes navn og for hans regning for at opnå momsfritagelse. Da ydelsen ikke sker for den rejsendes regning, er formidlingen således momspligtig, uanset om A i øvrigt måtte anses for at handle i den rejsendes navn - og omvendt.\nDet bemærkes i øvrigt, at A ikke har indgået kontrakter med de enkelte rejsende personer, men derimod med virksomheder, hvis ansatte rejser.\nFritagelser skal fortolkes indskrænkende - også når de har basis i bilag X\nDet bemærkes i forhold til fortolkningen af momslovens fritagelser, at Landsskatteretten i SKM2006.248.LSR har udtalt, at fritagelser baseret på bilag X (tidligere bilag F) skal fortolkes strengt. Landsskatteretten henviser herved til C-150/99 (Stockholm Lindöpark AB), præmis 25, og fortsætter:\n"I overensstemmelse hermed må dette ligeledes antages at gælde fritagelserne efter direktivets bilag F, jævnfør artikel 28, stk. 3, litra b."\nLandsskatterettens kendelse vedrørte i øvrigt også momslovens § 13, stk. 1, nr. 16 og fastslog, at bestemmelsens fritagelse af turistkontorers oplysnings- og informationsvirksomhed og lignende savner hjemmel.\nUdvidelser i fritagelsen er ikke mulig\nFritagelsesbestemmelserne i momssystemdirektivets afsnit X indeholder, som nævnt ovenfor, ikke en fritagelse af rejsebureauvirksomhed. Disse aktiviteter er derfor som udgangspunkt momspligtige. Artikel 371 giver mulighed for at momsfritage visse aktiviteter beskrevet i bilag X under visse forudsætninger. Artikel 371 (den såkaldte stand-still klausul) lyder således:\nBestemmelsen kræver således både, at transaktionerne omfattes af beskrivelse i bilag X, del B, nr. 13 og at transaktionerne var fritagne pr. 1. januar 1978.\nFritagelsen for rejsebureauvirksomhed blev imidlertid først indført med virkning fra 1. oktober 1978, jf. § 2, stk. 1 i lov nr. 204 af 10. maj 1978. Pr. 1. januar 1978 var ydelser ikke en del af momslovens anvendelsesområde, hvilket fremgår af § 2, stk. 1 og 2 modsætningsvist, i lov om almindelig omsætningsafgift, lovbkg. nr. 354 af 1. juli 1975 med senere ændringer - medmindre ydelserne positivt var medtaget under momspligten, jf. samme lovs § 2, stk. 2, punkt a-m. Varer var derimod generelt omfattet og loven indeholdt derfor en række fritagelser vedrørende varer.\nYdelser blev generelt omfattet af momspligten og dermed momslovens anvendelsesområde pr. 1. oktober 1978. På samme tid blev "Rejsebureauvirksomhed og turistkontorers oplysnings- og informationsvirksomhed og lign." fritaget for moms.\nIndholdet af denne fritagelse blev første gang fastlagt ved Mn. 635/79, og omtaler ikke leverancer, hvor rejsebureauet handler i den rejsendes navn og for dennes regning. Der har heller ikke pr. 1. januar 1978 været en fast praksis, hvor SKAT eksplicit har momsfritaget denne type leverancer. Med Landsskatterettens ord i SKM2005.363.LSR, punkt 11 i SKM2006.395.SKAT samt SKAT's momsvejledning 2007-1, afsnit D.11.16 omfatter § 13, stk. 1, nr. 16 "... alene [...] rejsebureauvirksomhed i eget navn".\nFritagelsen for leverancer, hvor rejsebureauet handler i den rejsendes navn og for den rejsendes regning var ikke gældende i Danmark pr. 1. januar 1978 og kan allerede af denne grund ikke gøres gældende. Højesterets konklusion i SKM2005.446.HR er således korrekt, men kunne også have været baseret på den manglende hjemmel til momslovens fritagelsesbestemmelse.\nForholdet mellem A og flyselskaberne er som beskrevet helt uændret. Leverancen svarer således fuldt ud til situationen som Landsskatteretten tog stilling til i SKM2005.363.LSR. Ydelserne må således stadig anses for momspligtige uanset at vederlaget helt eller delvist kommer fra andre end flyselskaberne.\nVi har noteret os med tilfredshed, at SKAT teoretisk set kan tiltræde vores forslag til besvarelse - og at det således også er SKATs opfattelse, at vederlag for formidling i flyselskabers navn og for flyselskabers regning er momspligtige, uanset at vederlaget betales af andre end flyselskabet.\nSKAT finder desuden, at det må baseres på en analyse af de faktiske forhold og det mellem parterne aftalte om en eventuel formidling må anses for leveret til flyselskabet, den rejsende eller til begge parter. SKAT konkluderer imidlertid på grundlag af forkerte forudsætninger om karakteren af de leverede ydelser og indgåede aftaler.\nA's karakteristiske ydelser til aftalekunder er således "travel management" ydelser, som levering af it-løsninger, back office løsninger, dataindsamling og statistikker - og ikke formidling, hvilket fremgår af såvel aftaler som øvrigt faktum.\nVi vil derfor redegøre nærmere for karakteren af A's ydelser samt hvorfor A i sin selvstændige rolle som formidler handler som agent for flyselskaberne i deres navn og regning.