Indgangen til byen. – Oslohistorie\nHomeAviseneAftenpostenIndgangen til byen.\nAftenposten, 15.7.1917: “Aftenposten”s tegner har ovenfor givet et livagtig billede af, hvordan indgangen til Norges hovedstad fra hovedjernbanestationen – den fremtidige centralbanegaard – vil tage sig ud, naar Jernbanetorvet fremtræder i reguleret størrelse, flankeret af Den norske Amerikalinjes hus mot syd, med Karl Johans gades nedre del udvidet fra 13 til 20 eller 22 meter – der er dissens i formandskabet, om man skal vælge det ene eller det andet – og med Det danske forenede dampskibsselskabs hus reist paa hjørnetomten nr. 1.\nReguleringschefen maatte i sin tid døie spottegloser, fordi han tog op tanken om at regulere Karl Johans gade betydelig bredere fra Jernbanetorvet af, – man syntes det var en altfor dristig tanke. […]\nDer er én styg plet paa det billede, tegneren ovenfor viser frem, nemlig gavlen, som stikker langt frem i gaden ovenfor Det danske selskabs tilbagetrukne hus. Der kan selvfølgelig pudses og stelles paa denne gavl. Men alligevel vil den virke skjæmmende – saalænge den staar der.\nMan var opmerksom paa dette i formandskabet. Og et medlem stemte for, at reguleringens gjennemførelse skulde gjøres afhængig af, at de tre gaarde ovenfor, op til Skippergaden, reves og opbyggedes igjen samtidig.\nFormandskabet for øvrig fandt imidlertid ikke, at den gode tankes realisation kunde forhales af den grund. Man fortrøstede sig – og visselig med rette – til, at med den nye tid, som nu oprinder for dette strøg, vilde gaardeierne se sin fordel i snarest at skride til ombygning og modernisering af gaardene efter den nye reguleringslinje.


Åh, hvordan kan det allerede være søndag aften? Jeg synes simpelthen weekenden er fløjet af sted! Nå, men jeg har lige set en hyggelig romantisk komedie på TV3 med Adam Sandler og Jennifer Aniston, perfekt måde at slutte weekenden af på - Bare ligge i dynerne og lade sig underholde af en sød film. Inden filmen nåede jeg også lige en lille morfar, da det har været en hård, begivenhedsrig, men skøn weekend med alt for lidt søvn. Men NU er det simpelthen tid til et lille sent indlæg på bloggen :-)\nDa det er en god uges tid siden mit sidste Instagram indlæg, ville jeg lige checke ind og vise jer nogle af billederne fra de sidste dage, og vise hvad jeg har blandt andet har brugt min tid på. I kan for resten finde mig på Instagram lige HER eller under navnet AllThingsGlitters, hvis I har lyst - Jeg opdaterer jævnligt, og synes selv det er så hyggeligt at kigge på andre folks billeder, hihi.\n♥ Jeg har fundet sjove gamle billeder i gemmerne - Dette billede er fra en bytur i 2010 på Laurits Betjent.\n♥ Fandt denne qoute som passer helt perfekt på mig! Min søster og jeg er ISÆR gode til at skråle sammen! Særligt Celine Dion & N*Sync ;-)\n♥ Jeg har købt en lækker, pink læbestift. Læs anmeldelse af den HER\n♥ Jeg har taget selfie, for at vise mine nye ultra korte lokker.\n♥ Min søster og jeg har spist fantastisk lækker mad på Mc. Donald's ;-)\n♥ Endnu et billede fra gemmerne - Poserer her som Lady Gaga på toilettet på et diskotek ;-)\n♥ Nå ja, endnu et billede fra en festlig aften ;-)\n♥ Jeg har haft denne lille charmetrold på bare 10 uger på besøg <3\nJeg håber I har haft den skønneste weekend - Hvad har I lavet? Synes I også lige det var fredag for en halv time siden? ;-) Nå, jeg vil altså hoppe tilbage i dynerne. I må sove godt, og have en skøn mandag , når vi når der til. Tak fordi I kigger med <3\nAnonym 27. januar 2014 kl. 01.42\nSkønne billeder! Elsker også at kigge andres billeder, men jeg har ikke lavet mig en profil på instagram endnu?! Sker der lige for det... Det må være snart! Ellers, så fik jeg weekend i torsdags, men alligevel virker det som den korteste weekend ever haha :-)\nLouise Lykke 27. januar 2014 kl. 13.10\nEj, du må altså ha' lavet den profil så :D Du har allerede sikret dig én fast følger derinde ;-)\nHaha, åhh hvor jeg kender det! Men det betyder vel bare, vi har hygget os? :D\nStephanie 27. januar 2014 kl. 08.54\nSuper godt indlæg smukke\nTak Stephanie! :)\nxenia // The Luxury Factor 27. januar 2014 kl. 14.53\nSkønne, skønne billeder! (Og citatet om at synge i bilen sætter bare prikken over i'et)\nJeg har været sammen med nogle veninder fredagaften, og så stod den på bytur lørdag aften :-)\nLouise Lykke 27. januar 2014 kl. 19.40\nHaha, ja ikk? :D\nDet lyder som en rigtig lækker weekend! :D\nNatalie Lassen 27. januar 2014 kl. 16.04\nDejligt indlæg med skønne billeder :-)\nMin weekend har stået på arbejde og afslapning med min kæreste - dejligt!\nLouise Lykke 27. januar 2014 kl. 19.41\nTak søde! :-)\nNå, det lyder rigtig skønt :D\nSofies closet 27. januar 2014 kl. 16.56\nÅrh, den hund er så cute! Og hvor ser du godt ud :D\nJa, han er svær at stå for!\n- Tusind tak, hvor er du sød :D\nIda 27. januar 2014 kl. 17.04\nNååååå hvor er den hund bare kær!! Hvilken race er det?\nLouise Lykke 27. januar 2014 kl. 19.39\nHihi, ja ikk? Det er min søsters nye hvalp :)\nDet er en Fransk Bulldog :D\nSanne 27. januar 2014 kl. 19.22\nHyggeligt indlæg smukke <3 Det er nogle rigtig fine billeder, og hunden er jo super sød :-D\nTak skal du ha' søde, dejligt du kunne lide det :D\nAnonym 27. januar 2014 kl. 19.34\nvildt sød hund!\n- Jeg kigger forbi!


