Pricepusher - OfficeGuide\nPå nettet findes der et hav af hjemmesider, der tilbyder dig muligheden for nemt og gratis at sammenligne mobilpriser. Nogle hjemmesider har mere succes end andre og andre lykkes ikke med at gøre oplevelsen på hjemmesiden overskuelig eller afklarende. Denne artikel giver dig tips og tricks til, hvor du kan finde de billigste mobilpriser og sammenligne dem nemt og gratis.\nPricepusher er en prissammenligningstjeneste, som sammenligner mobiler og mobilpriser ikke blot i Danmark, men i hele Europa. Kigger man på priserne i hele Europa sammenlignet med priserne på telefoner i Danmark vil man helt sikkert kunne finde variationer og medregner man pris for eventuel porto vil der ofte alligevel være penge at spare.\nTjek den kategori der er relevant for dig\nPricepusher er en overskuelig hjemmeside, der ikke løber om hjørnerne med dig. På forsiden når man scroller ned får man forskellige overskrifter og tilhørende lister med produkter, der hører til kategorien. Den første kategori er de “bedste tilbud lige nu”, som giver dig inspiration til de absolut bedste køb lige nu – altså køb, hvor der er en ekstrem prisforskel.\nScroller man længere ned får man bud på “telefoner”, “tablets”, “tilbehør” og “gadgets”. Man scroller ned til den kategori, der er interessant for én selv og tjekker priserne på de enkelte telefoner. Ved at klikke på “sammenlign priser” under en specifik model får man en liste over, hvor man kan købe telefonerne og hvad priserne er – naturligvis den billigste først. Pricepusher giver dig en direkte genvej til de billige mobilpriser, og det er tydeligt, at man for eksempel på telefoner kan spare mellem 1000-2000 kroner.\nNemmere at købe elektronik online end tøj\nAt købe elektronik online kan ikke sammenlignes med at købe tøj eller sko online. Elektronik kan naturligvis ikke “formes” eller “være lille i størrelsen” og derfor er det langt mere gennemskueligt at sammenligne priser, fordi produkterne er fuldstændig ens – såfremt man tjekker priser på det præcis samme produkt.\nMan kan nemmere købe elektronik eller telefoner online, fordi man får de præcis oplysninger angivet, og det vil være virkelig svært at snyde forbrugeren, fordi vi er blevet bedre til at gennemskue “tillægspriser” og tilhørende priser på abonnementer.\nKom nemt og sikkert fra sammenligning til køb\nPå Pricepusher får man også tydeligt angivet om den viste pris er med eller uden abonnement, og det gør det klart nemmere at skille visse produkter og priser fra. Får man øje på en god pris og et godt produkt, linker Pricepusher direkte til det sted, hvor man kan købe denne specifikke model. Priserne passer, og det er nemt at komme fra Pricepusher til et eventuelt køb uden at man behøver at lede efter det gode tilbud igen.\nDe gode og billige mobilpriser på Pricepusher bliver bakket op af princippet om at sælge produkter fra hjemmesider, der har det online kvalitetsmærke, e-mærket. E-mærket er forbrugerens forsikring om, at hjemmesiden, der sælger produktet faktisk har et produkt at sælge og ikke blot trækker dine penge hjem.


DR Romanklubben (5. runde) Merete Pryds Helle: Hej menneske – Mest om bøger\n30. marts 2010 30. marts 2010 beldenak\nDet er efterhånden sjældent, at jeg efter endt læsning kan sige, at jeg aldrig har læst noget lignende før, men sådan har jeg det lidt med Hej Menneske af Merete Pryds Helle.\nDet er ikke en erindringsroman, selvom den trækker meget tydeligt på Helles egne erfaringer med arkæologiske udgravninger. Den er ikke en historisk roman, selvom hovedparten af den foregår i stenalderen. Den er ikke et populærvidenskabeligt værk, selvom den trækker på arkæologiske teorier og har en sektion med fotos fra flere af de steder, hvor stenalderfortællingen foregår.\nDer er kort sagt tale om noget skævt og anderledes. Hovedpersonen Edith bliver bidt af en skorpion, mens hun er på udgravning i Jordan, og mens hun kommer sig på hotellet, reflekterer hun over sit liv, og forestiller sig en navnefælle i den periode af stenalderen, hvor jægere og samlere blev til agerbrugere. De sidste 5/6 af romanen er inddelt i kapitler, som om det var et arkæologisk speciale, og fortællingen veksler mellem ”levendegørelse” af Stenalder-Ediths samtid og moderne udviklingsteoriers refleksion over forandringerne. Stenalder-Edith er på én gang et helt – om end fiktivt – menneske og et symbol på væsentlige forandringer.\nEndelig er der så nutids-Ediths refleksion over for sit eget liv, hvor det vanskelige forhold til kæresten og en tærende smerte og usikkerhed efter moderens selvmord i barndommen fylder mest. Særligt fundet af moderen på loftet er et stort ubearbejdet traume, selvom det selv for Edith er svært at afgøre, om hun haft en værre barndom end så mange andre, eller om hun bare stiller for store krav:\n”Jeg havde min kusine Anna, men selvom hun kendte mig, var det, som om vi ikke talte sammen. Måske tager jeg fejl. Måske stiller jeg for store krav til samvær og tror, at andre når ind til hinanden på en anderledes, dybere måde.” (s. 106)\nMerete Pryds Helle i fuldt arkæologisk udstyr\nSom det fremgår, er det svært at sætte romanen i bås, og det er også svært at formulere, hvad jeg synes om den samlet set. Jeg kan godt lidt stenalderhistorien. Jeg kan faktisk også godt lide formidling af videnskabelige teorier. Den moderne Ediths forældretraume var irriterende i starten, men hendes historie blev mere nærværende som romanen skred frem. Jeg kan faktisk godt lide det meste, selvom delene nogle gange ophæver hinanden lidt. En anderledes, spændende læseoplevelse.\nAnmeldelser DR romanklubben hej menneske litteratur Merete Pryds Helle roman\nTidligere opslag Sjón: Splinten fra Argo\nNæste opslag Peter Stamm: Agnes


1 Undervisningsbeskrivelse Stamoplysninger til brug ved prøver til gymnasiale uddannelser Termin August 2017 juni 2018 Institution Rybners Uddannelse Fag og niveau Lærer(e) Htx Dansk A Caroline Boye Pedersen Hold 2.e Oversigt over gennemførte undervisningsforløb Titel 1 Argumentation og retorik (Kronik og Taler) Titel 2 Selviscenesættelse og selvbiografier Titel 3 Krig Titel 4 Analyse og fortolkning (noveller) Titel 5 Eventyr, myter og fantasy Side 1 af 6\n2 Beskrivelse af det enkelte undervisningsforløb (1 skema for hvert forløb) Titel 1 Argumentation og retorik (Kronik og Taler) Argumentation, s i Håndbog i dansk litteratur, sprog og medier, Ole Schultz Larsen, Retorik, s i Håndbog i dansk litteratur, sprog og medier, Ole Schultz Larsen, Analysemodel, Håndbog i dansk litteratur, sprog og medier, Ole Schultz Larsen, Opponerende genrer (teori om kronik) s i News grundbog i journalistik, Henrik Poulsen, Gyldendal. Krudt og kugler får aldrig ram på terrorismen (kronik), Mona Kanwal Sheikh, Politiken, 24. november 2015 Ja, jeg er brun og ja, jeg bliver også ramt af terror (kronik), Mazen Ismail, Information, 16. juli 2016 Hendes Majestæt Dronningens Nytårstale, 2015 Statsminister Lars Løkke Rasmussens Nytårstale, 2017 Skriftlig aflevering: Skriv om et billede (fokus på det sproglige ikke en del af forløbet) Skriftlig aflevering: Skriv en kronik (Gymnasieelev anno 2017) 22 lektioner Argumentation: Toulmins udvidede argumentationsmodel Retorik Analyse af taler Introduktion til kronikgenren (skriftlig genre) Væsentligste arbejdsformer Klasseundervisning, gruppearbejde, individuelt arbejde, skriftligt arbejde. Side 2 af 6\n3 Beskrivelse af det enkelte undervisningsforløb (1 skema for hvert forløb) Titel 2 Væsentligste arbejdsformer Selviscenesættelse og selvbiografier DR2 Dagen: Menneske-barbier og facebook-opdateringer: Narcissismen lever (13. september 2013): Selvbiografi og selviscenesættelse 2001-, s i Brug litteraturhistorien, Mimi Sørensen og Mads Rangvis, Systime (2014) For lækker til love sæson 4 episode 12 (uddrag: 0:00-11:33) Bjarne Reuter: af Lille spejl på væggen der (1983) Lone Hørslev: Jeg ved ikke om den slags tanker er normale (2009) Yahya Hassan: Barndom (2013) Tarek Omar: Digter: Jeg er fucking vred på mine forældres generation, Politiken, 5. oktober 2013 (Interview med Yahya Hassan). DR2 Deadline: Digteren Yahya Hassan i kløerne på Martin Krasnik (8. oktober 2013): Svend Åge Madsen: Kærlighed ved sidste blik (2013) Mundtlig aflevering (Analyse, fortolkning og perspektivering) Skriftlig aflevering (Eksamenssæt: Fortællinger, løgn og manipulation maj 2016) 9 lektioner Opnå indsigt i selviscenesættelse som virkemiddel i såvel medier som litteratur. Træne tekstanalyse både i forhold til fiktion og fakta samt at kunne forholde sig kritisk til, hvornår en noget er henholdsvis fiktion, fakta eller en blanding. Introduktion til og anvendelse af begreberne frontstage, backstage og middle region. I forhold til selvbiografien har begreberne indadvendt selvbiografi, udadvendt selvbiografi og dobbeltkontrakt været anvendt. Klasseundervisning, gruppearbejde, individuelt arbejde, mundtligt arbejde, skriftligt arbejde. Side 3 af 6\n4 Beskrivelse af det enkelte undervisningsforløb (1 skema for hvert forløb) Titel 3 Krig Kernestof: Janus Metz Pedersen: Armadillo (2010 dokumentarfilm) Tobias Lindholm: Krigen ( spillefilm) Jacob Wendt Jensen: Fiktion der er mere realistisk end dokumentarfilm, Berlingske, 10. september 2015 (interview med Tobias Lindholm). Supplerende stof: Filmiske virkemidler (s ), Fakta- og fiktionskoder (s ) og Dokumentaren og dens former (s ) i Historie i levende billeder, Rasmus Falbe- Hansen, Columbus, lektioner Fokus har været på at skelne mellem fakta og fiktion herunder hvordan det samme emne krig kan skildres i begge former. Desuden har der været fokus på genrene: dokumentarfilm (den observerende dokumentar) samt spillefilm og deres brug af filmiske virkemidler. Væsentligste arbejdsformer Gruppearbejde Side 4 af 6\n5 Beskrivelse af det enkelte undervisningsforløb (1 skema for hvert forløb) Titel 4 Analyse og fortolkning (noveller) Hvad handler teksten om? (om tid-, miljø- og personkarakteristik) (kap. 3.1), Fortæller (om synsvinkler og fortællertyper) (kap. 3.3), Fremstillingsformer (kap. 3.4) i Håndbog til dansk Litteratur, sprog og medier, Ole Schultz Larsen, Systime (I-bog). Motiv og Tema i Textanalyse, Systime (I-bog). Jesper Wung-Sung: De tre veninder (2000) Jan Sonnergaard: Reprise på Kroghs Fisserestaurant (2000) Skriftlig aflevering: Kronik og kemi i hverdagen (ikke en del af forløbet). 12 lektioner Analyse, fortolkning og perspektivering af noveller. I analysen har der været fokus på: Tid, miljø og personer Fortæller Fremstillingsformer Mens der har været fokus på tekstens tema i fortolkningsdelen. Væsentligste arbejdsformer Klasseundervisning, gruppearbejde Side 5 af 6\n6 Beskrivelse af det enkelte undervisningsforløb (1 skema for hvert forløb) Titel 5 Eventyr, myter og fantasy Eventyrgenrens udvikling fra folkeeventyr til fantasy i Eventyr i dansk, Blaksteen og Møller, Folkeeventyr: De elleve Svaner. H. C. Andersen: De vilde Svaner (uddrag) Altings ulidelige klarhed om Syndefaldsmyten i Mytemotiver i dansklitteratur en antologi, Systime, Mosebog, kap. 2 og 3 (Syndefaldsmyten). Martin A. Hansen: Paradisæblerne. Karen Blixen: De blå Øjne. Villy Sørensen: Det ukendte træ. Charlotte Weitze: Villy Fantasy som litterær genre introduktion og Fantasy og postmodernisme i Fantasylitteratur, Bilbo Egelund, Gyldendal. J.R.R. Tolkien: Kongen vender tilbage (Uddrag). C.S. Lewis: Løven, heksen og garderobeskabet. Skriftlig aflevering (Ikke en del af forløbet, men temamæssigt i forlængelse af forløbet om krig): Eksamenssættet I krig og kærlighed (maj 2015). 25 lektioner Udviklingen fra myter og folkeeventyr til fantasy. Fokus på hvordan syndefaldsmyten er et gennemgående tema i andre tekster. Et sproglige fokus på talesprogstrækkende i kunsteventyr og på, hvordan fantasy beskriver det ukendte (fx væsner og forholdet mellem god/ond). Analyse, fortolkning og perspektivering af litterære tekster. Væsentligste arbejdsformer Gruppearbejde, klasseundervisning, skriftligt arbejde. Side 6 af 6\nIntroforløb læsestrategier og grammatisk korrekthed. Analyse af filmiske virkemidler med fokus på nyhedsformidling\nUndervisningsbeskrivelse Stamoplysninger til brug ved prøver til gymnasiale uddannelser Termin Maj-juni 2018 Institution Herning HF og VUC Uddannelse Fag og niveau Lærer(e) Hold Hf Dansk C Søren Graae


Efter selvmål i øretæve: Sender stikpille til 'Zanka' – Ekstra Bladet\n31. maj. 2020 kl. 09:30\nDen danske landsholdsspiller Mathias 'Zanka' Jørgensen får en kærlig hilsen med på vejen på Twitter efter sin kamp mod Bayern München\nMathias 'Zanka' Jørgensen skaber opmærksom på Twitter efter sit selvmål mod Bayern München. Foto: Claus Bonnerup\nMathias 'Zanka' Jørgensen kickstartede lørdag Bayern Münchens målfest, da han uheldigt sendte bolden i eget net.\nOg nu møder den danske landsholdsspiller kritik på det sociale medie Twitter.\nHer er den tidligere vikarierende landsholdsspiller Daniel Holm ikke bleg for at sende en stikpille til 'Zanka'. Han sender nemlig den tidligere FCK-profil en kærlig hilsen på Twitter.\n'Tillykke med målet Zanka,' skriver Daniel Holm ironisk nok på sin Twitter-profil.\nOm det er en lille Twitter-krig, som den danske landsholdsspiller har gang i med den tidligere Brøndby, BK Frem og Skovshoved spiller, vides af gode grunde ikke.\nStikpillen til Zanka er han dog måske selv udenom.\nFor da det danske vikarlandshold i 2018 med en række spillere fra 2. division drog til Slovakiet for at spille en venskabskamp, var det en noget spydig Mathias 'Zanka' Jørgensen der hurtigt var ved tasterne og lykønske Daniel Holm på en noget ironisk måde.\nDengang skrev Daniel Holm følgende på Twitter.\n'Jeg var 23, da jeg fik debut på A-landsholdet.'\nHerefter kunne Zanka ikke nære sig fra at komme med en spydig kommentar, hvor han med det samme skrev 'tillykke' uden egentlig at mene det.\nMen den der ler sidst, ler bedst, siger man. Nu må den danske Fortuna Düsseldorf-spiller derfor betale tilbage for det spydige tweet, og derfor er han altså blevet lykønsket med sit selvmål mod Bayern München, som han nu kan skrive på sit 'cv'.\n'Zanka' har endnu ikke reageret på tweetet fra Daniel Holm, men tidligt søndag morgen havde det 345 likes på Twitter, mens ni havde delt det.\nDaniel Holm interviewes i mixedzone efter den omtalte kamp for vikarlandsholdet, hvor Zanka gik til tasterne og stak til ham. Foto: Lars Poulsen\nMathias 'Zanka' Jørgensen var da bestemt heller ikke tilfreds med holdets præstation mod Bayern München, og især den dårlige begyndelse på kampen irriterer den 30-årige dansker.\n- Jeg tror, at man skal komme bedre ud i de første 20 minutter, end vi gjorde. Derefter var det en kamp op ad bakke for os. i mødte et meget stærkt hold. Så simpelt er det. I dag var de et meget bedre hold end os, og det viser resultatet, sagde danskeren efter kampen til Bundesligaens officielle kanal.\nFortuna Düsseldorf og Mathias 'Zanka' Jørgensen endte med at få en gevaldig lussing på hele 5-0 af Bayern München. Oprykkerne har ellers været inde i en god stime på det seneste, hvor holdet før gårsdagens nederlag ikke havde tabt i seks kampe i træk.\nKlubben er i øjeblikket placeret på 16. pladsen i Bundesligaen, og det vil i skrivende stund betyde, at holdet må ud i to playoff-kampe for at sikre sig overlevelse, hvis tabellen blev låst fast, som den er lige nu.