\nFakta som ligger til grund for spørgsmålet\nA har en agentaftale med IATA om at formidle salg af flybilletter for de flyselskaber, der er tilsluttet organisationen. Historisk blev agenterne honoreret for deres arbejde via en provision fra flyselskaberne.\nI takt med den tekniske udvikling er det imidlertid også blevet muligt for flyselskaberne selv at sælge billetter til deres flyafgange via internettet. Samtidig er virksomhedernes rejseaktivitet steget, og de efterspørger derfor andre ydelser, end de gjorde tidligere.\nB tilbød danske IATA-agenter en anden honoreringsform fra 1. januar 2003. Fra og med denne dato tilbød B, at agenten gik fra at få provision for det enkelte salg til at få en mere generel aflønning i form af bonus, incentives, markedsføringsbidrag osv. Samtidig skiftede B over til "nettopriser", hvorefter flybillettens pris blev reduceret med et beløb, svarende til den provision agenten tidligere havde modtaget. Til gengæld fik agenten lov til at udtage egen fortjeneste.\nSkiftet kan eksemplificeres således:\nHonorering til 31. december 2002:\nFlybillettens pris for kunden 1.000 kr.\nProvision til agenten 200 kr.\nBeløb til flyselskabet 800 kr.\nHonorering efter den 1. januar 2003:\nFlyselskabets salgspris 800 kr.\nFee til agenten 200 kr.\nPrincipielt skete der således ikke noget med prisen for kunden, flyselskabet eller for agenten - men i praksis kom der meget mere fokus på den værditilvækst, agenten kunne tilføre.\nErhvervsrejsebureauerne/travel management bureauerne betragtede den nye honoreringsform som et brud på IATA-agent aftalen og stævnede på den baggrund B.\nØstre Landsret kom i sin dom (med dissens) frem til, at den nye honoreringsform ikke var et brud på IATA-aftalen. Dermed har Østre Landsret slået fast, at erhvervsrejsebureauernes billetformidling stadig er omfattet af deres agentaftale med IATA, uanset at honoreringen ikke længere består af en provision, men også består af en egen fortjeneste (et fee eller lignende).\nDette forhold er også afspejlet i aftalen mellem A og B vedrørende perioden 2003 - 2005 (begge incl.). Det fremgår således, at A får mulighed for at udtage egen fortjeneste for sit arbejde. Fortjenesten udgør, sammen med honoreringen i henhold til "B Agent Program", vederlaget for det arbejde, A udfører i henhold til IATA resolution 824 - og altså dermed det arbejde, A gør som formidler i flyselskabets navn og regning.\nDisse formuleringer går stort set uforandret igen i den aftale, A har indgået med B for 2006 og 2007.\nMed andre ord har parterne aftalt, at A er formidler for B, og at det gebyr, der opkræves hos kunden, sammen med den provision B udbetaler, er vederlaget for det arbejde, A udfører i egenskab af agent for B.\nAftaler med kunder\nVi er uenige i SKATs fremstilling af As kundeaftaler. Som nævnt ovenfor er det vores opfattelse, at A har en aftale med flyselskaberne om at levere formidling i deres navn og for deres regning, jf. i øvrigt SKM2005.363.LSR. Formidlingen sker efter aftale med flyselskaberne, er til gavn for flyselskaberne og endelig opkræves vederlaget efter aftale med flyselskaberne.\nDet er endvidere ikke korrekt, når SKAT lægger til grund, at det karakteristiske ved A's leverancer til kunderne er formidling. Den selvstændige (og mindre) del af aktiviteten i A, der med rette kan betegnes som formidling, vil under alle omstændigheder være formidling i flyselskabernes navn og for deres regning, jf. IATA-aftalen, Østre Landsrets dom, samt SKM2005.363. LSR.\nA har gennem flere år opkrævet vederlag for travel management ydelser. Omfanget af disse ydelser er steget gennem årene og er nu blevet synliggjort i højere grad. Da flybilletter distribueres kosteffektivt af mange andre formidlere og via flyselskabernes egne hjemmesider, kan travel management bureauer opretholde størrelsen på deres fee alene ved at synliggøre de dele af bureauets ydelser, der ligger ud over formidling af billetter i flyselskabernes navn og for deres regning.\nBureauerne indgår blandt andet derfor kontrakter med kunder for at sikre et loyalitetsforhold, og for at synliggøre de aktiviteter, der udføres for kunden i disse kontrakter. Ydelserne består blandt andet i levering af ledelsesinformation, udarbejdelse og kontrol af rejsepolitikker m.v. Disse og flere ydelser betegnes som "travel management", og vederlægges via synlige fee's, herunder delvist fra transaction fee's.