Det amerikanske aktiemarked i 1960erne og 70erne rummede omkring 50 aktier, der virkede uovervindelige. Heriblandt Coca Cola, som her er afbilledet på et billboard i 1968. Foto: Getty Images\nKøb og sælg aldrig. Det var rådet for et eksklusivt udvalg amerikanske aktier op igennem 60’erne og ind i 70’erne. Men kunne det virkelig betale sig at investere i sådanne aktier?\n• Igennem 60’erne og 70’erne var der en særlig tro på 50 selskaber med kælenavnet ”The Nifty Fifty”.\n• De 50 aktier blev efterhånden handlet til historisk høje kurser i forhold til indtjeningen.\n• Oliekrisen i 1973-74 ramte økonomien og The Nifty Fifty hårdt.\n• Selv hvis man købte de 50 aktier, da de var allerdyrest i 1972, ville man alligevel have haft pæne afkast, hvis man havde beholdt dem i 16 år.\n1960erne var et dramatisk årti i verdenshistorien. Det gjaldt ikke mindst i USA med attentaterne på Kennedy-brødrene og Martin Luther King. Raceuroligheder og borgerrettighedsbevægelser. Woodstock og hippier. Vietnam-krig og antikrigs protester. Cuba-krise, månelanding og hastigt accelererende teknologiske fremskridt.\nTrods alt var der en generelt stigende optimisme op gennem årtiet og en tro blandt amerikanerne på, at USA skulle spille en dominerende rolle også blandt verdens bedste virksomheder. Forståeligt, idet de forenede stater så sent som i 1969 tegnede sig for 38 procent af verdens bruttonationalprodukt fordelt på blot 5,6 procent af verdens samlede befolkning.\nVelstandsstigning og optimisme fik også mange almindelige mennesker til at investere i det amerikanske aktiemarked op gennem 60’erne. En undersøgelse af US Stock Exchange viste, at 30 mio. amerikanere - næsten 15 pct. af befolkningen - satte sparepengene i aktier i 1970. De havde ikke den store indsigt i aktier og købte ofte ind i de investeringsforeninger, der blomstrede op i årtiet. Men mange af de professionelle i investeringsforeningerne havde også begrænset erfaring. Halvdelen af de beskæftigede salgsfolk og investeringsanalytikere i 1969 var blevet ansat i årene siden 1962 og havde derfor ikke set andet end et marked, der gik nogenlunde jævnt opad.\nFotoselskabet Polaroid var et af de selskaber i der steg allermest i kurs igennem 1960erne og 70erne. Her afbilledet i en reklame fra 1973, hvor kurserne allerede var på vej ned og selskabet faldt med 91 procent i alt.\nTidens 50 største amerikanske aktier\nDer var en del virksomheder, der blev fremhævet som særligt interessante i disse år. Kendetegnende for dem var solid vækst i årevis, stabilt stigende udbyttebetalinger og høje markedsværdier. Disse aktier blev et helt naturligt valg for institutionelle investorer uden behovet for at stille de store spørgsmål. Aktiekurserne gik kun en vej. Og det var op. ”Køb og sælg aldrig”, lød det enkle råd for netop disse 50 aktier.\nMorgan Stanley Trust, en af de største kapitalforvaltere på det tidspunkt, satte navnet The Nifty Fifty på den eksklusive gruppe af vækstaktier i 1972. Nogle af aktierne er nok ukendte for de fleste, men en del kender alle. F.eks. Walt Disney, McDonalds og Pfizer.\nHvornår er en aktie dyr?\nI 1972 havde investorerne sendt aktiekurserne højt op. The Nifty Fifty var på papiret blevet dyre. Specielt, hvis man kiggede på aktiekursen i forhold til indtjeningen i selskaberne også kaldet Price Earning (P/E). Hvis en aktie handles til en høj pris per indtjening, så udtrykker det, at markedet forventer, at selskabet tjener mange penge. Og forventningerne var netop høje til The Nifty Fifty dengang. Både Walt Disney og McDonalds blev handlet til tårnhøje priser i forhold til, hvad de rent faktisk tjente. Det samme gjaldt for Polaroid. Gennemsnitsprisen for de eftertragtede 50 aktier var prisfastsat mere end dobbelt så højt som gennemsnittet for de 500 største amerikanske aktier.\n”The Nifty Fifty blev taget ud og skudt en efter en” Citat fra finansmagasinet Forbes efter oliekrisen i 1973.\nOliekrise og økonomisk nedtur\nDet store spørgsmål var naturligvis, om det kunne betale sig at købe så dyre aktier? Selv hvis man gik ind på toppen, da de var allerdyrest i 1972?\nFor i 1973-1974 skete der noget. Den 6. oktober 1973 gik Egypten og Syrien til angreb på Israel. En våbenhvile blev indgået 24. oktober, men en oliekrise var sat i gang med dramatisk stigende oliepriser. Rent økonomisk var det et voldsomt chok for de rige lande, som havde vænnet sig til vækst og velstand op gennem de glade 60’ere. En firdobling af olieprisen gjorde ondt i hele økonomien, ikke mindst på forbrugerne, som måtte skære kraftigt ned på andre ting. Flere faktorer betød, at aktiemarkederne begyndte at falde over hele verden, hvilket resulterede i en voldsom stigning i ledigheden de fleste steder.