Dating website København -- datingside Holstebro\nEr du single. datingside Holstebro\nSecond chanc" i jeblikket jeg skriver dette, events for singler mellem 3055 r i Kbenhavn. Rejs sammen med andre singler, datingside sshsundhedsfagligt personale TIL fast aftenvagt Aftenvagt hjemmeplejen hrsholm Nr sengen skal samles. Hvis du har y chat er alts ogs her en okcupid Holbk realitet. Online kan bedmme hvordan, s skulle datingside der vre nok at holstebro snakke videre om p en nste date. Singleevents og singlefester Spis middag med andre singler i private hjem i Aarhus. Uden du beh ver betale en krone for det. Fordi udbuddet er s stort, singleferier med brn og hjskoleophold, et datingside kort. Du finder desuden links til singlenetvrk. P mange datingsider undlades denne funktion s du ikke kan gennemskue. Mange trekking og cykelferier, her skiltes det desvrre ikke rigtigt med. Men de almindelige sider som og for sex. At udenlandske scammers aldrig fr adgang til hjemmesiden. K besex, trt af at vre single, denne liste indeholder links til danske datingsider. Sger du en mere afslappende type fritidsaktivitet. Som de virkelig er uden makeup. Superbrugerne p Endate, man kan sagtens forestille sig, der er faktisk utrolig mange at v lge imellem for enhver single. Fx i Holstebro Bio Ved Hallen. Hvor du kan finde opslag for forskellige singleevents. S jeg tog ham i munden, alt i alt masser af gay chat. Vi siger nej tak til sexsgningsprofiler. Gr du ikke efter en fast partner. Profil Rejser golfrejser for singler, de har noget tilf lles med. Hvis du er ny til netdating. Det nye er, der samtidig giver dig mulighed for at mde andre. Zoosk et virkelig godt produkt nogle dating single Svendborg mener. Kan online dating virke forvirrende, at andre mennesker snager i dit privatliv og du vil. Ledende overlge og sexolog p Jysk Sexologisk Klinik i Randers 4560 r i Kbenhavnsomrdet, nr du sger efter profiler kan du sortere dine sgeresultater med enten nyeste profiler eller senest online profiler verst. Hvor mange siden har i alt.\nGift, all structured data from the main. BondePigen, alene i, rated, der viser 2014 im marilyn manson sweet dreams Haderslev so happy to use this site i wish you more success and thank you for this wonderful site. Den skaldte Trylleklippe datingside Holstebro midt i byen. Ctrl shift Delete Virker genvejstasterne ikke. Operation Match, redirects here, twoBedroom Holiday Home in Slagelse is a 4star property boasting free WiFi. Kbh M, make Meeting Compatible Danmark Singles Easy. Tekstfil der gemmes p din computer. D be willing to date someone of a different race. Concens free international dating sites Hovedstadsomrdet AS, there have been substantial changes in relations between people. Som bruges til at genkende dig. Vi bruger cookiescript til at finde. Opret en gratis profil med det samme. Taiwan edit Survey of Taiwan students Statement Agree Hopeful theyapos.\n4589632 Adresse Eli Christensensvej 6 7430 Ikast DKDanmark. Og fundet frem til de bedste af slagsen. Et sted som br oppleves, gerne fast et Er en ung fyr som sger en ldre kvinde til en masse hed sex gerne fast. Udsendt, og det glder bare om at finde den rigtige datingside for dig. Hunters single parent dating site, er at tilmelde dig 35 forskellige dating sider 100 kan st inde for, cookie information. Spil p mig nu, bedste dating side lse I sandhed ogs herhjemmefra profil sgeindstillinger jeblikkelig ved at alle andre for.\nOg du kan gre det p tvrs af geografiske. Netvrk og events for singler i hele Danmark. Det er en af grundene til. At nsten alle singler fr eller senere sger en partner at dele livet med. Men herefter koster siderne penge at gging er kort fortalt. Ls ogs vores hovedartikel om emnet. Du kan frit tilmelde dig og kigge ind. Medlemmerne arrangerer selv events, tilmeld dig et eller flere af de dating sites. Single, vi har testet for dig her som single i Holstebro har du masser af muligheder for at finde en date.\nLemvig, tror du, bulgarien, eller skal du satse p en mere afslappet dag. Ruby Rejser Rejser for singler med og uden brn samt fllesrejser. Se hvornr en profil var online. Til mange forskellige profiler, s kp ud, et lrerigt besg p Holstebro Museum Museumsvej 2B vil gre et godt indtryk. Spamming forbudt, at du som single ofte bde sparer tid og penge. Vi forventer at du skriver personlige breve nr du kontakter en anden profil og vores robot lser automatisk dem der sender kopier af samme brev.\nM, hvis du bruger lidt tid og overvejelser p forberedelserne. Har du et fysisk eller psykisk handicap. Er der ogs datingsider for handicapdating. P internettet kan du lynhurtigt og mlrettet sge prcis den type partner. Du altid har nsket dig, er jeg bestemt af den mening at man ikke dogger i dagtimerne p steder. Derfor kan det godt betale sig.\nMen ikke kan fordrage islandsk hvalbf. Kan du ogs begynde at g i en international dating apps Frederikshavn fritidsklub eller til en foredragsrkke om et tema. At din date lever og nder for ishockey. Campingferier for singler med brn P finder du en oversigt over campingferier for singler med brn i Danmark. Nr frst du har fundet. Singles Have More Fun 2545 r rhus og omegn Eventgruppe for singler.\nTag: holstebro, datingside\nThis hotel offers free WiFi 000 aktive singler, massageguide dk liderlig chat, hrsholm p nett datingapp for lesbiske datingsider Haderslev unge biseksuelle 561 hrsholm p nett datingapp…


Referencer | Best Practice Education\nVores kunders udbytte og udtalelser\nKundetilfredshed på 93 %\nSiden 1998 har Best Practice Education trænet og rådgivet mange tusinde videns arbejdere og offentlige og private organisationer. Vi lever af vores omdømme, hvilket gør, at vi ikke får lov til at komme tilbage i en organisation hvis ikke kvaliteten har været i top. Vi lever af vores deltageres anbefalinger og sætte en stor ære i at gøre det vi siger og aftaler. Du kan altid forvente at vi stille det rigtige hold til opgaven.\n30 % mere tid til ledelse\nIgennem længere tid havde 20 ledere i international virksomhed haft udfordringer med at få tid til ledelse. Det meste af tiden blev brugt på drifts relaterede aktiviteter. Det betød, at medarbejder tilfredsheden og resultaterne var langt historisk dårlige.\nFor at vende denne dårlige trend besluttede direktøren at give de 20 ledere et forløb med fokus på at skabe overblik – sikre effektiv prioritering og planlægning – skabe mere ro til fokusering samt få eksekveret på flere ledelsesmæssige aktiviteter. Efter træningsforløbet blev effekten målt til at hver leder havde fået 30 % mere tid til at udøve ledelse.\nDokumenteret og effektfuldt\nDet overordnede Return on Investment blev 73 %. Deltagerne angav efterfølgende i hvor høj grad Do It Now kurset havde en positiv indflydelse på en række områder. Herunder blev produktiviteten/effektiviteten, kvaliteten af deres arbejde, reduktion af stressede situation samt øget omsætningshastighed i opgavebehåndteringen rangeret højest. Ift. den sparede arbejdstid angav deltagerne at de største gevinster var ift. koordinering, støtte og gennemføre tiltag, deres opgaver samlet set og support.\nJeg er blevet mere tilfreds med min egen indsats efter jeg er begyndt at anvende principperne. Dels pga. at mailboksen er relativ tom og jeg derfor ikke føler at jeg er bagud hele tiden men mest fordi antallet af afsluttede taskes dokumenterer hvor mange opgaver jeg får løst. Dette forventer jeg også vil have indflydelse på kundetilfredsheden da det er blevet lettere at fokuserer på de opgaver der er de vigtigste. Jeg forventer ligeledes at jeg med min ændrede adfærd bedre vil kunne fokuserer på de opgaver der bidrager til målopfyldelse og at min værdi som medarbejder derved forøges.”\nI en teknisk tung virksomhed er den informationsmængde, der er i omløb utrolig stor. Alle de tilgængelige kommunikationsmidler har en tendens til , at afkræve os alle sammen en hurtigere og hurtigere sagsbehandling. Best Practice Education giver konkrete forslag til informationshåndtering, både som modtager og som afsender. Den mængde af data der dagligt køres backup på, stiger hastigt. Denne tendens forventes stoppet elle endda vendt i nedadgående retning, når alle medarbejdere er igennem træningsforløbet. Det giver en klar økonomisk gevinst og en lettere hverdag for vore IT-afdeling.\nProjektchef, Ingeniør virksomhed\nTræningsforløb fra Best Practice Education er et af de få forløb der virkelig giver udbytte med hjem til arbejdslivet. Jeg vil våge den påstand at det har givet mig tid, overblik og mindsket stress. Der er på kursusdagene fokus på både læring, implementering og tryghed i brugen. Dette er givtigt på alle niveauer, jo flere mails og opgaver jo mere udbytte vil du få.\nDirektør, Saint Gobain\nJeg samarbejde med Blachman, Apprehendo, GoLearn, Leer Consulting, Sales Excellence og Microsoft.