\nDet fremgår af aftalerne med kunden, at denne er forpligtet til at købe flybilletter m.v. via A. Dette sikrer A's ret i forhold i flyselskabet til at udtage en egen fortjeneste på billetter, der formidles for flyselskaberne. Til gengæld for at kunden forpligter sig til at købe flybilletter m.v. via A, forpligter A sig til at stille nogle faciliteter til rådighed for kunden, herunder udforme rejsepolitikker og -regnskaber, stille en account manager til rådighed, udføre lufthavnsservice, og bemande et kontor hos kunden, som skal være behjælpelige med rejserelaterede spørgsmål.\nDet fee, der opkræves efter aftale med flyselskaberne og som led i agentaftalen med disse, dækker også disse ydelser.\nEfter vores opfattelse kan sådanne særskilte travel management ydelser ikke omfattes af den danske momsfritagelse. Ydelserne kan ikke kategoriseres som rejsebureauvirksomhed, da de leveres i eget navn, men uden at være rejseydelser, jf. Højesterets dom, SKM2005.446.HR. Samtidig er ydelserne ikke bi-ydelser til en momsfri formidling i den rejsendes navn og for den rejsendes regning, allerede fordi A agerer som agent for flyselskaberne, og honoreres for denne formidling ved tilladelse til udtagning af egen fortjeneste samt provisioner fra flyselskaberne. A agerer derfor fortsat i transportørens navn og for deres regning, jf. Landsskatterettens kendelse i SKM2005.363.LSR.\nTravel management ydelserne er endvidere særskilt momspligtige, hvis det fee, der opkræves af kunden, skal anses for at dække disse ydelser.\nMomsfritagelsen for rejsebureauer\nSKAT giver udtryk for, at momsfritagelsesbestemmelsen for bureauer, der handler i den rejsendes navn og for den rejsendes regning, er indholdsløs, hvis ikke de ydelser, A leverer, er omfattet af denne bestemmelse.\nVi mener, at SKATs opfattelse er i strid med princippet om en indskrænkende fortolkning, når SKAT på denne måde forsøger at tvinge A ind i en momsfritagelse, som reelt ikke omfatter dem. Begrundelsen om at fritagelsen for "bureauvirksomhed i den rejsendes navn og den rejsendes regning" er indholdsløs kan ikke tillægges vægt, da det aldrig kan komme en virksomhed til last, at SKAT ikke kan forestille sig andre tilfælde, som fritagelsen omfatter.\nEfter vores opfattelse er der en mængde bureauer, der handler i den rejsendes navn og for den rejsendes regning. Dette inkluderer bare ikke erhvervsrejsebureauer/travel management bureauer.\nEfter vores opfattelse dækker momsfritagelsen for bureauer, der handler i den rejsendes navn og regning, de aktiviteter, der foregår i specialrejsebureauer, som designer rejser direkte efter ønsker fra den enkelte rejsende. Bureauet retter henvendelse til samarbejdspartnere på destinationen, som hjælper med at finde hoteller m.v., der matcher den rejsendes ønsker. Den rejsende efterspørger i disse tilfælde klart bureauets formidlingsydelse, og bureauet booker fly, hoteller, events osv. i den rejsendes navn og for dennes regning.\nDet er vores opfattelse, at erhvervsrejsebureauer/travel management bureauer som A ikke kan sammenlignes med specialrejsebureauer.\nEF-domstolen har gentagne gange slået fast, at momsfritagelsesbestemmelserne generelt skal fortolkes indskrænkende. Højesteret har endvidere i SKM2005.446.HR, slået fast, at den danske momsfritagelse omfatter rejsebureauer, der handler i eget navn overfor den rejsende, og bureauer, der handler i den rejsendes navn og for den rejsendes regning. De ydelser, der var genstand for sagen, var ikke reelle rejseydelser og blev leveret fra bureau til bureau. De kunne derfor ikke være omfattet af momsfritagelsen.\nHøjesteret lægger således vægt på, at momsfritagelsen alene finder anvendelse, hvis et rejsebureau sælger en rejseydelse til den rejsende. A leverer ikke rejseydelser til den rejsende, og deres ydelser kan derfor ikke omfattes af momsfritagelsen.\nPå denne baggrund mener vi, ud fra en samlet vurdering af de relevante forhold, at A formidler billetter i flyselskabets navn og for flyselskabets regning. Det er i den forbindelse uden relevans for den momsmæssige behandling, at vederlaget for aktiviteten er synligt for kunden. Aftaleretligt er A agent for flyselskabet (handler i flyselskabets navn og for dets regning), og det er alene som følge af denne aftale, at A har lov til at opkræve kunden et synligt fee.\nVederlaget for formidlingsaktiviteten er dermed momspligtigt, uanset om det kommer fra flyselskabet, kunden eller begge steder fra.\nEfter momslovens § 13, stk. 1, nr. 16, er rejsebureauvirksomhed fritaget for moms.