\nDe såkaldte Nifty Fifty rummer mange genkendelige navne. Men, hvad var der sket, hvis man havde købt dem på toppen i december 1972 og beholdt dem frem til 1998? Faktisk ville de 50 aktier tilsammen, have givet nogenlunde samme afkast som indekset S&P 500, der er de 500 største amerikanske børsnoterede aktier. Kilde: AAII Journal, oktober 1998, Jeremy Siegel\nEn blanding af godt og skidt\nNår det går skidt i økonomien, så falder aktiemarkedet som regel. The Nifty Fifty gik heller ikke fri. Som en kommentator beskrev det i finanstidsskriftet Forbes: ”The Nifty Fifty blev taget ud og skudt en efter en”. F.eks. faldt Xerox 71 procent og Polaroid 91 procent. På dette tidspunkt stod det klart, at det var en dårlig idé at have købt de dyreste aktier. For det var dem, der faldt mest. Men der gemmer sig også en anden historie.\nProfessor i finans, Jeremy Siegel, på Wharton School of the University of Pennsylvania, berømt for bogen Stocks for the Long Run, satte sig for undersøge, hvordan det så ud, hvis man som investor havde købt de 50 aktier, da de var dyrest prisfastsat i 1972 og beholdt dem til og med august 1998. Det ville have givet et årligt afkast på godt 12 pct. - nogenlunde det samme som indekset S&P 500 i samme periode.\nMen der var stor forskel på, hvordan aktierne havde klaret sig. Nogen gav et meget lavere afkast, endda negativt i flere tilfælde, mens andre gav et afkast, der var betydeligt højere end markedsindekset. Blandt dem, der klarede sig bedst, var bl.a. Phillip Morris, Coca Cola og medicinalvirksomheder som Pfizer og Merck.\nEn stor del af the nifty fifty lever i bedste velgående\nEn hel del af selskaberne fra The Nifty Fifty eksisterer i bedste velgående i dag. Nogle er blevet opkøbt eller har fusioneret med andre. Og nogle findes simpelthen ikke mere. Se blot på Kodak, der blev overhalet af den digitale udvikling. Men kigger vi på de 50 superaktier fra 60erne og 70erne, er kendsgerningen dog også, at der er nogle aktier, som har så unikke forretningsmodeller, at det kan betale sig at købe dem, selv om de er blevet relativt dyre.


7 råd til at modvirke dårlig trivsel på arbejdspladsen - Ejendomstorvet.dk\n7 råd til at modvirke dårlig trivsel på arbejdspladsen\nEJENDOMSTORVET.DK - 06 MAJ 2019 - #SUND PÅ JOB\nIndlægget er oprindeligt skrevet og bragt af AS3 Transition\nDu hører det igen og igen. Ordet trivsel. I en tid, hvor arbejdspresset er stigende, er trivselsoptimering blevet et begreb, der får øget fokus på ledelsesgangene rundt om i Danmark. Men hvordan modvirker man dårlig trivsel i praksis ude blandt medarbejderne?\nDet er et spørgsmål, som mange ledere stiller virksomheden.\nÉt er at tænke trivsel ind ledelsesmæssigt med sundhedsordninger og trivselspolitikker. Noget andet er, hvordan du som leder helt konkret implementerer og skaber god trivsel på arbejdspladsen ude blandt medarbejderne i dagligdagen. Der bliver vi ofte bedt om lidt konkret inspiration.\nDu kan bruge listen til at give din trivselsstrategi et servicetjek. Gør I nok for at optimere trivslen, eller er der plads til forbedringer?\nJeg giver her 7 gode råd til, hvordan du kan modvirke dårlig trivsel på arbejdspladsen i praksis.\n1. Prioriter tid til ledelse\nDet betaler sig at sætte tid af dagligt til at være aktivt til stede som leder.\nBåde de menneskelige og økonomiske konsekvenser af dårlig trivsel er store, og ved at prioritere tid til at være leder, kan du bedre forebygge eller spotte dårlig trivsel og tage fat i problemet, inden det leder til sygemeldinger, stress eller opsigelser.\n2. Opbyg tillid via dagligt nærvær\nDet er i det daglige samarbejde, du og dine medarbejdere skaber fundamentet for en god dialog, så medarbejderne også har tillid til at opsøge dig senere, hvis de oplever problemer i deres arbejdsliv.\n3. Sæt realistiske rammer og klare mål\nDer er grænser for, hvor hurtigt dine medarbejdere kan løbe. For store (eller utydelige) forventninger skaber et pres, der tærer alvorligt på trivslen i det lange løb.\nStøt derfor balancen mellem krav og ressourcer, så der findes et godt match.\n4. Interessér dig for dine medarbejdere\nVær oprigtigt interesseret i dine medarbejderes arbejdssituation. Din opgave er at facilitere, at de kan gøre deres arbejde bedst muligt. Lyt til dem og spørg dem. Har de det, de har brug for, for at kunne skabe gode resultater?\nEn virksomhed er en levende organisme bestående af menneskelige kompetencer og ressourcer. Hvis organismen oplever dårlig trivsel eller mister retningen, falder ydeevnen med det samme.\nOg hvis blot én af cellerne bliver ‘syge’, påvirker det de omgivende celler, som vil lide under det. Det er derfor ganske enkelt: Hvis virksomheden skal skabe god performance, skal alle medarbejderne have det godt.