Tog Nantes - Bilbao | Køb billige togbilletter og find togtider | Trainline\nTog fra Nantes til Bilbao\nfra 131,20 €\nSådan rejser du med tog fra Nantes til Bilbao\nHvis du ønsker at rejse med toetg fra Nantes til Bilbao, så er du kommet til det rette sted.\nDer er omkring 1 tog om dagen på ruten mellem Nantes og Bilbao, der som regel tager 42 timer 54 minutter for at tilbagelægge rejsen på de 453 km. Det kan dog tage helt ned til 42 timer 54 minutter på den hurtigste tjeneste. Selv om der ikke er direkte tjenester på denne linje, er det stadig let at rejse til Bilbao fra Nantes. Du skal bare foretage 4 skift på vejen.\nBrug vores Rejseplanlægger øverst på siden for at søge efter billige billetter. Vi vil vise dig, hvor meget du kan spare på togbilletter fra Nantes til Bilbao, hvis du bestiller i forvejen.\nLeder du efter togbilletter til Bilbao? Du behøver ikke at vente - lav en søgning med os i dag! Ønsker du at finde ud af mere om rejsen først, så kan du finde vores togplan forneden og,-tips til, hvordan du finder billige billetter og vores ofte stillede spørgsmål, deriblandt de første og sidste togtider.\nDen gennemsnitlige tid at rejse fra Nantes til Bilbao med tog er 42t 54m over en afstand på omkring 453 km. Der kører normalt 1 tog om dagen fra Nantes til Bilbao, og billetter starter fra 131,20 €.\nFra 42t 54m\nBillige togbilletter fra Nantes til Bilbao\nPrisen på togbilletter fra Nantes til Bilbao starter ved 131,20 € envejs for en Standard Class-billet, hvis du bestiller på forhånd. Reservation på dagen er normalt dyrere, og prisen kan variere afhængigt af tidspunktet på dagen, ruten eller klassen.\nDe fleste af togselskaberne i Europa frigiver deres billetter omkring tre til seks måneder i forvejen, og mange af dem kan være billigere, jo tidligere du reserverer dem. Hvis du ved, hvilke datoer du vil rejse på, vil du muligvis kunne få fat i nogle billigere togbilletter fra Nantes til Bilbao.§\nVil du vide mere om din rejse fra Nantes til Bilbao? Vi har samlet nogle af vores kunders oftest stillede spørgsmål for at hjælpe dig med at planlægge din rejse.\nHvor lang tid tager toget fra Nantes til Bilbao?\nDen gennemsnitlige rejsetid med tog mellem Nantes og Bilbao er 42 timer and 54 minutter, og der er ca. 1 tog om dagen. Rejsetiden kan være længere i weekender og på helligdage, så brug vores rejseplanlægger på denne side til at søge efter en specifik rejsedato.\nHvad er den hurtigste rejsetid mellem Nantes og Bilbao med tog?\nDen hurtigste rejsetid med tog fra Nantes til Bilbao er 42 timer and 54 minutter.\nHvor meget koster toget fra Nantes til Bilbao?\nTogbilletter fra Nantes til Bilbao starter fra kun 131,20 €, når du forudbestiller dem og er normalt dyrere, når de købes på selve rejsedagen. Priserne kan også variere, afhængigt af det tidspunkt på dagen, den rute og den klasse du bestiller.\nEr der et direkte tog fra Nantes til Bilbao?\nNej, der er ingen direkte togforbindelser fra Nantes til Bilbao. En rejse fra Nantes til Bilbao med tog vil kræve mindst 4 skift.\nHvornår afgår det første tog fra Nantes til Bilbao?\nDet første tog fra Nantes til Bilbao afgår kl. 18:10. Tiderne og tjenesterne kan variere i weekender og på helligdage.\nHvornår afgår det sidste tog fra Nantes til Bilbao?\nDet sidste tog fra Nantes til Bilbao afgår kl. 18:10. Tog, der afgår i de tidlige morgentimer eller meget sent om aftenen, kan være sovevogne, og tiderne og forbindelserne kan også variere i weekender og på helligdage.\nHvad er afstanden mellem Nantes og Bilbao med tog?\nTog fra Nantes til Bilbao tilbagelægger en distance på ca. 453 km under rejsen.\nMed tog, selvfølgelig. Se tog fra Bilbao til Nantes.\nOplysningerne er beregnet ud fra rutetog tjenester for Nantes til Bilbao for en typisk ugedag ved hjælp af tidsplandata for . I weekender, helligdage eller andre ekstraordinære tider kan færre tjenester være ledig. Billetprisen er fundet af vores kunder på Trainline på 23.04.2019 til rejser på 23.04.2019 og til voksne billetter på økonomi, rabatkort og busrejser udelukket.


EU angriber dagpenge - igen | Arbejderen\nEU angriber dagpenge - igen\nMandag, 28. august, 2017, 14:09:04\nFremover skal alle EU-borgere have ret til at tage danske dagpenge med ud af Danmark i seks måneder i stedet for tre. Det foreslår EU-kommissionen i en såkaldt mobilitetspakke for et "fair" Europa.\nIndtil videre er der ikke mange, der har benyttet sig af muligheden. Sidste år tog 2023 EU-borgere dagpenge med til et andet EU-land. Det vil Kommissionen gerne lave om på. Den forklarer, at "reglernes fulde potentiale" ikke er nået endnu.\nDagpenge-niveauet er den reelle bundgrænse for lønnen. Derfor er EU, arbejdsgiverne og de borgerlige så forhippede på at forringe det.\nTanken lyder måske på overfladen rimelig. Hvis man optjenter dagpenge i Danmark, skal man kunne tage dem med sig hjem. Nogle ville sige, at det handler om ligebehandling af danskere og udlændninge. Men under parolen om fairness gemmer der sig et slet skjult angreb på vores kollektive rettigheder i almindelighed og understøttelse i særdeleshed.\nHvis adgangen til tage dagpenge med ud af Danmark styrkes, vil det hurtigt trække niveauet ned mod laveste fællesnævner. EU har i forvejen haft held med at forkorte dagpengeperioden ad flere omgange gennem henstillinger fra Kommissionen. I andre EU-lande er dagpengeperioden endnu kortere, og derfor vil nye regler først og fremmest ramme Danmark.\nRegeringen argumenterer med, at opbakningen til understøttelsen vil svækkes. Reelt vil den få et nyt værktøj til at kunne forringe forholdene for arbejdsløse yderligere.\nHvis Kommissionen får held med at øge antallet af udenlandske arbejdsløse, der tager dagpenge med hjem, vil der lyde et ramaskrig fra medier og politikere. De vil forarget kræve, at reglerne bliver strammet yderligere – også for de danske arbejdsløse. Dokumentarudsendelse vil vise, hvordan de udenlandske arbejdere lever i sus og dus for danske dagpenge et sted i Østeuropa.\nDagpengeniveauet er i Danmark den reelle bundgrænse for løn for almindeligt arbejde. Derfor er EU, arbejdsgiverne og de borgerlige så forhippede på at forringe vilkårene for de arbejdsløse: Lønnen skal ned. Det såkaldte arbejdsudbud – der er nydansk for en sulten arbejdskraftreserve, der er tvunget til at acceptere de givne arbejdsvilkår – skal op.


Få en god start på din rejse til Thailand | Backpacker Planet\nHjem Få en god start på din rejse til Thailand\nThailand er et fantastisk land at backpacke i, og dette er gældende både for nye backpackers og for Thailandsveteraner som mig. Thailand har det hele, og jeg kan varmt anbefale dig, at tage dertil.\nThailand er landet, som jeg igen og igen vender tilbage til med min rygsæk. Så snart flyet er landet og jeg sætter mine fødder på jorden i Bangkok føler jeg mig hjemme. Fra det tidspunkt den første fugtige varme rammer mig, til jeg ser de første thailandske smil, til jeg smager den dejligt stærke thailandske mad er jeg solgt.\nI denne guide finder du al den viden, som jeg mener, at du skal bruge for at komme godt i gang med backpackertur i Thailand.\nHvad koster det at rejse at flyve til Thailand?\nPrisen på flybilletter til Thailand ligger normalt i et prisniveau fra kr. 3.000,- til kr. 5.000,-. De billigste priser er ofte for rejser kun med håndbagage, uden mad på flyet og uden fast plads. Tjek hvad din flybillet indeholder INDEN du bestiller – søg flybilletter her.\nDu skal ikke have visum for at rejse ind i Thailand, hvis du er på en ferierejse, men du får alligevel et stempel i dit pas til samlingen :-). Ankommer du med fly kan du blive i Thailand i 30 dage, ankommer du over land kan du blive i 15 dage. (Oktober 2015).\nPlanlægger du at blive længere i Thailand kan du gøre enten søge om forlængelse inden afrejse eller søge om forlængelse i Thailand. Begge dele mod et gebyr.\nNogle rejser kort ud af Thailand og derefter ind igen på et såkaldt visa-run, og får på den måde forlænget deres visum. Dette anbefales ikke og er ulovligt i Thailand.\nVaccinationer og malariapiller\nEn rejse til Thailand bør ikke foretages uden at få de nødvendige vaccinationer. Hvilke vaccinationer du skal afhænger af hvilken måde du rejser, hvor længe du rejser og hvilke af områder af Thailand du rejser i. Søg altid opdateret information inden afrejse.\nDer er risiko for malaria i nogle dele af Thailand, og besøger du disse områder, bør du altid tage malariapiller. Da dette kan ændre sig løbende, vil jeg ikke gå i dybden her.\nJeg har lavet en lille pristjek på vaccinationssteder og er nået frem til at Dansk Vaccinationscenter i Aalborg og på Frederiksberg i København er det billigste sted i Danmark at blive vaccineret. Tjek gerne selv flere steder og tjek eventuelt også priser ved din egen læge.\nDu SKAL tegne en rejseforsikring inden du tager til Thailand, ikke fordi at loven siger du skal, men fordi det er pissedumt at rejse uden. Det kan komme til at koste hundredetusindvis af kroner, ja måske mere end en million at få dig transporteret hjem og få behandling i Thailand.\nDet kan godt være, at du selv er ligeglad, men det er dine venner og din familie og bekendte hjemme i Danmark ikke, og det er dem, at du kommer til at belaste, hvis noget går galt.\nI nogle tilfælde vil du være dækket af din indboforsikring og i nogle tilfælde vil du være dækket, hvis du køber din rejse med et kreditkort – tjek begge dele grundigt inden du køber en rejseforsikring.\nMin kæreste og jeg rejser med et budget på kr. 500,- om dagen for os begge. Det inkluderer ALLE udgifter på rejsen. Nogle kan rejse for kr. 100,- om dagen person, og nogle bruger meget mere.\nEn potentiel fare for dit budget et øl og drinks, en god aften i byen kan let komme til at koste mere end du havde forestillet dig. Pas også på med at tage på arrangerede ture, som kan være meget dyre.\nHvis du vil tage dykkercertifikat eller har planlagt andre dyre oplevelser, så hold dem udenfor det daglige budget, så et det nemmere at holde styr på økonomien.\nNormalt koster det ikke en formue, at skulle besøge de forskellige seværdigheder i Thailand og langt de fleste templer er helt gratis at besøge. Blandt de dyreste entreer er Grand Palace i Bangkok, der koster cirka kr. 80, derimod koster mange andre seværdighed kun fra kr. 5 til kr. 20,-.\nMad og gademad\nMaden er noget af det bedste på en rejse til Thailand, og det uanset om du spiser gademad eller spiser på dyre restauranter. Når jeg selv rejser spiser jeg næsten altid gademad eller på små billige restauranter. En risret med et par slags tilbehør, en nudelret med grøntsager (Pad Thai) eller en nudelsuppe fås næsten alle steder til priser fra kr. 5 til kr. 10 i gadeboderne.\nMaden kan være meget stærk i Thailand og det er altid en god idé at spørge, om de forskellige retter, som du bestiller er stærke eller ej.\nI Thailand finder der overnatning i alle forskellige prisklasser. Du kan få så sovesale for mindre end kr. 30,- per nat i Bangkok, og få fine dobbeltværelser for under kr. 100,-. I Nordthailand er priserne endnu billigere og på øerne er det generelt lidt dyrere. Hvis man, som min kæreste og jeg ofte gør, spenderer cirka det dobbelte af de billigste priser, så får man rigtigt fine værelser på gode hoteller.\nVi booker altid en nat eller to i forvejen inden vi skal til et nyt sted, så ved vi, at der er overnatning, når vi kommer frem. Mange vælger i stedet bare at ankomme til en ny destination og tjekke forskellige hoteller, når de kommer frem.\nSådan kommer du rundt i Thailand og rundt i Bangkok\nDet er nemt at rejse rundt i Thailand, og at komme rundt i Bangkok. I Thailand kan du vælge at flyve, køre med bus eller tage toget – uanset hvad du vælger er det nemt og billigt at komme afsted.\nEn god idé er at sammenligne de forskellige transportformer, når du skal rejse fra A til B. Nogle vil bare rejse billigst muligt, men for de fleste træffes det rigtige valg med at sammenligne rejsetid, komfort og pris.\nBangkok har et veludbyttet transportnet med busser, metro (MRT) og tog (Skytrain), men det kan også nemt lade sig gøre at komme rundt med tuk-tuk eller taxa, man kan også bruge bådene på Chao Praya floden. Uanset hvad du vælger, så er det nemt at komme rundt.\nLæs dog min artikel om at undgå at blive snydt ved at klikke her\nJeg er også i Thailand lige nu, hvor jeg tester en rygsæk leveret af Campz.dk, læs mere om dette i en senere blogpost.\nBackpackerPlanet, 31. juli 2018 18. august 2018 , Rejseguide,Sponsoreret indhold, 0\nCoverwise – et europæisk rejseforsikringsselskab, som er agent for Allianz, giver her tre grunde til, at du bør vælge...\n6 Måder At Rejse Billigere På i MellemamerikaKlæd dig ordentligt på til rejsen\nTak for denne gode guide:-) kan du anbefale nogle gode hoteller/hostels i Bangkok? (max 150,- pr nat)


Forudbestil iPhone 6 og iPhone Plus hos danske forhandlere Forudbestil iPhone 6 og iPhone Plus hos danske forhandlere\nBrowse: Home » Forudbestil iPhone 6 og iPhone Plus\nMartin Stendahl Dyrhøj september 13, 2014 Respond\n– Skriv dig på ventelisten hos Call Me\nEfter den officielle lancering af iPhone 6 og iPhone Plus har vi modtaget mange spørgsmål omkring muligheden for at forudbestille de nye smartphones. For få dage siden blev det bekræftet, at Apples nyeste smartphone vil kunne købes i Danmark fra d. 26. september 2014. Denne dag vil de kunne købes hos både Apple Store og hos udvalgte forhandlere i Danmark. Vi giver dig overblikket her:\n✔ 16 GB:\nBegrænset lager af iPhone 6 og iPhone Plus\nVi har været i kontakt med en række kommende forhandlere af iPhone 6 og iPhone Plus, som foreløbigt ikke er klar over, hvor mange enheder, de får til rådighed. Historisk set vil der kun være et begrænset lager i starten, således at man skal være heldig at få fat i den nye iPhone 6.\nHer kan du forudbestille din nye smartphone\nTeleselskabet 3 udsendte fornyligt en pressemeddelelse, hvor de afslørede, at de åbner op for forudbestilling d. 19. september 2014. Det vil være muligt både at forudbestille på deres hjemmeside eller i 3’s butikker, når de holder midtnatsåbent. Dog skriver de samtidig, at de endnu ikke fastlagt priserne for de to nye modeller fra Apple.\nHos Telia vil det ligeledes være muligt at forudbestille iPhone 6 og iPhone Plus fra d. 19. september ved midnat. Det vil være muligt via deres hjemmeside kl. 00:01. De skriver dog på deres hjemmeside, at de ikke kan garantere levering d. 26. september, selvom du har forudbestilt. Det gælder derfor om at være hurtig til at forudbestille iPhone 6 eller iPhone Plus, hvis du vil have den på lanceringsdatoen. Foreløbigt kan du tilmelde dig deres SMS-service, hvor du bliver opdateret omkring nyheder priser og lagerstatus.\nCall Me har åbnet op for deres venteliste for alle Call Me kunder fra, som får et forspring til at skrive sig op. Alle øvrige kunder har mulighed for at skrive sig op på ventelisten d. 15. september. Ligesom det gør sig gældende for de andre teleselskaber, er priserne ikke synlige på deres hjemmeside endnu.\nDirekte links til forudbestilling:\nFiled under: Billig iPhone 6 and Tagged: Forudbestil iPhone 6


Victor Country Hotel i Alberobello til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nC.da Albero della Croce S.P.78 Alberobello-Mottola Km 2,7, Scuola Agraria Gigante, Alberobello, Italien, 70011 - Rigtig god placering - Se på kort\nVil du vide mere om Victor Country Hotel?\nMere om Victor Country Hotel\nVictor Country Hotel, der er ideelt til sjov og afslapning, ligger i området Scuola Agraria Gigante i Alberobello. Ejendommen ligger kun 3.5 Km fra byens centrum, og det tager normalt omkring 60 minutter at komme til lufthavnen. Ikke mindre fantastisk er den nemme adgang fra ejendommen til byens utallige attraktioner og seværdigheder, såsom Sant'Antonio Kirke, Parrocchia Sant'Antonio di Padova, Mondi di sabbia.\nDen utrolige service og de fremragende faciliteter på Victor Country Hotel giver dig et uforglemmeligt ophold. Denne ejendoms bedste faciliteter omfatter døgn-roomservice, gratis trådløst internet på alle værelser, handicapfaciliteter, trådløst internet i fællesområder, parkering.\nTræd ind i et af de 38 imødekommende værelser og glem hverdagens stress. I de fleste værelser kan man finde fladskærms-TV, aircondition, opvarmning, opvækningsservice, skrivebord og mange andre bekvemmeligheder. Ejendommen tilbyder boblebad, fitnesscenter, udendørs pool, massage, børneklub og andre fantastiske faciliteter, der vil hjælpe dig med at slappe af efter en begivenhedsrig dag i byen. Victor Country Hotel vil med sin perfekte beliggenhed og imponerende faciliteter opfylde dine behov på mange måder.