\nDet fremgår af momsvejledningens afsnit D.11.16, at efter momssystemdirektivet (Rådets direktiv 2006/112/EF af 28. november 2006 om det fælles merværdiafgiftssystem) er rejsebureauvirksomhed som udgangspunkt momspligtig. Direktivets artikler 306-310 (tidligere artikel 26) fastsætter en særordning for den momsmæssige behandling af rejsebureauer. Ordningen omfatter sådanne bureauer, der handler i eget navn over for den rejsende og til rejsens gennemførelse anvender leveringer og tjenesteydelser, der præsteres af andre afgiftspligtige personer. Ved rejsebureauer forstås efter bestemmelsen ligeledes personer, der organiserer turistrejser, hvorimod ren omkostningsrefusion, jf. direktivets artikel 79, stk. 1, litra c (tidligere artikel 11, punkt A, stk. 3, litra c), ikke er omfattet.\nFritagelsesbestemmelsen i momslovens § 13, stk. 1, nr. 16, har baggrund i direktivets artikel 371, jf. bilag X, del B, nr. 13 (tidligere artikel 28, stk. 3, litra b), jf. bilag F, nr. 27), der bemyndiger medlemsstaterne til fortsat at fritage ydelser leveret af de i artikel 306 omhandlede rejsebureauer og af rejsebureauer, der handler i den rejsendes navn og for hans regning i forbindelse med rejser inden for EU.\nHøjesteret har i SKM2005.446.HR udtalt, at efter momslovens § 13, stk. 1, nr. 16, er ydelsen "rejsebureauvirksomhed" fritaget for afgift. Bestemmelsen blev indsat i momsloven i 1978 som led i gennemførelsen af EF's 6. momsdirektiv. Udtrykket rejsebureauvirksomhed må forstås i overensstemmelse med bemyndigelsesbestemmelsen i momsdirektivets artikel 28, stk. 3, litra b, hvorefter medlemsstaterne fortsat kan fritage de transaktioner, der er opregnet i bilag F til direktivet, for afgift. Det følger af nr. 27 i dette bilag, jf. direktivets artikel 26, at disse transaktioner omfatter tjenesteydelser præsteret af rejsebureauer, for så vidt disse bureauer handler i eget navn over for den rejsende eller handler i den rejsendes navn og for hans regning.\nDa selskabet ved formidling af salg af flybilletter således handlede for fremmed regning og i en andens navn, kunne selskabet ikke anses for selv at have modtaget og leveret flytransporten, idet momslovens § 4, stk. 4, alene omfatter formidlere, der handler i eget navn, men for en andens regning. Endvidere var selskabets formidling af salg af flybilletter ikke momsfritaget i henhold til momslovens § 13, stk. 1, nr. 16, idet denne bestemmelse alene omfatter rejsebureauvirksomhed i eget navn. Da selskabet ved formidling af salg af flybilletter således handlede for fremmed regning og i en andens navn, var selve formidlingen af salget af flybilletter omfattet af momspligten, selvom den formidlede ydelse, der bestod i flytransport af personer, er momsfritaget i henhold til momslovens § 13, stk. 1, nr. 15. Selskabets aktivitet med formidling af flybilletter var således momspligtig.\nLandsskatteretten bemærkede videre, at der alene var taget stilling til selskabets aktivitet med formidling af salg af flybilletter, og at der således ikke var taget stilling til f.eks. selskabets salg af en rejsebureauydelse, hvori der kan indgå en flytransport.\nSKAT har i SKM2006.395.SKAT udtalt, at efter Landsskatterettens kendelse i SKM2005.363.LSR kan formidling af personbefordring i andres navn og for andres regning ikke længere anses for momsfri. Tidligere afgørelser fra Momsnævnet om momsfrihed må anses for ændret ved Landsskatterettens kendelse.\nSKAT har i SKM2006.395.SKAT udtalt, at formidlingsydelser, der præsteres af rejsebureauer, der handler i den rejsendes navn og for hans regning i forbindelse med rejser inden for EU, fortsat vil være momsfri, jf. § 13, stk. 1, nr. 16, og artikel 28, stk. 3, litra b, samt direktivets bilag F, nr. 27. Der vil fortsat ikke være fradragsret for indkøb af varer og ydelser, der anvendes til brug for disse formidlingsydelser. Momsfritagelsen efter artikel 28, stk. 3, litra b, jf. direktivets bilag F, nr. 27, finder alene anvendelse på ydelser leveret af rejsebureauet i egenskab af rejsebureau, jf. EF-domstolens praksis, hvorefter de udtryk, der anvendes til at betegne fritagelser for moms, skal fortolkes indskrænkende.\nI nogle tilfælde opkræver rejsebureauerne honorar/gebyr/fee fra den rejsende i forbindelse med, at rejsebureauet formidler salget af en flybillet fra et flyselskab til den rejsende. Rejsebureauet kan selv fastsætte størrelsen af gebyret. Flyselskabet sælger billetten til "basispris", dvs. at når flyselskabet sælger en tilsvarende billet direkte til den rejsende uden, at et rejsebureau er involveret, skal flyselskabet sælge billetten til samme basispris plus et salgsgebyr. SKAT finder, at når rejsebureauet udsteder billetten i flyselskabets navn og for dets regning, men modtager vederlaget for den ydelse, der består i at formidle salget af flybilletten til den rejsende, fra den rejsende, må det sidestilles med, at rejsebureauet har formidlet den rejsendes køb af billetten. Når rejsebureauet virker som mellemmand mellem flyselskabet og den rejsende, må det nemlig baseres på en analyse af de faktiske forhold og det mellem parterne aftalte, om rejsebureauet anses for at levere formidlingsydelser til flyselskabet, til den rejsende eller til begge parter. Når vederlaget for formidlingen påhviler den rejsende, må formidlingsydelsen momsmæssigt anses for leveret til den rejsende. Vederlaget må derfor fortsat være momsfrit efter § 13, stk. 1, nr. 16. Tilsvarende gælder for billetter til andre former for persontransport end flytransport.