\n5. Tag fat om problemer hurtigt\nHvis en medarbejder ændrer adfærd eller udviser tegn på mistrivsel, er det din opgave som leder at reagere på det.\nSpørg vedkommende, hvordan han eller hun har det, og om der er noget, du kan gøre for at hjælpe. En professionel og oprigtig interesse for dine medarbejdere er altid gavnlig.\nHvis du er usikker på, hvordan du som leder kan gebærde dig, kan du med fordel opsøge ny viden eller videreuddanne dig inden for dette felt.\n6. Vær en god rollemodel\nEn leder er katalysator for god eller dårlig trivsel. Det er svært at skabe en god arbejdskultur, hvis lederen åbenlyst selv mistrives eller giver sig selv dårlige arbejdsvilkår.\nTænk over, hvordan du selv arbejder og sæt et godt og sundt eksempel. Det er det, dine medarbejdere vil efterstræbe.\n7. Involvér medarbejderne\nHvis medarbejderne kender virksomhedens mål, gør det deres arbejdet langt mere meningsfuldt. Fællesskabet i at være sammen om at et mål er berigende og indvirker positivt på trivslen.\nDerfor er det vigtigt hele tiden at kommunikere og inddrage medarbejderne i, hvad der sker i virksomheden, dele succeser og anerkende medarbejderes indsats.\nEn arbejdsplads forandrer sig løbende, og de handlinger, du som leder foretager for at fremme trivslen, bør løbende justeres og optimeres.\nTrivselsoptimering bør derfor være et kontinuerligt fokus – både som et konkret værktøj ude blandt medarbejderne og som en langsigtet ledelsesdisciplin på ledelsesgangen.\nFå mere inspiration på AS3’s blog om det gode arbejdsliv.\nVil du blive endnu klogere på, hvordan du kan forbedre trivslen på arbejdspladsen? Så hop ind under kategorien “sund på job” her på vores Erhvervshub. Der deler vi nemlig en masse gode råd til, hvordan du og dine kollegaer kan skabe et endnu bedre arbejdsmiljø. Klik her for at se alle indlæg omhandlende sundhed på arbejdspladsen.\nPå udkig efter nye lokaler til din virksomhed?\nLeder du efter de helt rette lokaler til din virksomhed, hvor det gode arbejdsmiljø kan udfolde sig? Så er Ejendomstorvets portal det helt rette sted for dig at starte. Her får du et overblik over alle ledige erhvervslokaler, investeringsejendomme og kontorpladser. Start din søgning lige her!\nFå 5 gode tips til at holde ferie uden at tænke på arbejde\nGuide til den udbedrende stresspolitik – få 5 gode råd\nDer er ofte en klar forbindelse mellem dårlig ledelse og stress\nSe alle indlæg i kategorien sund på job


OUTsnap CSWP – Vandtæt vinterstøvle fra Salomon\nHer får du en stilfuld vinterstøvle fra Salomon, der beskytter dig optimal på våde og kolde dage i efterår og vinter. Trods vejret – Køb Salomon OUTSnap CSWP nu! Modellens enkle og slanke look gør den velegnet til hverdagsbrug i koldt vejr, når du f.eks. skal til arbejde eller… Læs mere om produktet her\nHer får du en stilfuld vinterstøvle fra Salomon, der beskytter dig optimal på våde og kolde dage i efterår og vinter.\nTrods vejret – Køb Salomon OUTSnap CSWP nu!\nModellens enkle og slanke look gør den velegnet til hverdagsbrug i koldt vejr, når du f.eks. skal til arbejde eller bare gå en tur i sneen.\nDen vandtætte og åndbare CSWP membran holder dine fødder tørre, mens den bløde microfleece linning og vinter indersålen sørger for god varme. Den høje skaft og mud guard kanten giver derudover god beskyttelse.\nSalomons fantastiske pasform i kombination med den støddæmpende EnergyCell™ mellemsål sikrer sublim komfort til hvert enkelt skridt. Tillige sørger ContraGrip® ydersålen for et godt greb på alle overflader.\nPerfekt outdoor støvle til både afterski, vandreture i koldt vejr eller daglige gåture om vinteren.\nOrthoLite® vinter indersål\nSyntetisk pels i skaftåbningen


Vil du arbejde som boligmedarbejder\nNye regler for børn og pas\nSom vores nye kollega vil du få ansvar for administrationen af repræsentationens udsendte medarbejderes tjenesteboliger. Stillingen kræver stor selvstændighed og modenhed og\nindebærer bl.a. vejledning og bistand til de udsendte medarbejdere under selve boligsøgningen, forhandling af lejekontrakter og vilkår, kontakt med udlejere, ejendomsbureauer, synsmand og belgiske myndigheder samt administration af boligerne efter det af Udenrigsministeriet fastsatte regelsæt. Der er tale om et kompliceret arbejdsområde, som skal håndteres under stor autonomi og i visse faser også under omfattende tidspres og med forståelse for opgavernes betydning for de involverede personer. Samtidig kræves gode samarbejdsevner, da boligmedarbejderen indgår i et tæt samarbejde med såvel repræsentationens regnskabs- og administrationsmedarbejdere som administrationschefen.