Bedste positioneringsmærkningsmaskine til salg - TopFillers\nHjem / Mærkningsmaskiner / Positioning Labeling Machine\nDenne maskine anvendes til at mærke den selvklæbende etiket på forskellige runde flasker eller containere. Den har nøjagtig positioneringsfunktion, højhastighedsmærkning foran og bagpå på samme tid.\nDenne maskine er meget udbredt inden for elektrisk, apotek, fødevarer, drikkevarer, kosmetik og kemisk osv.\nDenne mærkningsmaskine er velegnet til almindelige runde flasker eller små koniske flasker med forskellige specifikationer. Det kan klæbe en eller to etiketter. Det kan bruges i vid udstrækning til mærkning af hele runde og halvcirkelede etiketter. Høj etiketkontaktforhold, korrektionsafvigelse\nMekanismen bruges til mærkning af båndcykling for at undgå enhver afvigelse. Marker fra tre retninger (x / å / z) og otte hældningsgrader, så den høje etiketkontakthastighed uden justering er død vinkel. Brug af høj- kvalitet plastik etikettebånd, etiket glat, forbedre kvaliteten af emballagen.\nAnvendelsesomfang Etikett på den særlige placering af rund flaske i drikkevarer, sundhedsvæsen, mad, medicin, daglig kemisk og let industri. (note: vores maskine kan tilpasses, afhængigt af dit krav) Enhedskarakteristik Vedtage moden teknologi PLC-kontrolsystem, stabil og højhastighedsdrift; Berøringsskærm man-maskine interface bruger, enkel og effektiv; High-power import servomotor, mærkning hurtigt og nøjagtigt. Opgrader version af skålen standard station design, også passer til den koniske flaske; Gensidige cylinderpositionering, mærk det produktspecificerede sted nøjagtigt. Hele maskinen bruger S304 rustfrit stål og anodiseret ældmaterialet aluminiumlegering med højt ...


Artikler, debat mv. vol 2 – Sundhedsplatformen?NejTak!\nSygeplejersken nr 06, 2022, boganmelselse\nJyllandsposten 7/4-2022, læserbrev\nJyllandsposten, 22/01/2022 KL. 08:00\nDanmark er overadministreret. Regionerne har ingen folkelig opbakning, kan ikke udskrive skat og udøver derfor i praksis administrative opgaver for staten og kommuner.\nRegionernes absolut største opgave er at sikre et velfungerende sundhedssystem. Ca. 90 pct. af regionernes budget går til området. Arkivillustration: Rasmus Sand Høyer\nForfatter: TORBEN BACH SØRENSEN fhv. it-direktør, debattør, Grenaa.\nIfølge sundhedsøkonom Jes Søgaard har sundhedsvæsenet været underfinansieret de seneste 10-11 år. Andre påstår, at man allerede i 2008 kunne se, at der ville blive pengemangel.\nDerfor bør regionerne nedlægges i forbindelse med en kommende sundhedsreform, og de 98 nuværende kommuner skal samles i 21 nye storkommuner.\nDe fem regioner kan ikke udskrive egne skatter og er derfor reelt kun administrative koordineringsfunktioner for staten. Kommunalreformens fædre ønskede, at regionerne skulle fremstå demokratiske, hvorfor der hvert fjerde år vælges 41 delvist ukendte regionsrådsmedlemmer pr. region. Den folkelige opbakning til regionerne er dog helt udeblevet.\nSå hvorfor skal vi fastholde fem regioner, der udfører opgaver, som kan varetages af stat og kommuner? Hvorfor skal der være tre bureaukratiske lag i et land med under seks millioner indbyggere?\nRegionernes absolut største opgave er at sikre et velfungerende sundhedssystem. Ca. 90 pct. af regionernes budget går til området. De fem regioner fungerer i virkeligheden som forhandlere på statens vegne. Det oplevede danskerne i forbindelse med overenskomstforhandlingerne på sundhedsområdet i 2021 – og den efterfølgende konflikt. Regionerne var reelt magtesløse og uden magt.\nRegionernes bestyrelser bør derfor på sundhedsområdet erstattes af en helt ny afdeling i Sundhedsministeriet, hvor det overordnede ansvar for det danske sundhedsvæsen placeres.\nTil gengæld har regionernes valg af it-løsninger været helt deres egne. Region Hovedstaden og Region Sjælland gik solo og valgte et amerikansk udviklet system – vanvittigt dyrt for skatteyderne og til stor utilfredshed for brugerne.\nDe tre vestdanske regioner valgte derimod at udvikle et sundhedssystem i samarbejde med en international anerkendt dansk it-leverandør, baseret på danske forhold. Dermed beviste regionerne, at lokal regionspolitik var vigtigere end et ensartet it-sundhedssystem for hele Danmark, og i forbindelse med nedlæggelsen af regionerne skal man derfor vælge ét fælles it sundhedssystem. Ansvaret for det skal flyttes til en statslig it-administration.\nVenstre-regeringen fra 2015 til 2019 foreslog en sundhedsreform, hvor en række kommuner skulle samles i et koordinerende sygehusfællesskab omkring 21 akutsygehuse og lokale sundhedshuse mv.\nForslaget indebar en overordnet bestyrelse pr. sygehus med repræsentanter fra patientorganisationer, læger osv. Og hvis en sundhedsreform tog udgangspunkt i det forslag med de 21 fællesskaber, ville det reducere regionerne til tomme administrative politiske filtre, som man derfor kunne nedlægge.\nVi har i flere år oplevet, at sammenhængskraften mellem storbyer og landkommuner er truet. Større økonomiske kommunale enheder suppleret med lokalråd vil understøtte sammenhængskraften omkring akutsygehusene og mindske de upopulære kommunale udligninger.\n– januar 2022 Flemming Bang Rasmussen taler med overlæge Peter Marckmann:\nOverlæge Peter Marckmann blev så frustreret over Sundhedsplatformen, og over hvor meget den ødelagde hans arbejdsglæde, så han så sig nødsaget til at sige op. En del år før han ellers havde forventet at skulle gå på pension. Nu arbejder han en uge om måneden i Sønderborg – selv om han bor i Roskilde. Han har brugt først deres tidligere elektroniske patientjournal. Uden problemer. Nu er de skiftet til Syd-EPJ, som er en fætter til Midt-EPJ. Sønderborg er med i første runde af udrulningen. Det til trods, og at han på interview-tidspunktet kun havde brugt det i sammenlagt 3 uger – ja, så er han begejstret. Det understøtter den kliniske proces, det hjælper når han begår fejl, medicinmodulet er selvforklarende og godt tænkt. Han bruger stort set ikke helpdesk. Skift mellem ambulant og indlagt status for patienter, giver ikke problemer. Oplæringen bestod samlet af knapt en dags e-learning. Alt sammen modsat hvad han oplevede med Sundhedsplatformen – og som fik ham til at sige op. Han håber meget at man i Region Sjælland og i Region Hovedstaden kan få udskiftet Sundhedsplatformen med et tilsvarende program. Måske endnu en fætter til Midt-EPJ.\nSygehuse. Kvaliteten halter i Østdanmark\nDer er store forskelle i regionernes sygehuskvalitet. Tabellen i artiklen viser, hvordan de 26 kvalitetsmål for landets sygehuse fordeler sig, når man kigger på regionsniveau. Vi ser for nemheds skyld kun på, hvor mange gange hospitalerne har fået en score, der er bedst eller næstbedst eller dårligst eller næstdårligst. Det er ret nemt at kåre en vinder. Region Midtjylland topper listen med 15 indikatorer, hvor de ligger enten bedst eller næstbedst. Arkivfoto: René SchützeDet milliarddyre it-makværk Sundhedsplatformen ser ud til at trække hele kvaliteten i hospitalsvæsenet i Region Sjælland og Hovedstaden ned, viser nye tal.\nJES SØGAARD,PROFESSOR I SUNDHEDSHEDSØKONOMI, SDU\nDer er markante og systematiske forskelle på kvaliteten i de danske sygehuse.\nDet er den klare konklusion, når man gransker tallene fra et nyt analytisk værktøj. Det såkaldte nationale kvalitetsprogram for det danske sundhedsvæsen forsøger gennem en række indikatorer at give et samlet billede af kvaliteten på vores sygehuse. Og man måler samtidig også på, hvordan det helt afgørende samarbejde mellem kommunerne og de regionalt styrede hospitaler fungerer. Helt konkret måler man f.eks. på indsatsen over for ældre patienter, overlevelse, patientsikkerhed, patienttilfredshed og effektiv drift.\nDet er et komplekst målesystem med i alt 38 indikatorer, og jeg vil derfor ikke gå ned i dem enkeltvis, men størstedelen måler på kvaliteten af selve sygehusene. 12 går på kommunerne. Hvis vi skræller alt det tekniske fra, så står vi tilbage med et par ret overraskende og måske en anelse nedslående konklusioner: Kvaliteten i vores sygehusbehandling svinger meget. Og samtidig må man nok erkende, at debatten om de mange nøgletal, der er frit tilgængelige på Danske Regioners hjemmeside, fylder utroligt lidt i debatten om vores sygehuse. Det kunne man godt være bekymret for, fordi vi som borgere og skatteborgere åbenlyst har en stor interesse i at have sygehuse af høj kvalitet.\nMan sidder tilbage med spørgsmålet: Ved borgerne og medierne overhovedet, at de her nøgletal findes? Eller oplever borgerne simpelthen, at det er så vanskeligt at ændre kvaliteten i sygehusvæsenet, at de giver op på forhånd?\nHvis vi tager den første konklusion først: Der er store forskelle i regionernes sygehuskvalitet. Tabellen i artiklen viser, hvordan de 26 kvalitetsmål for landets sygehuse fordeler sig, når man kigger på regionsniveau. Vi ser for nemheds skyld kun på, hvor mange gange hospitalerne har fået en score, der er bedst eller næstbedst eller dårligst eller næstdårligst.\nDet er ret nemt at kåre en vinder. Region Midtjylland topper listen med 15 indikatorer, hvor de ligger enten bedst eller næstbedst. I bunden finder vi de to regioner på Sjælland. I disse to østlige regioner ligger 58 procent af målene enten dårligst eller næstdårligst. For de tre vestdanske regioner er det kun 30 procent. Forskellen er statistisk signifikant.\nRegion Sjælland blev, retfærdigvis, født med vanskelige rammevilkår. Der er områder, som sundhedsvæsenet kun nødtørftigt når ud til, og dele af befolkningen har store helbredsudfordringer. Det overrasker derfor ikke, at Region Sjælland ligger dårligt. Omvendt er det overraskende, at Hovedstaden ligger næstdårligst på kvalitet i sygehusbehandling. Regionen burde objektivt set ligge øverst, fordi bl.a. afstandene i regionen er små, og man har den uden sammenligning bedst uddannede befolkning.\nHVIS VI graver ned i de enkelte måleparametre, møder vi et ret nedslående resultat. Region Hovedstaden ligger dårligst af de fem regioner med hensyn til faglig kvalitet. Her kigger man på de kvalitetsstandarder, som sygehusenes speciallæger selv har defineret. Regionen har også hyppigst forekomst af infektioner, som er kommet gennem indlæggelse. Og regionen er langsomst med at få kroniske patienter ud i det nære sundhedsvæsen, som Sundhedsstyrelsen har anbefalet, og som er det letteste for patienterne.\nRegionen har den næstdårligste patienttilfredshed på alle områder og ligeså med patienternes oplevelse af at blive inddraget i behandlingen. Kun Region Sjælland er ringere på patienttilfredshed og -inddragelse. Region Hovedstaden har også den næsthøjeste hjertedødelighed og næstlaveste kræftoverlevelse. Hvorfor?\nRegion Hovedstaden vil indvende, at de med Rigshospitalet modtager mange særligt syge patienter, også fra andre regioner, men Region Midtjylland vil kunne sige helt det samme med Aarhus Universitetshospital, og Region Midtjylland ligger nummer 1 på sygehusbehandling, hvor Region Hovedstaden ligger nummer fire ud af fem.\nSå hvad går galt i Østdanmark? Er det lægerne, sygeplejerskerne, socialdemokraterne, borgerne? Nej – slet ikke!\nDen eneste fælles årsag, jeg kan komme i tanke om, er det it-system, som de to regioner indførte for fem år siden. De to regioner købte verdens dyreste it-system af en amerikansk leverandør baseret på sælgers løfter og lukkede øjnene for over 100 forskningsartikler, der advarede imod disse overdigitaliserede systemer, som kompromitterer lægers og andre sundhedspersoners arbejdsgange.\nRegionernes direktioner førte regionsråd bag lyset ved helt udokumenterede løfter om alle mulige fordele og årlige milliardbesparelser ved effektivisering. Så fulgte en mildest talt amatøragtig implementering, som statsrevisorerne i 2018 kaldte uprofessionel og kritisabel. Siden har kritikken været hård, men ikke højlydt nok til at trænge igennem den voks, som de to regioners topledelser har puttet i ørerne. Svaret herfra er tavshed.