\nFormidling i andres navn og for andres regning af rejser/persontransport uden for EU vil være momsfri efter lovens § 34, stk. 1, nr. 13, se Momsvejledningens afsnit I.1.7, dvs. med fradragsret, og uanset om formidlingen sker i transportørens eller den rejsende navn.\nTil det i Momsvejledningen anførte skal SKAT tilføje, at Landsskatteretten i SKM2005.363.LSR alene tog stilling, om det pågældende rejsebureau formidlede salget af flybilletter i eget navn eller i flyselskabets navn. Der var her enighed mellem rejsebureauet og Told- og Skattestyrelsen om, at formidlingen ikke skete i rejsebureauets navn, men i flyselskabets navn, hvilket betød at formidlingen hverken var momsfri som en personbefordringsydelse (momslovens § 13, stk. 1, nr. 15) eller som en rejsebureauydelse (lovens § 13, stk. 1, nr. 16). Der var samtidig - implicit - enighed mellem rejsebureauet og Told- og Skattestyrelsen om, at den momspligtige formidlingsydelse blev leveret til flyselskaberne.\nImidlertid har forholdene i rejsebureaubranchen ændret sig siden de afgiftsperioder, der var omhandlet i Landsskatterettens kendelse. Rejsebureauerne modtager i dag kun i beskedent omfang provisioner fra flyselskaber. Som beskrevet i SKM2006.395.SKAT opkræver rejsebureauet i stedet honorar/gebyr/fees fra de rejsende. På forespørgsel fra en brancheforening har SKAT i meddelelsen derfor udtalt sig om de momsmæssige konsekvenser af de ændrede forhold. Udtalelsen kan i sagens natur ikke være i modstrid med Landsskatterettens kendelse, da Landsskatteretten ikke har taget stilling til samme forhold.\nMeddelelsen er endvidere ikke i modstrid med EU-retten. Det fremgår klart af Højesterets dom i SKM2005.446.HR, at fritagelsen i momslovens § 13, stk. 1, nr. 16, i overensstemmelse med 6. momsdirektivs artikel 28, stk. 3, litra b), jf. bilag F, nr. 27, omfatter tjenesteydelser præsteret af rejsebureauer, for så vidt disse bureauer handler i eget navn overfor den rejsende eller handler i den rejsendes navn og for hans regning [for så vidt angår tjenesteydelser præsteret af rejsebureauer, der handler i den rejsende navn og for hans regning, alene i forbindelse med rejser inden for Fællesskabet (SKATs bemærkning)].\nUenigheden mellem spørger og SKAT går således på, om de omhandlede honorar/gebyr/fees kan anses for vederlag for tjenesteydelser præsteret af rejsebureauer, der handler i den rejsendes navn og for hans regning.\nSpørger synes her at lægge vægt på, at udstedelsen af flybilletter sker i flyselskabets navn og for flyselskabets regning. Imidlertid har der hele tiden været enighed om dette forhold, idet uenigheden som nævnt ikke går på, hvem der er leverandør af flytransporten, men hvem der er aftager af den formidlingsydelse, som honorarerne mv. fra de rejsende udgør vederlag for.\nI denne forbindelse taler det ganske rigtigt for, at formidlingsydelsen skal anses for leveret til flyselskabet, at flybilletten udstedes i flyselskabets navn og for dets regning, og ikke i den rejsendes navn og for dennes regning. Som anført i spørgers bemærkninger til SKATs sagsfremstilling taler det yderligere i denne retning, at spørger alene kan udstede flybilletterne som følge af, at spørger er IATA-agent, og at spørgers aftaler med flyselskaberne tillader spørger at opkræve gebyr mv. af sine kunder som kompensation for, at flyselskaberne stort set ikke længere betaler provision til spørger og de andre rejsebureauer.\nSKAT finder imidlertid stadig, at der ikke alene kan lægges vægt på disse tre forhold. Som anført i SKM2006.395.SKAT finder SKAT, at det må baseres på en analyse af de faktiske forhold og det mellem parterne aftalte, om rejsebureauet anses for at levere formidlingsydelser til flyselskabet, til den rejsende eller til begge parter. I forbindelse med en sådan analyse må der naturligvis lægges vægt på alle relevante forhold. I SKM2006.395.SKAT har SKAT valgt at lægge vægt på, at honoraret/gebyret/feet modtages fra den rejsende.