Høj smal reol med 6 rum - tillægsreol | Delta opbevaring\nB40 x D35 x H215 cm\nKombinér med bredere reoler\nI alt 25 overflademuligheder\nDU SPARER: 663,43\nVælg Model og front-farve: Åben reol (0,-) (2601) Med 1 højre hængslet låge (795,-) (2610) (+993,75) Med 1 højre hængslet låge (860,-) (2611) (+1.075,-) Med 2 højre hængslede låger (1.720,-) (2612) (+2.150,-)\nVælg Understel: Pladesokkel (0,-) Løs sokkel (572,-) (2971) (+715,-)\nReolen der ikke fylder for meget i bredden, men er 2,15 m høj. Den kan godt stå alene, men så anbefaler vi, at man hæfter den til væggen med de medfølgende vinkelbeslag.\nDenne reol kan også kombineres med de brede reoler fra Delta 2.0 serien. Måske er der lige 40,8 cm ekstra plads til reolopstillingen, og så kan denne reol f.eks. sættes ind i midten af de andre moduler.\nKorpus, hylder og låger kan vælges i mange varianter, helt efter eget ønske, så det passer til kontoret. I alt er der 25 overflademuligheder. Heriblandt 16 lakfarver, flere finér typer og 4 laminat farver.\nReolen er meget stabil. Alle flader er 16 mm møbelplade, selv bagbeklædningen. Understel kan vælges med standard pladesokkel eller løs sokkel 8,5 cm. Er der valgt låge til denne reol, kan grebet vælges i hvid, alu, krom eller sort.\nProduktmål: B40xD35xH215,8 cm\nHøjde: 212,8 cm\nHøj smal reol 6 rum


Webinar: Fremtiden for de kommunale sorterings- og genanvendelsesanlæg - Dansk Kompetencecenter for Affald og Ressourcer\nWebinar: Fremtiden for de kommunale sorterings- og genanvendelsesanlæg\nI følge ”Klimaplan for en grøn affaldssektor og cirkulær økonomi” af 16/6 2020, der står overfor en implementering, hvad angår aftalens målsætning om en stærk dansk genanvendelsessektor, skal de kommunale anlæg til sortering og genanvendelse af affald selskabsgøres senest 1. januar 2024.\nMed målet om at skabe en stærk genanvendelsessektor lægges der i lovforslaget op til, at kommunale sorterings- og genanvendelsesanlæg, etableret før 16/6 2020, skal lukkes eller selskabsgøres og kan herefter deltage på markedet i en overgangsperiode på 5 år – det vil sige frem til 1/1 2027.\nDe kommunale anlæg, der vælger at selskabsgøre, skal i overgangsperioden konkurrere på markedsvilkår og byde på husholdningsaffaldet på lige vilkår med andre private og selskabsgjorte anlæg. Kommunerne vil derfor, ifølge forslaget, ikke have mulighed for at investere i nye kommunale genanvendelsesanlæg. Der er dog mulighed for dispensation, hvis det viser sig, at markedet ikke kan løfte opgaven.\nPå webinaret vil vi belyse, hvad der set med advokatens briller skal overvejes før en kommune vælger at selskabsgøre, og hvilke muligheder der ligger for disse anlæg. Derudover vil vi se på regelsættet omkring selskaberne og kommunernes pligt til at udbyde det genanvendelige husholdningsaffald.\nDeltag og bliv klogere på selskabsgørelse og de rammer, der vil gælde for fremtidens kommunale anlæg, der ønsker at være på markedet.\nJuridiske konsekvenser for de kommunalt ejede sorterings- og genanvendelsesanlæg samt erfaringer fra andre offentlige selskabsdannelser\nHvilke overvejelser er der for et fælleskommunalt anlæg?\nAnn-Sofie Bolduc, I/S Reno-Nord\nHvilke overvejelser er der for de private aktører?\nAdvokaternes refleksion på selskabernes overvejelser samt spørgsmål og debat med deltagerne\nAffaldsforbrændingAffaldslovgivningKonferencer og Seminarer


21. december 2018 by Valbylille Skriv kommentar\nIngen jul uden risengrød. Vi spiser det gerne hele vinteren, men her i december går det helt i grød. Der skal jo både være til nisserne, risalamanden, klatkager, aftensmaden lillejuleaften og så lige et par gange derimellem. Børnene er som børn er flest og elsker risengrød. Det gør jeg såmænd også, og når jeg bruger denne opskrift er Manden også med på en skål grød til aftensmad.\nRisengrød har tidligere voldt mig en del besvær, og når jeg af og til laver en kæmpe portion til alle nabobørnene, bruger jeg fortsat denne opskrift på risengrød, der ikke kan gå galt. Den er altså lidt af et hit, når man (som jeg har gjort) kan brænde grød på, selv når den tilberedes i høkasse.