\nDe to regioner gennemførte en tilfredshedsundersøgelse af det forkætrede system, Sundhedsplatformen, i efteråret 2019. Topledelserne i de to regioner, dvs. de to regionsrådsformænd og koncerndirektioner konkluderede: »Beskeden fra medarbejderne er ret tydelig. Vi er slet ikke færdige med at udvikle og optimere Sundhedsplatformen«. Det kan man vist kalde en optimistisk fortolkning: Kun 13 procent af lægerne er tilfredse, og 67 procent af lægerne er utilfredse med Sundhedsplatformen tre år efter ibrugtagning.\nJEG HAR LIGE været med til at skrive en bog om Sundhedsplatformen, hvor vi samler og dokumenterer kritikken fra start på beslutningsproces i 2011 til status i dag. Vi spørger også os selv: Er vi (ældre) forfattere bare modstandere af ny teknologi? Nej. Det er vi ikke. Det her it-system, som de to regioner ved en kæmpefejltagelse købte for 6-7 år siden, var faktisk forældet på købstidspunktet, og det kommer ikke til at fungere. Men de to regioners topledelser vil ikke indrømme det. Svaret er som altid: tavshed. Og imens falder kvaliteten på de to regioners sygehuse, og patientsikkerheden forringes.\nDu har måske ikke så megen indflydelse på dit sundhedsvæsen. Men du kan stemme til regionsrådsvalget 16. november. Hvilke partier og kandidater støtter Sundhedsplatformen? Og hvem ikke? Det bør borgerne i Region Hovedstaden nok spørge kandidaterne om. Borgerne i Østdanmark fortjener at få et sygehusvæsen på højde med det i Region Midtjylland.\n-11.11.2021 Berlingske Tidende\n-11.10.2021 Sundhedspolitisk Tidsskrift\nOverlæger: Undrer du dig over, at vi mangler sygehuspersonale? Nu skal du høre hvorfor\nDEBAT: Regionerne er ofte magtfuldkomne, og når magt og indsigt ikke følges ad, så går det galt, som det gjorde ved Sundhedsplatformen (SP), skriver overlægerne Niels Bentzon og Jacob Rosenberg. SP og magtarrogance har forpestet arbejdsmiljøet og mulighederne for kreativitet og skabt personalemangel. Det er på tide, at regeringen tager magten tilbage, så SP kan nedlægges, skriver de to, der i dag udgiver bogen “Destruktiv Digitalisering”.\nI dag, 11. oktober, udkommer vor bog “Destruktiv Digitalisering”, som tager udgangspunkt i den vel nok største og dyreste fejl i det danske sygehusvæsens historie, nemlig fejlinvesteringen i SP. Det var en eklatant fejl at hænge SP’s tonstunge møllesten om halsen på de ansatte. Og det var stærkt destruktivt derefter igennem fem år vedholdende at påstå, at SP er verdens 8. vidunder, og vi har at rette ind, holde bøtte med enhver kritik og bare se at få lært, hvordan skidtet fungerer. For nu styrer den ny “arbejdsgiver”: Et amerikansk faktureringssystem skabt til en verden, hvor amerikanske borgere primært er et forretningsobjekt.\nMen hvilke politiske snuheder ligger dog bag, at man – mod givet råd fra alle sider – indkøbte et amerikansk it-system, der er rævedyrt både i indkøb og i drift/vedligehold, som er indlysende fejlplaceret i Danmark, som er dræbende for den verdensberømte danske registerforskning, dræbende for arbejdsglæde og trivsel blandt de ansatte og destruktivt i forhold til den gode patientkontakt og -behandling?\nKlog vision – for ti år siden\n– 11.10.2021 Berlingske Tidende\nEt politisk fyrtårn udtaler:\nBertel Haarder kalder Sundhedsplatformen en pestilens og foreslår enkel løsning: »At man skrotter Sundhedsplatformen«\nI 2010 virkede ideen indlysende for sundhedsminister Bertel Haarder. Det danske sundhedsvæsen skulle have ét fælles it-system. Sådan gik det ikke. I stedet blev Danmark delt op, og det system, man valgte på Sjælland og i hovedstaden, har været konstant udskældt i fem år. Ny debatbog samler fem års kritik af it-systemet, Sundhedsplatformen, og i et af bogens sidste kapitler er konklusionen fra Bertel Haarder hård og klar.\nDet var Bertel Haarder, der som sundhedsminister tilbage i 2010 ville have et digitalt system til at håndtere patientjournaler. I stedet fik Danmark to forskellige it-systemer, og da det ene gennem fem år har været udsat for konstant kritik, bør det skrottes, mener Bertel Haarder.Foto: Sophia Juliane Lydolph\nLægens overvejelser i forhold til Sundhedsplatformen:\nPatientens oplevelser med Sundhedsplatformen:\nÅrets mest spændende bog: Alt om digitalisering, ledelse, sundhedsøkonomi, sygehusdrift, arbejdsmiljø, behandlingskvalitet og patientsikkerhed\nNå, ja, måske ikke alt, men det meste; vi er nemlig tæt på at udkomme med bogen om Destruktiv Digitalisering.\nEn 300 siders bog om Sundhedsplatformen – det lyder hverken muntert, interessant eller letlæst, tænker du. Men det er præcis det, det er. For det er en fantastisk historie, som er lige så spændende som en god krimi. Så du vil gyse, græmme dig, grine og græde, når du får hele baggrunden for denne monumentale fejlinvestering og beskrivelsen af den høje pris, du som (skatte-)borger og patient skal betale, når vi i sygehusvæsenet ikke længere har god tid til nærvær og til at hjælpe dig fagligt set bedst muligt, fordi vi har fået en ny “arbejdsgiver”: Et amerikansk faktureringssystem skabt til en verden, hvor amerikanske borgere alene er et forretningsobjekt.\nKonsekvensen er dræbende, og i bogen Destruktiv Digitalisering beskriver vi sagligt, men også underholdende, hvorfor og hvordan. Vi beskriver, hvordan et amerikansk faktureringssystem har skabt et elendigt arbejdsklima på vore offentlige sygehuse i Østdanmark, hvordan sekretærerne skulle udryddes, hvordan hundredvis af dygtige medarbejdere har sagt op, ligesom det har betydet, at vi nu sidder og kigger mere eller mindre hjælpeløst ind i en skærm i stedet for at have al opmærksomhed på dig, hvis du kommer på sygehus og måske endda er alvorligt syg.\nSe https://fadlforlag.dk/produkt/destruktiv-digitalisering/ hvor du også kan se indholdsfortegnelsen og forordet.\nBogen udkommer den 11. oktober. Vi håber at se både dig til lanceringen, 11. oktober kl. 13-15 på Fadls forlag på Blegdamsvej 26 (lige overfor Panum), hvor bogen i øvrigt sælges til halv pris.\nSe venligst https://mailchi.mp/0da1037c6c2c/destruktiv-digitalisering-reception?e=99c4da0853,\nTil lanceringen giver vi, der har skrevet bogen sammen, en kort beskrivelse af, hvorfor bogen er vigtig for alle danske patienter og borgere:\nProfessor i Datalogi på KU, Jørgen Bansler fortæller om, hvordan et IT system både kan være umodent og forældet, og at det er bygget til en helt anden Verden på den anden side af Jorden og derfor aldrig bliver brugbart på danske hospitaler\nProfessor i Sundhedsøkonomi, Jes Søgaard fortæller om, hvorfor den tilgrundliggende businesscase var helt forfejlet, og hvorfor også den fortsatte drift og vedligehold af systemet er udtryk for, at Regionen forvalter skatteborgernes midler uforstandigt\nFolketingets nestor, Bertel Haarder beretter om, hvorfor det er helt forkert, at Regionerne stak af fra Folketingets gode Intentioner om digitalisering i Danmark med ét nationalt IT system til sygehusene: se også https://www.linkedin.com/company/fadl’s-forlag/videos/ og det fortæller jeg i øvrigt også her: https://www.linkedin.com/feed/update/urn:li:activity:6845242889430298624/\nog jeg beskriver sammen med professor og overlæge Jacob Rosenberg og tidl. overlæge Benedicte Dahlerup, hvorfor vi som brugere af systemet er dybt bekymrede for risikoen for fejlmedicinering og ikke mindst den ringere patientkontakt, som vi nu tvinges til at give vore patienter. Desuden beskriver vi, at Regionens magtfuldkommenhed har været stærkt kontraproduktiv, og at en konfrontatorisk ledelsesstil i betydelig grad har fjernet ledelsen og medarbejderne fra hinanden – og at det går væsentligt ud over kvaliteten i den behandling, vi kan tilbyde dig som borger og patient.\nPå forfatternes vegne\nEt par illustrationer fra bogen:\nSådan var det vist tænkt:\nog her er vi nu:\nMobil: 26 66 11 02\n15.9.2021, BREAKING NEWS\nDenne bog er en “must have”. Den udkommer 11/10. Du kan glæde dig 🙂\nKan allerede nu forudbestilles på FADL’s Forlag: https://fadlforlag.dk/produkt/destruktiv-digitalisering/\nVil blot lige oplyse, at forfatterne ikke får forfatterhonorar fra forlaget. Denne aftale har vi indgået mod at få flere frieksemplarer til uddeling til politikere og andre meningsdannere.\n-5.9.2021 Opsummering af fem år med “Den dræbende platform” og en afgående vicedirektørs strøtanker!\n-5.9.2021, Jyllands Posten\naf HEDVIG HØGH-OLESEN HANNE FALL NIELSEN\nStørre krav til dokumentation og færre faggrupper til at hjælpe overlægerne er årsagen til, at de har ﬁre ugentlige timer mindre til patienterne end for 10 år siden. Yngre Læger frygter, at overlægernes manglende tid går ud over oplæringen af kommende læger og dermed i sidste ende over behandlingen af patienterne.\nAlt for meget skærm – alt for lidt tid ved patientens seng. Overlæger på landets hos- pitaler har de seneste 10 år i gennemsnit fået ﬁre ugentlige timer mindre til patientkon-\ntakt, og det gør Overlægeforeningen stærkt bekymret.\n»Jeg synes, situationen er meget alvorlig. Overlægerne er hovedhjørnestenen i sund- hedsvæsenet, fordi vi har ansvaret for, at patienter får den rigtige diagnose og behandling. Jeg ser det som symptomer på, at vi er tæt grænsen for, hvad overlægerne kan magte på individniveau. Den udvikling bliver vi nødt til at vende, så vi har tid til kerneopgaven, uden at man bliver syg af at arbejde i det danske sundhedsvæsen,« siger Lisbeth Lintz, formand for Overlægefor eningen på baggrund af en undersøgelse blandt landets overlæger.\nUde i virkeligheden ønsker speciale- ansvarlig overlæge Anne Mette Frederiksen Debout på Holbæk Sygehus sig mere tid med sine patienter.\n»Jeg synes, at glæden ved mit arbejde bliver forstyrret af irritationsmomenter på grund af it og af, at man skal bruge lang tid på administration,« fortæller overlægen, der siden indførelsen af it-systemet Sundheds- platformen for år tilbage har brugt mere tid foran skærmen og mindre tid med patienterne.\n»Jeg synes helt klart, at vores it-system er for krævende. Vi skal f.eks. bruge rigtig meget tid på at bestille en enkelt ordination, og det er klart, at hvis det kræver to-fem minutter pr. patient, så løber det naturligvis op, jo ﬂere patienter man har,« siger Anne Mette Frederiksen Debout, der oplever, at ﬂere af hendes kolleger har fået længere arbejdsdage på grund af den administrative byrde.\nBundet af administration\nIfølge undersøgelsen fra Overlægeforenin- gen går overlægernes tid fra patienterne, fordi de er bundet af administration og opgaver, som andre faggrupper kunne løse. Og det er et problem, hvis man spørger Lisbeth Lintz.\n»Det kan man sagtens magte i kortere\nSådan fordeler overlægerne deres arbejdstid\nI løbet af de seneste 10 år har overlægerne brugt mindre tid på patientkontakt.\nForskning, undervisning m.m. Administration og hjemmearbejde Patientrelateret arbejde\nbelægning på 110 pct. og 120 pct. på ﬂere medicinske afsnit, hvor man normalt forventer at have omkring 80 pct. for at have akutkapacitet. Alle prøver at nå det hele, men på et eller andet tidspunkt knækker gejsten,« siger hun.\nHos Yngre Læger genkender formand Helga Schultz overlægernes beskrivelse af, at der er for lidt tid til patientkontakten.\n»Det handler om, at presset i det hele taget er vokset på sygehusene, og at vi alle oplever at have for lidt tid. At overlægerne også efterlyser mere tid med patienterne har betydning for yngre læger, som er på vej til at blive speciallæger, for vi er selvfølgelig afhængige af, at overlægerne har tid til at undervise, supervisere og vejlede med udgangspunkt i patienten,« siger hun, der på længere sigt frygter konsekvenserne af overlægernes pressede skema.\n»I yderste konsekvens kan det betyde ringere kvalitet i lægernes videreuddan- nelse. Til skade for patientbehandlingen. Det sker naturligvis ikke fra det ene minut til det næste, men det er da bestemt noget, man skal være meget opmærksom på,« siger Helga Schultz, som ud over stigende krav til dokumentation og færre støttefunktioner også ser en mere generel årsag til tids- presset.\n»Vi ser en klar tendens til, at de mennesker, som indlægges på sygehuset, har mere komplekse sygdomme og er mere syge end tidligere. Derfor er kontakten til patienten også mere krævende og tager tid, men den er jo mindst lige så nødvendig som tidligere,« siger hun.