\nDette resultat er i overensstemmelse med en nærmere analyse af de faktiske forhold, idet rejsebureauernes formidlingsvirksomhed består af en række elementer og handlinger, der tilsammen udgør en samlet formidlingsydelse. En aftale om formidling mellem rejsebureauet og dets kunder og den efterfølgende faktiske levering af formidlingsydelser, vil således som minimum indeholde rådgivning af den rejsende, oplysninger om rejsemuligheder, modtagelse af rejsebestillinger, videregivelse af bestillingerne til flyselskabet, udstedelse af flybilletter (i flyselskabets navn), og fremsendelse - evt. elektronisk - til den rejsende af de bestilte billetter.\nAlle disse elementer udgør en samlet ydelse, som det efter SKATs opfattelse vil være kunstigt at opdele. Elementerne udføres efter aftale med den rejsende, til gavn for den rejsende, og endelig betales vederlaget af den rejsende. SKAT finder derfor efter en samlet vurdering, at formidlingsydelsen må anses for leveret til den rejsende. En formidlingsydelse leveret til den rejsende må endelig efter SKATs opfattelse - selv efter en snæver fortolkning - anses for en tjenesteydelser præsteret af et rejsebureau, der handler i den rejsende navn og for hans regning.\nSKAT har noteret sig, at spørger i sine bemærkninger til SKATs sagsfremstilling er enig i, at formidlingsydelser leveret til den rejsende, jf. det anførte om specialrejsebureauer, er omfattet af fritagelsen i § 13, stk. 1, nr. 16. SKAT har naturligvis også noteret sig, at spørger - modsat SKAT - ikke finder, at ydelser fra erhvervsrejsebureauer/travel management bureauer kan sammenlignes med bookingydelser fra specialrejsebureauer.\nSKAT finder ikke, at det af spørger anførte om, at kontrakten med spørgers kunder ikke indgås med de rejsende, men med disses arbejdsgivere, kan medføre et andet resultat. Det kan ikke lægges til grund, at EU-lovgiver har ønsket en retstilstand, hvor formidlingsydelser fra et rejsebureau til en erhvervsdrivende var momsfrie i tilfælde, hvor den erhvervsdrivende selv foretog en rejse inden for EU, men ikke i tilfælde, hvor en af hans eller hendes ansatte i stedet rejste i den erhvervsdrivendes interesse.\nSKAT er bekendt med den i spørgers bemærkninger nævnte dom fra Østre Landsret. Højesteret stadfæstede senere dommen, jf. UfR 2004.2905H.\nHøjesterets begrundelse og resultat var følgende:\n"Det fremgår af pkt. 9, 1. pkt., i aftalen af 15. december 1993 mellem IATA og C A/S - hvilken aftale svarer til IATA's resolution 824 - at luftfartsselskabet selv fastsætter størrelsen af agentens vederlag og den måde, på hvilken vederlæggelsen sker. I pkt. 9, 2. pkt., bestemmes, at vederlaget »skal udgøre fuld kompensation for det arbejde, der er ydet til luftfartsselskabet.« Denne bestemmelse kan ikke forstås således, at agenten har krav på et vist mindstevederlag, der giver dækning for agentens omkostninger, men må forstås som alene sigtende til, at agenten ikke kan gøre krav på yderligere vederlag for det udførte arbejde.\nDen »nettoprissætning«, som B indførte med virkning fra den 1. januar 2003, må ses i lyset af den tekniske udvikling, der bl.a. muliggør bestilling af flybilletter via internettet, og den skærpede konkurrence mellem luftfartsselskaberne. Nettoprissætningen indebærer, at B ikke længere betaler vederlag til agenterne i form af provision. Ordningen indebærer imidlertid samtidig, at B ved eget salg til slutkunder lægger et gebyr, hvis størrelse afhænger af den ydede service, til den nettopris, som anvendes over for agenterne. Nettoprissætningen er således et udtryk for, at agenterne i forhold til B's egne salgspriser opnår en rabat, og Højesteret finder, at B herved må anses at yde vederlag til agenterne i overensstemmelse med pkt. 9 i den nævnte aftale.\nDet er herefter unødvendigt at tage stilling til, om også de ydelser, der følger af SAP-aftalen for 2003-2005, kan anses for vederlag efter agentaftalens pkt. 9.\nMed den anførte begrundelse stadfæster Højesteret landsrettens dom."\nSKAT var ved udarbejdelsen af SKM2006.395.SKAT opmærksom på dommen.\nSKAT fandt i den forbindelse ikke, at dommen medførte, at rejsebureauernes formidlingsydelser (det af agenten udførte arbejde) skulle anses for leveret til flyselskaberne. SKAT har således som ovennævnt hele tiden været på det rene med, at spørger og andre rejsebureauer udsteder flybilletten i flyselskabets navn og for dets regning. SKAT har samtidig af de ovenfor nævnte grunde fundet, at spørgers formidlingsydelse leveres til den rejsende og ikke til flyselskabet.