\nI dag er det flere år siden, jeg sidst har kigget ned i en gryde med brændt grød, og er det bare familien der skal spise med, bruger jeg altid opskriften nedenfor, som helt traditionelt tilberedes på komfuret. Den er altså bare det bedre, men kræver også, at man er over gryden. Tidligere var jeg for utålmodig til, at det blev godt, men i dag er det ren meditation at koge grød på den måde. Og så besværligt er det altså heller ikke.\nDet er også denne opskrift, jeg bruger til risalamande. Så skal man bare undlade salt, og evt. koge en tom vaniljestang med for ekstra vaniljesmag. Mums! Faktisk laver jeg gerne to portioner risengrød lillejuleaften. Den første spiser vi, og den anden bliver til risalamande og klatkager til morgen- eller eftermiddagsmad juleaften.\nBørnene vil helst bare have deres risengrød med kanelsukker og smør, og så får de gerne en appelsin til dessert for at give lidt modspil til sødmen. Jeg foretrækker grøden med en form for frugtkompot og gerne lidt ristede nødder eller mandler. Her har jeg lavet en kompot af karamelliserede æbler med kanel. Den smager skønt til grøden, og er nem at lave, når man alligevel skal røre i risengrøden.\nNår risengrøden skal være særligt god eller den skal bruges til risalamande, bruger jeg altid denne opskrift med sødmælk. Så får man ikke en mere cremet og lækker grød.\nKalorier 493 kcal\n3 belle de boskoop skrællet og i tern\n0,5 dl mandelflager ristede\nKom ris og vand i en gryde, og lad det koge op. Tilsæt mælken, og rør hyppigt, indtil mælken når kogepunktet. Skru derefter ned for varmen, og læg låget på.\nRør i gryden ca. hvert 10 minut. Når grøden er ved at være færdigt, smages den til med salt, og koger færdig uden låg.\nLad grøden hvile 5-10 minutter inden servering.\nBrun smørret i en lille gryde, og tilsæt sukkeret. Lad det koge sammen under omrøring. Det tage ret par minutter.\nTilsæt æbletern og kanelstang, og vend æbleternene godt rundt i karamellen. Hæld evt. lidt vand ved, og lad det koge til en grov kompot. Det tager 5-10 minutter – længere tid hvis der bruges spiseæbler.\nServer grøden med æblekompot, ristede mandler, smørklat og et lille drys kanelsukker.\nUndlad salt, hvis grøden skal bruges til risalamande. For en mere intens vaniljestang i den færdige dessert, kan man lade en tom vaniljestang koge med.\nSkrevet i: Aftensmad, Danmark og Norden, Glutenfri, Jul, Opskrifter, Vegetar Tags: grød


Vores skoler | arkitours\nNye og renoverede skoler og daginstitutioner\nCorona eller ej, så sker der en masse på skoleområdet. De lange gangarealer og klasseværelser på stribe åbnes op i de ældre skoler, så skolens rammer hænger sammen med nye læringsformer, forberedelseslokaler til lærerne og mere leg og bevægelse dagen igennem. Vi vil også komme ind på, hvordan Corona-pandemien påvirker det fremtidige arbejde med skolebyggeri, indretning, udearealer mv. på de forskellige tegnestuer.\nVed hvert besøg får du rundvisning ved en eller flere af fagpersonerne bag.\nSydsjælland: Berømt skole i træ og PCB-renovering af folkeskole\nUglegårdsskolen, Halldor Gunnløgsson, ca. 1974, opført i træ. Udstillet som model på MOMA, New York. Rummelig 70’er pædagogik med en flad udstrakt struktur. Vandløb og beplantning langs bygningerne. Stor skole med plads til 1250 elever.\nHedelyskolen, Greve, AI og Enemærke & Petersen\nI 2014 blev der konstateret for høje PCB-forekomster på Hedelyskolen i Greve – derfor blev der i gangsat et\nPCB-sanerings- og renoveringsprojekt, som skulle give et sundt indeklima og et åbent og lyst læringsmiljø.\nFleksible, åbne og lyse læringsmiljøer.\nRøde by, Skovlunde\nBørnehave, Rubow Arkitekter, 2018\nOplægsholdere ved hvert besøg; nogle steder flere fagpersoner. Mere info er på vej. Inklusiv vand og en sandwich i bussen.\nNB: Kan kun bookes af grupper.\nKontakt os, hvis du gerne vil melde dig til. Eller skriv til dorte@arkitours.dk\nKøbenhavn: Fra børnehus til læringsmiljøet før og efter Corona\nBørnehuset æblekassen, Rubow Arkitekter, Grønttorvet Valby, 2019\nLundehusskolen, helhedsrenovering af bevaringsværdig folkeskole fra 1943, indstillet til Renoverprisen 2020; Nøhr & Sigsgaard, Kant Arkitekter, DOMINIA, Norconsult, GHBLandskab og billedkunstneren Malene Bach.\nLæringsmiljøet på Kalvebod Fælled Skole (2018) - før og efter Corona\nKontakt os, hvis du gerne vil melde dig til. Eller skriv til pia@arkitours.dk\nNordsjælland: Helstøbt renovering af folkeskole - og genkomst af udskældt betonskole\nSkolen i Bymidten, Helsingør, Kjaer & Richter, Lyngkilde rådgivende ingeniører, 1 : 1 Landskab, 2019\nTransformation af 10 eksisterende bevaringsværdige bygninger samt ny multihal, udskoling, musikskole og udearealer.\nNordvestskolen, tegnestuen Møllen, 1971\nDu får indblik i, hvordan en meget udskældt bygning nu er fremhævet som et arkitektonisk fyrtårn i Helsingør Kommune - og som et hovedelement i et kvartersløft. Skolen skal føres tilbage til den oprindelige arkitektur.\nGå til oversigten over København\nRøde by, 2018, RUBOW Arkitekter\nNordvestskolen, 1971, tegnestuen Møllen