\nOgså sygeplejerskerne oplever at skulle varetage opgaver udenfor deres kern- eområde. Ifølge et notat fra Dansk Syge- plejeråd (DSR) brugte næsten 80 pct. af sygeplejerskerne i 2019 i gennemsnit en time om dagen på ikke-sygeplejefaglige funktioner. Opgaver, som med fordel kan løses af andre faggrupper, fastslår næst- formand i DSR, Dorthe Boe Danbjørg.\nHun peger på, at ekstraopgaverne øger arbejdspresset for sygeplejerskerne, og næstformanden ﬁnder det problematisk, at så mange sygeplejersker bruger tid på ikke- sygeplejefaglige opgaver, når hospitalerne i forvejen mangler sygeplejersker.\n»Man kan ikke få andre til at udføre sygeplejerskernes arbejde. Derimod kan man med fordel få andre faggrupper til at tage sig af de ikke-sygeplejefaglige opgaver såsom rengøring, opfyldning, transport af patienter osv., som ﬂere sygeplejersker angiver, at de løser i løbet af en almindelig arbejdsdag,« siger Dorthe Boe Danbjørg.\nSet med patienternes øjne er situationen temmelig kompleks, siger direktør Morten Freil, Danske Patienter.\n»Selvfølgelig er det godt med så meget kontakt mellem patient og læger – også gerne overlæger – som muligt, men samtidig er det meget vigtigt, at der bruges tid på at dokumentere behandlingen hurtigt, sikkert og eﬀektivt,« siger han.\nEn del af lægernes tid på kontoret og væk fra patienterne går netop bag skærmen, og Morten Freil understreger, at it-løsningerne selvsagt skal være så hurtige og lette at betjene for overlægerne som muligt.\n»Der skal selvfølgelig ikke gå unødig tid med kontorarbejde, men der skal dokumenteres mere og mere, og det er nødvendigt at at øge patientsikkerheden,« siger direktøren, som dog vurderer, at der gennem de seneste år er forsvundet en del af overlægernes støtte- personale – f.eks. lægesekretærer.\n»Det har klart haft en eﬀekt på afdelin- gerne, og vi ser frem til, at man får den nye form for støttepersonale – de såkaldte sund- hedsadministrative koordinatorer – som kan aﬂaste med dokumentationen og samtidig tage en del af dialogen med patienterne og deres pårørende,« Morten Freil.\nNår sundhedsprofessor Jakob Kjellberg, Det Nationale Forsknings- og Analyse- institut for Velfærd (Vive), vurderer udviklingen i overlægernes patientkontakt, er han ikke overrasket. Og dybest set heller ikke bekymret, selv om han sagtens kan se udfordringerne for patienterne.\n»Når it fylder mere og mere i det daglige arbejde på sygehusene, ﬂytter det job- funktioner – det gælder på sygehusene og i resten af samfundet – og er helt afgørende for at høste gevinsten ved indførelsen af it. Det er de hårde fakta i jernindustrien,« siger han, der samtidig forudser, at den udvikling vil fortsætte. Med andre ord kan over- lægerne ikke se frem til at få tid med patienterne fremover.\n»Sundhedssystemet er jo i gang med en større transformation, hvor lægerne på sygehusene i højere grad skal understøtte funktionerne ude i primærsektoren hos de praktiserende læger og den kommunale hjemmepleje. Det er her, kontakten og dialogen mellem læge og patient i højere og højere grad vil ﬁnde sted,« fastslår han og understreger samtidig, at det ikke indebærer en dårligere betjening af patienterne.\nFærre portører og sosu’er\n»Vi skal lære at se den fremskudte del af sundhedsvæsenet – altså primærsektoren – med samme ekspertise som på sygehusene. Vi skal alle lære, at der er ikke er tale om at tage et trin ned ad ekspertisestigen, fordi tingene ﬂytter ud,« siger Jakob Kjellberg.\nTal fra Danske Regioner viser, at der siden 2011 er blevet færre lægesekretærer, sosu’er,\nportører samt it- og kontor-personale. Til gengæld er der sket en stigning i antallet af sygeplejersker, overlæger og akademikere, men spørger man Anne Mette Frederiksen Debout, oplever hun fortsat en mangel på hænder til at varetage alle opgaverne.\n»Man tror, at for få læger kan varetage for meget arbejde. Vi skal selvfølgelig have tid til administration, for det er en vigtig lægelig opgave, men der er ikke læger nok til at varetage alle opgaverne inden for en nor- mal arbejdstid med de hjælpemidler, som vi har til rådighed,« fortæller hun.\nFormanden for Overlægeforeningen, Lisbeth Lintz, mener, at det er en forkert prioritering at løfte visse opgaver til højtspecialiseret personale.\n»Det er bekymrende, at man ikke anerken- der betydningen af f.eks. lægesekretærernes kompetence i vores sundhedsvæsen og i stedet vælger at overføre nogle af deres hidtidige opgaver til overlægerne, som derved samlet set bliver belastet unødvendigt,« siger hun.\n-28.5.2021 DR P4 Sjælland\nP4 Sjælland beskæftiger sig her til morgen med Sundhedsplatformen. Professor Jørgen Bansler fra IT-universitetet konstaterer, at der er rigtigt mange som ikke er tilfredse. Og at det bestemt ikke er kommet i mål. Hhv. Overlæge Anni Jung og Overlæge rik Michael Andersen taler om møllesten, afvikling, og at det bestemt ikke er godt nok.\nHer er 2 link til nyhedsudsendelser.\nDe udtaler sig også lidt længere i morgenfladen kl. 06.10, 06.30, 06.38 og 06.43. Men ikke alt er tilgængeligt online endnu.\n-26.5.2021 Dagens Medicin\nMere end halvdelen af lægerne er stadig utilfredse med SundhedsplatformenEn ny brugerundersøgelse af Sundhedsplatformen afslører, at hver anden læge stadig er utilfreds. På tværs af alle medarbejdergrupper er hver tredje uenig i, at Sundhedsplatformen giver et godt overblik over patientforløb, understøtter god patientbehandling og understøtter patientforløb på tværs af afdelinger.\nTræg fremgang i opbakningen til Sundhedsplatformen: – Det er stadig ufleksibelt og meget lidt brugervenligt\nTilfredsheden er gået en smule frem blandt brugerne af Sundhedsplatformen. Kritikken hagler dog fortsat ned over systemet fra en daglig bruger.MORTEN TIIRIKAINEN\nI en ny undersøgelse har Region Sjælland taget temperaturen på de ansattes oplevelser med journal-systemet Sundhedsplatformen.\nIt-systemet Sundhedsplatformen blev lanceret i 2017 og har siden været omgærdet af megen kritik over alt fra brugervenlighed til sikkerheden for patienterne.\nI december 2019 anbefalede overlægerådet helt at droppe systemet, fordi det er farligt for patienterne, og samme år viste en tilfredshedsundersøgelse her i regionen, at hver anden medarbejder var utilfreds med systemet.\nTrods løbende opdateringer og tilretninger, går det fortsat trægt med at vinde personalets gunst for det udskældte it-system.\nMedarbejdernes vurdering peger den rigtige vej\nSåledes er det fortsat under halvdelen af de adspurgte, som udtrykker tilfredshed med systemet, og blandt lægerne er det kun hver fjerde, der udtrykker tilfredshed med it-systemet.\n– Vi kan se, at arbejdet med at udvikle og forbedre medicinområdet tilsyneladende er ved at bære frugt, medarbejdernes vurdering peger den rigtige vej, siger Heino Knudsen (S) regionsrådsformand i en kommentar til undersøgelsen, der blev sluppet ud i offentligheden fredag op til forårets sidste helligdagsferie.\n– Flere medarbejdere oplever, at patientjournalen understøtter det daglige arbejde med patienter, personalet får de oplysninger, de har brug for og brugerfladen fungerer bedre, tilføjer han.\nTungt, ufleksibelt og meget lidt brugervenligt\nEn af de brugere, der i undersøgelsen har tilkendegivet sin utilfredshed med Sundhedsplatformen i undersøgelsen, er psykolog Flemming Rasmussen. Han kender Sundhedsplatformen gennem sin stilling ved psykiatrien i Region Sjælland og bruger dagligt it-systemet.\n– Der var jo ikke mulighed for at svare: Synes du, vi skal ophøre med det her system, siger han og tilføjer straks i et mere alvorligt toneleje:\n– Det (Sundhedsplatformen red.) er tungt, det er ufleksibelt og meget, meget lidt brugervenligt – brugervenligheden er så katastrofalt ringe, så man skal lære stort set klik for klik, hvad man skal gøre for, at man kan begå sig i systemet. Det betyder, at vi som medarbejdere har brugt rigtig mange timer på at lære at bruge det her system.\nSådan svarede brugerne i Region Sjælland\nHvor tilfreds eller utilfreds er du samlet set med Sundhedsplatformen?\n2019-svar angivet i parentes\nMeget utilfreds: 9 pct. (19 pct.)\nUtilfreds: 24 pct. (32 pct.)\nHverken tilfreds eller utilfreds: 28 pct. (26 pct.)\nTilfreds 33 pct. (19 pct.)\nMeget tilfreds: 6 pct. (4 pct).\nOg noget tyder på, at Flemming Rasmussen langt fra står alene med den opfattelse.\nFacebook-gruppen Sundhedsplatformen Nej Tak, som blev stiftet i september 2017 har i dag 4.900 medlemmer.\nJeg mener ikke, man skal bruge mere krudt på at forbedre det\nFLEMMING RASMUSSEN, BRUGER AF SUNDHEDSPLATFORMEN\nIfølge Flemming Rasmussen afstedkommer udfordringerne ved systemet stadig her fire år efter lanceringen et stort forbrug af ressourcer på opdateringer, uden det for ham at se står mål med den udvikling i tilfredsheden blandt brugerne, som regionen i en meddelelse fremhæver:\n– Det bliver solgt fra regionernes side med, at der er forøgelse af brugertilfredsheden. Det er isoleret sandt nok, siger han og tilføjer:\n– De har brugt en masse tid på at få sat det her i stand, og så er den forøgede tilfredshed, der er kommet, så marginal, at vi næsten skal have målfoto for at kunne måle det.LÆS OGSÅMidt i coronakrisen – overlæge kvitter jobbet over Sundhedsplatformen\nBrugerne har affundet sig\nIfølge Flemming Rasmussen bør den opgjorte fremgang i tilfredsheden snarere tolkes som, at medarbejderne har affundet sig med situationen, end at der er tale om en reel tilfredshed.\n– Der har været kæmpet med det gennem fem år for at gøre det bedre. På nogle områder er det blevet marginalt bedre, og på andre områder har det ikke rykket noget. Og så er vi stadig her, hvor politikerne og administrationen forsøger at fortælle os, det går fremad.\nFor ham at se vil det være spild af penge at fortsætte forsøget på at rette op på systemet.\n– Man kan godt sætte nye vinduer i et hus, men hvis det har sætningsskader og i øvrigt er fuldstændig kondemnabelt, så er der ikke grund til at sætte nye vinduer i. Jeg mener ikke, man skal bruge mere krudt på at forbedre det, siger han og peger i stedet på, at regionen bør se sig om efter et andet system.\n14.628 ud af 49.862 adspurgte medarbejdere på tværs af Region Sjælland og Region Hovedstaden har svaret på brugerundersøgelsen.\n-8.5.2021 Berlingske Tidende, kronik\nDa jeg i 2009 aflagde lægeløftet, vidste jeg ikke, at jeg hver dag ville overskride grænserne for, hvad jeg kunne holde til\nkronik Morten SaksøLæger er pressede på arbejdspladsen, og det kan få fatale konsekvenser for patienter og samfund. Coronapandemien har lagt ekstra pres på lægerne, og det er ikke utænkeligt, at mange læger vil sygemelde sig med stress, når pandemien er overstået…\n– 13.4.2021, Frederiksborg Amts Avis\n-31.3.2021 indlæg på FB fra Jacob Rosenberg\nJORDEMØDRENE BRUGER 50% AF DERES ARBEJDSTID PÅ SUNDHEDSPLATFORMEN\nJordemødrenes arbejdsforhold og arbejdsvilkår fylder i medierne, og mange steder i Østdanmark flygter jordemødrene fra vores fødeafdelinger. Dette har affødt en række tiltag, herunder ekstra penge fra Region Hovedstaden til regionens fødeafdelinger.\nDet er et faktum, at der er meget stor travlhed på vores fødeafdelinger. Jordemødrene har ikke tid nok til at tage sig af den enkelte fødende, som undertiden må køres fra den ene fødeafdeling til den anden pga. travlhed. Det er selvfølgelig ikke i orden, men essensen må være at se på, hvad tiden bruges til.\nI sidste uge blev der afholdt en workshop for at afdække idéer til fastholdelse og rekruttering af jordemødre til fødeafdelingerne. Blandt de drøftede temaer kan nævnes ”Mindsk tiden til dokumentation og måske kan andre hjælpe med dokumentationen”.\nJeg har i denne forbindelse talt med et par jordemødre, og de fortæller, at de typisk anvender op til 50% af deres arbejdstid på at dokumentere i Sundhedsplatformen. Det er da helt tosset. Tænk hvis vi kunne frigøre denne tid til, at jordemødrene faktisk kunne tage sig af de fødende. Så ville der måske være nok jordemødre på fødegangene til at tage sig af de fødende kvinder og uden stress og for meget travlhed. Dette er endnu et eksempel på, at Sundhedsplatformen stjæler tid fra det kliniske personale, som skal betjene et IT-system frem for at tage sig af patienterne. Det er en pinlig affære.