\nSKAT skal i den forbindelse særligt henvise til, at Højesteret har fundet, at det forhold, at rejsebureauerne i forhold til B's egne salgspriser opnår en rabat, betød, at B måtte anses for at yde vederlag i overensstemmelse med bureauets aftale med IATA og IATA's resolution 824.\nVederlaget i henhold til aftalegrundlaget med IATA og flyselskaberne består således i, at rejsebureauerne opnår en rabat i forhold til priserne (inkl. salgsgebyr) ved flyselskabernes eget salg til slutkunder. Uanset at flybilletten udstedes i flyselskabets navn og for dettes regning, sker rejsebureauernes salgsindsats/formidling for rejsebureauernes egen regning og risiko. I denne forbindelse aftales størrelsen af gebyrerne for salget af flybilletterne med kunderne, og ikke med flyselskaberne. Gebyrerne kan således både være større end, mindre end eller lig med rabatten fra flyselskabet (flyselskabets gebyr ved eget salg direkte til slutkunden). SKAT finder derfor som tidligere anført, at formidlingsydelsen må anses for leveret til kunderne.\nSKAT kan således teoretisk set tiltræde spørgers forslag til besvarelse, men de er stillet på en forkert forudsætning om, at de omhandlede formidlingsydelser leveres til flyselskaberne.\nDa ydelserne i stedet - i overensstemmelse med SKM2006.395.SKAT - må anses for præsteret af et rejsebureau, der handler i den rejsende navn og for hans regning i den betydning udtrykket anvendes i 6. momsdirektiv og Momssystemdirektivet, er de fortsat momsfrie, hvis der er tale om rejser inden for EU.\nFor så vidt angår travel management ydelser bestående i levering af ledelsesinformation, udarbejdelse og kontrol af rejsepolitikker, udførsel af lufthavnsservice, og bemanding af et kontor, hos kunden, som skal være behjælpelig med rejserelaterede spørgsmål, så er der enighed om, at der er tale om ydelser, som leveres til kunderne og ikke til flyselskaberne. Det vil derfor gå ud over de af spørger stillede spørgsmål, hvis Skatterådet i nærværende svar tog stilling til den momsmæssige behandling af disse ydelser.\nSKAT skal dog for en god ordens bekræfte, at SKAT tidligere har tilkendegivet, at i det mindste nogle af ydelserne må anses for momspligtige, såfremt der er tale om selvstændige hovedydelser og ikke blot biydelser.\n Anonymiseret af SKAT


Peter Brüchmann ny chef for TV 2 Digital | Danske Medier\nPeter Brüchmann ny chef for TV 2 Digital\nBTs tidligere ansvarshavende chefredaktør Peter Brüchmann overtager fra 1. februar 2014 opgaven som digital chef for TV 2.\n– Nettet og det mobile område er den nye medie-slagmark. TV 2 ønsker at stå stærkt i denne konkurrence, og derfor skal tv2.dk og vores mobile apps være lige så markante brands, som TV 2 er, fastslår TV 2s nyhedsdirektør, Michael Dyrby.\n– Peter Brüchmann er den helt rette mand til opgaven at styrke tv2.dk og resten af det digitale område. Han kender tv fra sin tid på TV 2 Sporten. Han kender det digitale univers fra sin tid som chefredaktør på BT, og han ved, hvad det vil sige at udkomme i et stærkt konkurrencefyldt marked. Nettet og det mobile område er i en rivende udvikling, og TV 2 Digital har brug for en erfaren chef, der har dokumenteret, at han kan kombinere det at være udgiver med at tænke kommercielt. Vi har brug for en leder med stærke strategiske kompetencer, som samtidig elsker det digitale produkt – det får vi i Peter Brüchmann, siger Michael Dyrby.\nStrategien for TV 2s digitale indsats slår fast, at der både redaktionelt og kommercielt er et stort potentiale. Det er baggrunden for, at indsatsen på det mobile område styrkes med en kommende ansættelse af en chef dedikeret til denne vigtige platform, skriver TV 2 i en pressemeddelelse.\nPeter Brüchmann vil derudover ansætte en nyhedschef, som skal sikre, at tv2.dk journalistisk rykker tættere på nyhedskræfterne på TV 2 og TV 2 NEWS. Derudover oprettes et særligt politik- og finanssite og et nyt debatsite, som i højere grad end i dag vil invitere brugerne inden for på tv2.dk, ligesom der også fremadrettet vil være stort fokus på web-tv.\n– Jeg har som chefredaktør i dagsbladsverdenen defineret tv2.dk som det største potentiale i dansk presse og som den konkurrent, man skulle måle sig mod på det mobile og digitale marked. Så jobbet som chef for TV 2 Digital er den største og mest attraktive udfordring på alle hylderne lige nu, og jeg er virkelig glad for, at jeg får lov at tage imod den, siger Peter Brüchmann og tilføjer:\n– Det har været en svær beslutning at opgive mit firma, men det har til gengæld været en virkelig let beslutning at sige ja til præcis det her job på TV 2, hvor jeg trods flere års adskillelse altid har følt mig hjemme, siger den nye TV 2 chef.