Jagten på den perfekte foundation - voksenlivsstil.dk\n19. november 2014 /0 Kommentarer/i Beauty /af Jeanette\nMåske har du allerede fundet din perfekte foundation, men jeg hører til dem, der nok altid er på udkig efter en, der lige er en tand bedre. Jeg har længe brugt mineralpudder, som jeg også stadig bruger ind imellem. På det sidste er jeg dog gået mere og mere tilbage til de flydende foundations, som måske især på en lidt ældre hud kan give et endnu mere ensartet og udglattet resultat.\nFornyligt i lufthavnen faldt jeg over denne Sensai Fluid Finish Lasting Velvet Foundation fra Kanebo (ca. 300 kr.) – og den er altså den bedste, jeg til dato har prøvet! Den dækker rigtigt godt uden at virke malet – og smelter nærmest ind i huden og giver en flot naturlig ensartethed. Jeg synes faktisk også, den flydende foundation fylder linjerne lidt ud, så huden virker glattere. Den findes i mange fine beige nuancer, som passer til den nordiske hud. Jeg kan bestemt anbefale at prøve den, hvis du falder over Kanebo Sensai.\nJeg kan i øvrigt tilføje, at det hudplejeprodukt, som jeg allermindst vil undvære er deres Purifying Cleansing Oil, som jeg dagligt masserer grundigt ind i huden. Den rengør huden helt ekstremt godt uden at udtørre.\nJeg har set den hos Billigparfume.dk til 349 kr.\nTags: anbefaling, bedste foundation, blog, ensartet hud, Kanebo, perfekte foundation, Sensai, Sensai Fluid Finish Lasting Velvet Foundation, udglatter\nhttps://i1.wp.com/voksenlivsstil.dk/wp-content/uploads/2018/03/jagten-på-den-perfekte-foundation.jpg?fit=640%2C360&ssl=1 360 640 Jeanette https://voksenlivsstil.dk/wp-content/uploads/2018/12/voksenlivsstil-header_n900.png Jeanette2014-11-19 09:00:582018-03-01 10:07:07Jagten på den perfekte foundation\nVIND! Det cool horn fra Maanesten Se mit julehjem i Femina


Shoes for Crews - Se arbejdssko, sko og sneakers fra SFC her\nEr du på udkig efter praktiske sko til brug på dit arbejde? Her på siden har vi samlet vores sortiment af sneakers, almindelige sko og støvler fra Shoes For Crews.\nMangler du et par sneakers til brug på dit arbejde, har du mange forskellige valgmuligheder fra Shoes For Crews. Du finder både sneakers til mænd og kvinder, der er velegnet til dig, som arbejder i restaurationsbranchen eller fødevareindustrien, eller dig, som arbejder i butik eller med rengøring.\nHvis du arbejder på glatte, fedtede eller våde overflader, så er Shoes For Crews Falcon II den oplagte sko for dig. Her får du en åndbar sko i fibermaterialer, der betyder, at skoen afviser vand og andre væsker. Skoen er udstyret med en helt unik ydersål, der sikrer en utrolig god stødabsorbering.\nHer på siden finder du også et udvalg af sikkerhedsgummistøvler fra Shoes For Crews. Gummistøvlerne er blandt andet velegnet til slagteri- og mejeribranchen og anbefales primært til indendørs brug.\nFælles for alle skoene fra Shoes For Crews er, at kvaliteten altid er helt i top. Her er du garanteret komfortable, skridsikre og robuste sko, der kan holde til de store mængder slid, de kan blive udsat for i løbet af arbejdsdagen.\nBestil dine sneakers, sko eller støvler fra Shoes For Crews inden kl. 14.00, så sender vi dem af sted med det samme. Vi tilbyder også fragtfri levering, når du køber for mere end 500 kr. her på webshoppen.\nSFC Jenni dame hyttesko\nDamesko i sort læder med den unikke skridsikre SFC ydersål\nSFC Radium sort\nSFC Froggz - Pro, med den perfekte pasform, lukket bagkappe og SFC ydersål\nSFC Zinc 2 Black\nSFC Froggz - Classic med den perfekte pasform og SFC ydersålen\nSFC Froggz Classic 2 White\nShoes For Crews Condor\nShoes For Crews Condor - ny sko i fantastiske hitec / fibermaterialer.\nSFC herresko - model Dex - med ny forbedret sål\nSFC Damemodel - læder snøresko.