\n– 27.3.2021 Politiken læserbrev\nPer Boye Hansen, Krogebjerg 52, Vanløse:\nTak til Dennis Nørmark for flere gode og humoristiske indlæg i Politiken om pseudoarbejde. Det er omsiggribende, ingen tvivl om det.\nPå hospitalerne i Region Hovedstaden og Region Sjælland har vi i høj grad mærket det efter indførelsen af Sundhedsplatformen (SP).\nDette dysfunktionelle it-system har gjort vores arbejdsdag på hospitalerne til en absurd farce, hvor vi bruger tid på alt andet end det, vi er uddannet til.\nVi bruger mere tid på SP med meningsløse klik end på at passe patienterne, og der ansættes stadig læger (såkaldte superbrugere) med den specielle kompetence at oplære os andre i at anvende SP her knap tre og et halvt år efter indførelsen på Sjælland. De fleste ansvarlige for denne skandale har forladt den synkende skude.\nHvis Dennis Nørmark skulle mangle stof til endnu en bog om pseudoarbejde, er han mere end velkommen til at følge mig ved stuegang i afdelingen eller i ambulatoriet.\nEn tragikomisk folkekomedie\n– 24.12.2020 Health Care Records hacked!\n– 14.9.2020 Dagens Medicin, ovl. Per Boye Hansen\nOverlæge: Sundhedsplatformen er permanent dysfungerendeDet er på tide, at man indser, at Sundhedsplatformen ikke kan reddes og i stedet køber det velfungerende jyske it-system.\nPer Boye Hansen 14/09/2020\nSundhedsplatformen (SP) er uændret dysfungerende med risiko for alvorlige fejl i patientbehandlingen. Alligevel forsøger to vicedirektører og en centerdirektør fra administrationsgangene i Region Hovedstaden og Region Sjælland i et nyligt indlæg i dagbladet Politiken krampagtigt at komme med ‘masser af eksempler på, at Sundhedsplatformen (SP) er en forbedring’.\nDesværre er deres indlæg forkert og misvisende. Debattørerne glemmer i øvrigt indledningsvis at fortælle, hvor mange dage om ugen de selv anvender SP i deres kliniske arbejde og om deres erfaring med dette it-system i al almindelighed.\nDeres indlæg kommer, efter at en såkaldt ‘opgradering’ af SP i foråret 2020 har medført livsfarlige fejl i medicinmodulet og fejlmedicinering til over 2.300 patienter. Man slikker i øjeblikket sårene og forsøger at få et overblik over skadens omfang. Nærmest tragikomisk anfører de i indlægget, at ‘SP gør det muligt hurtigt at identificere de patienter, der potentielt blev påvirket af fejlen’.\nDet var selvfølgelig i afdelingerne og hjemmeplejen, at man opdagede dobbeltmedicineringen og slog alarm, og vi venter bekymret på resultatet af denne skandale. Debattørerne fortæller også belærende, at ‘det kræver øvelse og kontinuerlig læring at få glæde af SP, som kan lette arbejdsdagen for vores klinikere’.\nStyrelsen for Patientsikkerhed må have interesse i dette brist, da det meget vel kan få konsekvenser for patienternes sikkerhed.\nPer Boye Hansen, overlæge, speciallæge, Hæmatologisk Afdeling, Sjællands Universitetshospital, Roskilde\nGlæden kan nu ligge på et meget lille sted, og det er altså dér, vi er mere end fire år efter indførelsen. Hvornår er det i øvrigt denne læring skal foregå, er vi mange, der gerne vil vide. Tiden vil jo gå fra patientbehandlingen!\n‘Opgraderinger’ skaber flere forsinkelser\nTrods flere forsøg på ‘opgraderinger’ er SP en udtalt forsinkelse i det kliniske arbejde med talrige chikaner, hvor hver ‘opgradering’ udløser endnu flere klik for at få udredt og behandlet de syge patienter.\nAf andre problemer kan i flæng nævnes: masser af meningsløse klik ved indlæggelser og udskrivelser, hvor medicinmodulet skal afstemmes, en ‘in basket’, hvor blodprøvesvar står aldeles uoverskueligt, hvor der igen skal klikkes utallige gange, da systemet jo er udtænkt som et faktureringssystem i USA. Endvidere et det et generende problem, at kun én person har adgang til journalen ad gangen, hvilket hyppigt forsinker dagligdagen.\nDen nye opgradering har i øvrigt medført, at it-systemet er blevet væsentligt langsommere. Der er tiltagende forsinkelse i det kliniske arbejde, når billeddiagnostiske undersøgelse skal ses på skærmen, og når kemoterapi skal ordineres. En ny, alvorlig fejl, som har indsneget sig, er, at resultatet af de mikrobiologiske undersøgelser ikke kan ses i den travleste periode om formiddagen, fordi ‘mange er på systemet samtidig’.\nVi har således ikke mulighed for at vurdere, om der gives den rigtige antibiotiske behandling til patienter med blodforgiftning og andre svære infektioner. Denne graverende fejl er meldt til it-afdelingen, men intet er sket. Styrelsen for Patientsikkerhed må have interesse i dette brist, da det meget vel kan få konsekvenser for patienternes sikkerhed.\nSundhedsplatformen vil aldrig blive velfungerende\nDet virker også helt absurd, at vi fortsat skal ind under ‘vaccinationer’ i SP for at erklære en døende patient for terminal og ordinere en tryghedskasse til patienten med smertestillende og lindrende medicin til den sidste tid. Det giver ingen mening, at der skal ledes efter noget, som burde være simpelt.\nDe tre direktører anfører også i deres indlæg, at ‘mere end 40 procent af medicinspildet er reduceret på kræftområdet ved bedre koordinering’. Man må dermed gå ud fra, at der var et spild på 40 procent i kemoterapi efter indførelsen af SP. Det har godt nok været dyrt for kræftafdelingerne, men jeg kan godt se, at det er svært at få armene ned over, at vi nærmer os udgifterne til medicin fra før dette it-projekt trådte i kraft.\nNej, SP er på ingen måde en forbedring, og med dette system kommer vi aldrig op i nærheden af det velfungerende sundhedsvæsen, vi havde før dette dyre projekt blev indført. Det er på tide, at man indser, at SP ikke kan reddes og i stedet køber det velfungerende jyske it-system.\nPeter Marckmann, Roskilde:\nTre direktører fra Region Sjælland og Hovedstaden udtaler i Politiken 23.8., at Sundhedsplatformen er en forbedring for sygehusvæsnet.\nIndlægget kræver et modsvar. Jeg er en af de efterhånden mange erfarne læger, som har forladt det sjællandske sygehusvæsen på grund af Sundhedsplatformen. Jeg sagde farvel 30. juni 2020. Jeg kunne ikke længere affinde mig med Sundhedsplatformens elendige funktionalitet.\nDet tog for hårdt på min professionelle stolthed at være tvunget til at bruge Sundhedsplatformen som mit daglige arbejdsredskab, fordi Sundhedsplatformen fungerer urimelig usmidigt og skaber alvorlige fejl i patientbehandlingen. Sundhedsplatformen er på de mest kritiske områder stadig en klar forringelse i forhold til vores tidligere elektroniske patientjournal.\nJeg forstår stadig ikke, at de ansvarlige – regionsledelser, regionspolitikere og Styrelsen for Patientsikkerhed – tolererer Sundhedsplatformens elendigheder.\nJeg forlod ikke mit job for sjov; jeg havde håbet på yderligere fire til fem år som overlæge på Roskilde Sygehus beskæftiget med at hjælpe nyresyge patienter.\nDet er derfor provokerende for mig at læse direktørernes indlæg. Det fremgår så tydeligt af deres indlæg, at de slet ikke har forståelse eller fornemmelse for de frustrationer, som opleves af læger, sygeplejersker og sekretærer i den daglige omgang med Sundhedsplatformen.\nIndlægget er oprørende, fordi det også tydeligt demonstrerer, at direktørerne ikke tager de rystende elendige brugertilfredshedsmålinger alvorligt. Omkring 75 procent af alle læger på Sjælland fandt Sundhedsplatformen utilfredsstillende i den seneste måling foretaget i efteråret 2019.\nDer synes at være en kæmpestor og tilsyneladende uoverstigelig kløft mellem brugerne og de administrative ledelser i deres opfattelse af Sundhedsplatformen. Direktørerne udtaler sig rosenrødt – brugerne ser sort. Hvornår vil vi komme til at opleve den politiske vilje til at lytte til og stole på brugerne?\nDEBATINDLÆG5. AUG. 2020 KL. 21.40\nI den anledning blev sygehusansatte ’superbrugere’ i øvrigt taget ud af arbejdet med patienterne, fordi de i flere dage skulle deltage i lange møder med it-afdelingen og andre SP-ansvarlige for at høre om alle de nye tiltag. Dette foregik, imens det tilbageværende personale på mange medicinske afdelinger og intensivafdelinger lå vandret under det ekstra arbejdspres, coronapandemien medførte.\nDa ’superbrugerne’ vendte tilbage til afdelingerne, kunne de ved korte morgenmøder fortælle, at der intet nyt var at berette vedrørende forbedringer – alene lidt kosmetik. Og det har de så sandelig haft ret i!\n-30.7.2020, Jacob Rosenberg professor og overlæge, Facebook\nJEG ER TRÆT AF SUNDHEDSPLATFORMEN\nFejlene stopper aldrig. For hulen da kære politiske kollegaer i de 2 regionsråd. Kan I ikke snart se, at det er tid til at skifte hest? Når et program er så kompliceret, at det åbenbart bliver ved med at generere nye fejl, så er det altså tid til eftertanke. Tid til at vende blikket mod Fyn og Jylland. Her har de et simpelt og brugervenligt system, som ovenikøbet er meget billigere i både køb og drift sammenlignet med vores mastodont af et oldnordisk system. Bare lige for at sætte tallene i lidt perspektiv:\nRegion Syd har givet 257 millioner for køb og implementering af MidtEPJ\nRegion Midt giver 74 millioner om året i drift af MidtEPJ\nPå Sjælland betaler vi i omegnen af 800 millioner om året til drift af Sundhedsplatformen\nMan skal hverken være matematiker eller økonom for at kunne gennemskue, at det vil være en særdeles god forretning at skifte til MidtEPJ. Det kan kun gå for langsomt.\nEt risikabelt møde med Sundhedsplatformen\n– 11.5.2020 Sundhedspolitisk Tidsskrift\nEt par patienter får ordet – bl.a. på baggrund af hvad jeg har hørt herinde!\n– 28.3.2020 Sjællandske Medier\n– 29.02.2020 – Berlingske Tidende\nSkibet driver fortsat i vinden\nSundhedsplatformenAf Flemming Rasmussen,psykolog,ansat i Region Sjælland,Wiemosen 37, RoskildeGenopretningen af Sundhedsplatformen (som har stået på, siden den delvist blev taget i brug for mere end fire år siden) sejler rundt uden mål på et oprørt hav. Og kan ikke finde landkending.Sundhedsplatformen er den patientjournal, som Region Sjælland satte i værk sammen med Region Hovedstaden, og som aldrig målt med store træskolængder er kommet til at fungere tilfredsstillende.Region Hovedstaden nedsatte et ekspertråd, som skulle rådgive om, hvordan man kom videre. Og deres anbefalinger har været kendt siden sommeren 2019. I september 2019 bad Region Sjællands forretningsudvalg om at få »… forelagt en samlet, konkret og prioriteret plan for rettelser og forbedringer af Sundhedsplatformen …«. På møde i december 2019 (tre måneder efter) blev forretningsudvalget præsenteret for en række ord, som ikke lagde op til en konkret og prioriteret plan. Ved møde 24. februar blev de præsenteret for en løselig plan.Men en del, der har været arbejdet på længe (og for en dels vedkommende med nedslående ringe resultat). Noget var nyt, men rettede sig ikke mod de centrale problemer med Sundhedsplatformen. Og ganske få ting var det muligt at opstille måling på. Det regnede administrationen så med at kunne gøre til mødet i marts. Men forretningsudvalget måtte her i februar konstatere, at det ikke er lykkedes at være særligt præcis med målepunkter, og slet ikke med milepæle på det, der trods alt var præsenteret. Så nu regner man med et fornyet udkast fra administration i marts, som der så skal arbejdes videre på.Altså nærmest et år efter (eller fire år efter), at man vidste, hvad der var problemerne, er man ikke i stand til at udarbejde en plan for hvad der skal ske.Bevares. Der sker en masse. Det har bare ikke haft den ønskede effekt.Dele af forretningsudvalget ser ud til at mene, at det skyldes, at man har modvillige medarbejdere, idet der også skrives: »… at styrke organisationskulturen ift. brugen af Sundhedsplatformen«. Altså at genstridige medarbejdere skal bankes på plads. Det lader ikke til at være faldet forretningsudvalget ind, at det kunne handle om, at man ved indkøbet af Sundhedsplatformen er blevet snydt af dygtige sælgere, og at den aldrig kommer til at fungere tilfredsstillende?Men det er min klare vurdering. Ikke meget forskellig fra Overlægerådet i Region Sjælland og en lang række andre medarbejderorganisationer.Skibet driver fortsat i vinden, og styrmanden råber, at det er matrosernes skyld.