Onsdag, 17 Juli 2019 15:17\nFørst kuld af faglige meningsdannere på vej\nFagbevægelsen har i årrække arrangeret kurser for faglige meningsdannere for at få flere lønmodtagere til at komme frem med deres mening om forholdene på arbejdsmarkedet, blandt andet i den offentlige debat. Og det har fagbevægelsen haft stor succes med.\nFagbevægelsen har også i de senere år markeret sig stærkere i LGBT-spørgsmål og blandt andet deltaget i Copenhagen Pride. Nu går fagbevægelsen skridtet videre og er klar med et meningsdannerkursus for tillidsrepræsentanter, og det gælder både for LGBT+ personer og ikke LGBT+ personer, som ønsker at være med til at skabe mere LGBT+ ligestilling på arbejdsmarkedet.\nOg det er der i høj grad brug for. Flere undersøgelser viser nemlig, at ligestillingen for LGBT+ personer halter. Kun ca. halvdelen kan være åbne om deres kønsidentitet og seksuelle orientering på arbejdspladsen, og nogle oplever mobning, chikane eller andre former for forskelsbehandling. Det kan man som meningsdanner være med til at sætte fokus på og ændre.\nMere i samme kategori « Hvad hedder din kæreste?\tKampen om køn »


Aften Semi- formelle bryllup Reception Idéer - Tips for you - Tipsed.Com\nAften Semi- formelle bryllup Reception Idéer\nDu har været at planlægge dit bryllup i et stykke tid nu og har endelig besluttet på en semi-formel, aften ceremoni.Når du vælger et farveskema og tema, kan den virkelige sjove og kreativitet begynde, så du planlægger detaljerne i din bryllup.\nDine invitationer er den første introduktion dine gæster vil have til dit bryllup.De skal være semi-formel i stil og ordlyd for at indikere den semi-formalitet af dit bryllup.For eksempel bruger cream eller lys-farvet, høj kvalitet karton med en elegant skrifttype eller præget print.Navne bør omfatte formelle titler, såsom "Mr. og Mrs."samt formulering som "anmode din tilstedeværelse."Indarbejd dit bryllup farver og tema, hvis du ønsker.\nIndstilling af Scene\nStart med dine borddækning, da disse er som regel de største elementer i rummet.Typisk hvide duge og stolebetræk er den billigste.Klæde dem op med meget lille indsats ved at tilføje bordløbere eller stol buer hjælp organza, tyl eller silke i dit bryllup farver.Koordinere klu\nd bleer i samme accenting farve.Brug dekorative servietringe eller binde hvide servietter med farverige bånd.\nSkab det rigtige stemning ved hjælp af flere stearinlys som centerpieces og bordpynt.Du kunne også strengen blinkende hvidt lys omkring modtagelse hall eller bruge små lanterner, der udsender et blødt lys.\ncenterpieces kan omfatte blomst ordninger i dekorative vaser eller krukker.Klæde dem op ved hjælp af farverige glas eller sten inde klare vaser.Brug silke blomster i stedet for friske blomster til at spare penge.\nBrug farvet lys til accent vægge eller andre stykker rundt i lokalet.Springvand baggrundsbelyst med bløde nuancer matcher dit bryllup farver skaber en elegant kulisse.Linje indgangen med høje arrangementer i gulv vaser.\nfavoriserer, uanset hvad de måtte være, kan præsenteres i en sofistikeret måde ved hjælp af små kasser bundet med bånd.Til middag, kan du tjene en buffet, selv om en sit-down måltid giver en mere formel atmosfære.Har tjenere serverer vin eller champagne i ordentlig briller.Dette er normalt billigere end at have gæster pour deres egen alkohol, da de typisk ikke forbruge så meget.Begræns alkohol valg for at spare endnu mere.En lille band, orkester eller DJ ville være acceptabel på en semi-formel bryllup så godt.\nSådan pode Peach Trees\nHvordan man laver en kurv fra en palme\nHvordan man opbygger en Roller Coaster ud af PVC- rør


Bergström Old Stones Chardonnay 2014 0,75\nUnder 75 kr\nMellem 75 og 100 kr\nMellem 100 og 150 kr\nMellem 150 og 250 kr\nThe 2014 Chardonnay Old Stones opens with notes of grapefruit, white peaches and lemon curd with hints of struck match, baking bread, ginger and orange blossoms. Medium-bodied, the palate hits the nail on the head with that combo of intensity versus energy, with tons of freshness contrasted by a silky texture, finishing long and minerally.\nJohn Bergström kom oprindeligt fra Nord Sverige, men flyttede som ung håbefuld teenager til USA. Efter stor succes med en læge praksis i Portland og med stor interesse i det boom af lokale produkter Oregon bød på, købte han midt i 1990erne et stykke land i Dundee Hills i Willamette Valley. Josh, den ene af 5 børn havde altid vidst at han ville være selvstændig, tog udfordringen op. Rejste til Bourgogne og tog 2 års skole gang på 1 år indenfor vin. I 1999 kom han retur og lavede af 4 tons druer den første Bergström vin. Josh er den daglige leder winemaker samt vineyard manager. Han arbejder totalt komprmiløst på at lave så høj kvalitet som muligt. Der arbejdes efter biodynamiske metoder, med naturlig gødning af alt druekvas og afskårne grene fra vinstokkene som komposteres og gen anvendes sammen med lokalt hø og ”affald” fra et mejeri. Udbyttet er ekstrem lavt og der høstes meget sent for at få højest mulig koncentration. Der benyttes mange forskellige kloner af Pinot Noir fra forskellige typer jordbund, som alle plukkes, presses og gæres for sig inden de endelige blandinger fortages. Grundet Josh´ tætte relation til Bourgogne, benyttes kun de bedste af de bedste egetræs fade derfra.