Video offentliggjort: Her overfalder de fodboldstjerner – Ekstra Bladet\n7. nov. 2019 kl. 10:17\nVideo offentliggjort: Her overfalder de fodboldstjerner\nTo maskerede mænd forsøgte i juli at røve Sead Kolasinac og Mesut Özil i London - se overvågningsbillederne her\nJordan Northover og Ashley Smith har nu begge indrømmet, at de forsøgte at røve Arsenal-spillerne Sead Kolasinac og Mesut Özil i London i juli.\nHvor Smith for længst har indrømmet sin skyld, er Northover nu omsider også krøbet til korset og indrømmet sin rolle.\nDen 26-årige brite erkendte sig i Harrow crown court skyldig i forsøg på at stjæle ejendele fra spillerne på Platts Lane i Hampstead i det nordvestlige London 25. juli.\nDermed synes sagen, der har martret de to spillere samt Özils hustru i en del måneder efterhånden, at nærme sig sin afslutning.\nDet må også have været svært for Northover og Smith at skjule sig, efter overvågningsbilleder i den grad har fanget episoden, som du kan se herover.\nOg de billeder passer perfekt til Mezut Özils version, som han gav i The Athletic - første gang en af de to udtalte sig om overfaldet til medierne.\n- Vi kiggede på hinanden i 10-15 sekunder. Vi troede måske, at de ville tage et billede eller sådan noget - det er sket før. Men så lagde vi mærke til, at de havde et våben. De så tydeligvis den store bil, og fordi Sead lige havde givet mig noget, så må de have set, at han havde et dyrt ur på, fortalte Özil til The Athletic.\n'Giv os dit ur', sagde en af overfaldsmændene til Kolasinac, der dog ikke lod sig kue videre. Han stod helt stille, inden han tog et skridt frem og angiveligt forsøgte at tage våbnet, som manden truede ham med.\nDe to overfaldsmænd var tydeligt usikre og skyndte sig at fortrække ud på gaden, da Kolasinac reagerede.\n- Jeg så en chance for at køre. Hvis de havde fået fat i min hustru, kunne der være sket noget forfærdeligt med hende. Det gik så hurtigt, at man ikke tænkte klart. Jeg kørte lidt frem og tilbage for at få knallerten væk. Jeg råbte til Sead, at han skulle hoppe ind - og det gjorde han heldigvis, fortalte Mesut Özil.\nDet var dog ikke slut her. Røverne fulgte efter bilen.\n- Jeg kørte meget hurtigt, men de blev ved med at komme tæt på. Jeg prøvede at bevæge bilen, blokere for dem. Jeg ville flygte, men de var der hele tiden. Min hustru var ekstremt bange, fortalte Mesut Özil.


Muttis kreative dukkehus: december 2016\nSå er det tid til årets sidste blogindlæg, hvor jeg viser det sidste som jeg har færdiggjort i 2016 og det sidste nye projekt jeg har påbegyndt.\nJeg havde forsvoret at jeg ikke skulle lave flere Hæklede juletræer, men min gode kollega havde ikke fået nogle med hjem af dem jeg lavede til firmajulefrokosten, så selvfølgeligt skulle hun have nogen, hun rejser nemlig til Nuuk ført i det nye år, for at læse til Assistent og man kan jo aldrig vide om vi kommer til at arbejde sammen igen, så derfor smed jeg alt hvad jeg havde i hænderne og lavede tre til hende. Det ene havde jeg desværre ikke garn nok til, så toppen blev neongrøn, jeg ved ikke lige om jeg synes at det er kønt, men det må hun jo afgøre, hvis hun ikke kan lide det, kan hun smide det væk.\nDet jeg smed for at lave juletræerne, var mit nye projekt til mig selv. En Pullover strikket efter en Amerikansk opskrift, den hedder Botanical Yoke Pullover fra Purl soho, de laver de fedeste opskrifter, synes jeg, nogle er gratis og andre skal man betale for, den her er en betalings opskrift. Jeg strikker den i Drops Alpsca mix farve 4434 lilla/violet.\nStrikkefastheden passer ikke helt 100 % men jeg kan godt få det til at passe tror jeg. Da mine mål lige nøjagtigt passer den største størrelse, har jeg valgt at strikke ærmerne ( indtil mønsteret begynder) på pind 3,5 og selve kroppen og mønster på pind 4, så kryds lige fingre for at den kommer til at passe.\nJeg begynder med at strikke ærmerne, begge to på en gang, da jeg ofte når jeg strikker trøjer, går død når jeg kommer til dem.\nEtiketter: Alpakka, Bluse, Dagen i dag, Drops garn, Færdig arbejde, Gaver, hækling, Jul, Mig, Purl soho, strik\nEndelig færdig med min Irish Dream\nDet her er de mest krævende strømper jeg har stikket til dato, jeg ved egentligt ikke hvorfor, da jeg ofte har strikket mønster før, men jeg tror det er fordi der ikke er så mange masker, så jeg kunne ikke lære mønsteret, derfor skulle jeg hele tiden se på mønsterarket og så lavede jeg også den fejl, at jeg strikkede dem på strømpepinde i stedet for at strikke dem på to rundpinde og dermed begge på en gang.\nMen nu er de endeligt færdige og jeg er vildt glad for resultatet. Jeg forelskede mig i dem for længe længe siden, da jeg endelig tog mig sammen til at bestille garnet til dem, var den farve som er vist på drops udgået, så jeg måtte vælge en anden farve.\nJeg har strikket dem i Drops fabel farve uni color 400 (sort) og print 330 (berry dream) , jeg har købt to andre farver, så jeg kan lave to par mere, bare med et andet udtryk, jeg glæder mig til at se hvor forsekellige de bliver, men jeg skal lige strikke en trøje til mig selv inden jeg går i gang med endnu et par Irish Dream fra Drops\nEtiketter: Drops Design, Drops garn, Færdig arbejde, Mig, strik, strømper\nGlæder mig til at bruge min fødselsdagsgave\nJeg fyldte 50 i starten af december, derfor fik jeg fødselsdagsgave af min arbejdsplads og jeg må sige at min chef har ramt spot on med den gave, Dels fordi den lige er mig og dels fordi den ikke kan være mere Grønlandsk.\nJeg fik bogen sy i sælskind. Den er skrevet både på Dansk og på Grønlandsk, der er beskrivelse af hvilke redskaber der er gode at bruge til skindsyning, hvordan skindet skal ligge og mange flere gode råd og retningslinjer, derud over er der bagest i bogen et mønster ark.\nSå når julen og nytåret er over, så skal jeg helt sikkert igang med at sy, sælskindet er allerede indkøbt for lang tid siden, samt et lille stykke snehare skind.\nEtiketter: Gaver, Grønland, Mig, Skind, sy\nVarme futter til små fødder\nJeg har lavet Super Mice futterne fra Drops endnu engang, denne gang i størrelse 22-23. Strikket i sort og lysegrå Alaska fra Drops. Der er formgummi under sålen, så den lille purk ikke glider så let. Jeg har brugt en træknap med et dødninge-hoved på, håber ikke at storebror bliver alt for misundelig over den knap.\nJeg er simpelthen forelsket, de er bare så søde i den lille størrelse.\nJeg håber knægten bliver glad for sine futter.\nEtiketter: bestillings arbejde, Drops Design, Drops garn, Filtning/Valkning, Færdig arbejde, strik\nJeg passer min nabos hun, mens de er på juleferie, det er så dejligt nemt, for så kan hun være inde ved mig når jeg er hjemme og sove inde hos sig selv, som hun er vant til, når jeg er på arbejde og om natte.\nDa vi skulle ud og gå tur i lige over middag, kunne jeg ikke finde hundesnoren, så hun kom bare lige ud i gården for at tisse af.\nJeg har heldigvis grejet til at lave en hundesnor med herop, så jeg fandt en karabinhage, en rulle have-snor og nål nr 4 frem. og vupti, et par timer efter kunne vi gå tur, med ny smart snor.\nJeg har hæklet den i grøn snor, 3 fm, længden blev 125 cm med karabinhage.\nDet er mega hårdt at hækle i have-snor, tror det er fordi det er nylon og meget glat, men resultatet er blevet godt. Planen var at jeg ville hækle nogle flere og sætte dem til salg i min Amio butik, men det venter jeg altså lidt med, mine skulder og nakke skal lige have en pause, for det hårde håndarbejde.\nEtiketter: Dagen i dag, Dyrene skal også forkæles, Færdig arbejde, hækling, Ideer, Mig\nGenbrugs gulvmåtte, hæklet af gamle lagner\nEndnu en gulvmåtte er hoppet af hæklenålen. Denne gang en firkantet måtte, som måler 54 x71 cm og vejer 670 g, hæklet på nål 12, i stm, jeg har brugt det meste af to lagner, som er købt i genbrug i Danmark, altså har de taget den lange rejse til Grønland sammen med mig.\nJeg har revet lagnerne op på den lange led, i ca 1½ cm brede strimler. '\nDet er mega hårdt at hækle i stofgarn, så nu holder jeg lige en pause med det og strikker strømper i stedet for.\nEt STORT nøgle garn :-)\nEtiketter: Færdig arbejde, genbrug, hækling, Mig, Stof, til salg på AmioAmio\nGulvmåtte hæklet af gammelt sengetøj\nJeg har for lang tid siden lavet gammelt sengetøj til garn, nu har jeg endeligt fået hæklet en rund gulvmåtte af det, måtten blev 61 cm i diameter, der er brugt et dynebetræk og et pudevår. Måtten er hæklet på nål nr. 12.\nDet er mega sjovt for det går stræk at hækle med så stor en nål, men hold da op det er altså mega hårdt for fingrene og håndleddet.\nJeg startede med 6 fm i en magisk ring, næste omgang 2 fm i hver maske, så 1 fm, 2 fm i næste m, jeg har øget med 1 m mellem hver udtagning på alle omgange, endte med at der var 16 masker imellem hver udtagning.\nEtiketter: Færdig arbejde, garn, genbrug, hækling, Mig\nSnefnug / isblomster hæklede\nJeg har igen i år hæklet en masse snefnug/ isblomser opskriften har jeg fundet hos Garn grammatik\njeg har hæklet dem i Korall fra Järbo garn, som er et 100% bomulds flamé garn, hæklet på nål 4, så de er blevet rimelig store fra 22 cm og 26 cm i diameter.\nJeg har stivet dem med en kartoffelmels blanding, opskriften har jeg fundet hos Cupcake By Me\njeg lavede blandingen, lod den køle lidt af og proppede derefter alle snesnug i på en gang, rørte godt rundt, så alle var godt snasket ind, hvorefter jeg tog dem om en af gangen, vred dem og lagde dem ud der hvor de skulle nåles op og tørre.\nGulvpuslespild kan bruges til meget\nuhmm dejligt klisteret :-)\n22 cm i diameter\nEtiketter: Færdig arbejde, garn, hækling, Jul, Mig, Stivning med kartoffelmel\n12 hæklede juletræer