Årets danske skib 2015\nDet blev Samsø Rederi der med deres færge PRINSESSE ISABELLA løb med titlen ÅRETS DANSKE SKIB 2015. Vinderen blev offentliggjort onsdag den 7. oktober på den internationale maritime messe i København - Danish Maritime Fair.\nBerlin  hybridfærge tilhørende Scandlines\nEsvagt Froude SOV (havmølleserviceskib) til hørende Esvagt\nKEM1 crewboat tilhørende KEM Offshore\nSjövägen  batterifærge i Vasakronan)\nDommerpanelet blev ledet af Bo Cerup-Simonsen, DTU og bestod derudover af Per Jørgensen fra Maskinmestrenes Forening, Thomas Knudsen, MAN Diesel & Turbo, Anders Ørgaard, OSK-Shiptech, Henrik Bach, DNVGLog Klaus Kjærulff, KKshipping\nIsabella er et eksempel på et skib designet ind i en større sammenhæng  her et lokalsamfund med en grøn ambition. Skibet repræsenterer innovation og ny/moderne fremdrivningsteknologi og viser at et samarbejde mellem skib og land (biogasproduktion) muliggør en forbedring af miljøet.\nVi er glade for at vi som nystartet rederi modtager denne fornemme pris for vores første skib. Vi er stolte af vores færge, og glade for at Det Blå Danmark gennem tildelingen af prisen har valgt at påskønne den store indsats, der fra lokalt hold er leveret for, at denne færge kunne blive en realitet, siger Carsten Kruse.\nHerunder ses en kort video fra færgens første sejltur fra værftet Remontowa i Polen. Færgen hed først MF Samsø. Navnet blev senere ændret til PRINSESSE ISABELLA.


Naturens dag 2016 - randers.dk\n”Natur uden alder” er temaet for årets udgave af Naturens Dag, som markeres med arrangementer over hele landet. I Randers Kommune er der tre muligheder for spændende oplevelser i tre forskellige naturområder.\nSøndag d. 11. september 2016 fejres naturen overalt i landet i anledning af Naturens Dag. Temaet for i år er ”Natur uden alder”, og formålet er at skabe opmærksomhed om mulighederne i den nære natur for alle aldersgrupper.\n”Vi glæder os hvert år over, at så mange foreninger, kommuner og frivillige bakker op om Naturens Dag. Vi vil gerne åbne naturen som et rum for oplevelser, glæde og fællesskab for alle aldre. Med årets tema håber vi, at både børn, unge og voksne tager hinanden i hånden og sammen går på opdagelse i vores smukke, sjove og spændende i natur, siger Jan Ejlsted, direktør i Friluftsrådet.\nI Randers er der hele tre spændende arrangementer at vælge mellem, og de foregår i hver sit naturområde.\nSejlads og bålhygge\nPå Randers Naturcenter kan man lave sit eget foderbræt i træ og pileflet og hygge sig med forskellige bålaktiviteter. Man kan blandt andet bage pandekager over bål og prøve kræfter med træbrænding med brændejern. Der er også muligheder for at få en sejltur på Gudenåen og fange smådyr i naturcenterets lille sø.\n”Vi lægger op til en dejlig sensommerdag for hele familien på tværs af generationer og med flere meget børnevenlige aktiviteter,” siger Helle-Marie Taastrøm, leder af Randers Naturcenter.\nArrangementet foregår mellem kl. 10.00 og 14.00, og gæster er velkomne til at medbringe en madkurv.\nVinterbadning og naturopgaver\nVed kajakbroen i Udbyhøj Havn bliver der fyret godt op i saunateltet, og gæsterne bliver introduceret til vinterbadning i Randers Fjord. Arrangementet starter kl. 10.00 og er arrangeret af Randers Kommune i samarbejde med Naturpark Randers Fjord.\nI Nordre Fælled er der mulighed for på tværs af generationer at lave små forsøg og løse opgaver om naturen. Man kan også hygge sig til tonerne af musik i det fri og tage med på guidede ture i Nordre Fælled.\nArrangementet starter kl. 10.00 på Naturlegepladsen. Der er indgang ved busstoppestedet på Garnisonsvej overfor nr. 36. Det er Nordre Fælleds Venner og Randers produktionshøjskole, der står for arrangementet.\nFormålet er at få danskerne ud i naturen og opleve, hvad den kan byde på.\nI 2015 deltog mere end 50.000 danskere i mere end 250 arrangementer over hele landet.\nMere end 130.000 børn var ude med deres dagpleje, vuggestue, børnehave, SFO eller skole i ugen op til Naturens Dag i 2015.\nNaturens Dag havde præmiere i 2004 på initiativ fra Danmarks Naturfredningsforening.\nFriluftsrådet blev partner på eventen i 2010 med, og de to organisationer samarbejder nu om at få danskerne ud på nye oplevelser i naturen.\nNaturens Dag finder sted 2. søndag i september hvert år.\nNordea-fonden støtter Naturens Dag i 2016.


USA klar til opgør med EU's landbrugsstøtte | Information\nEU vil bøje sig for amerikansk pres og skære lidt i støtten til landbruget\nTrods al deres ære og værdighed, er det hverken Poul Nyrup Rasmussen eller præsidenten for Landbrugsrådet, Peter Gæmelke, der afgør fremtiden for dansk landbrug. Selv om Danmark er medlem af EU, er det først og fremmest USA, der bestemmer udviklingens retning.\nDe amerikanske signaler er klare og entydige. Amerikanerne vil ikke vide af støtte til landbrug og landbrugsproduktion og arbejder for en total liberalisering af landbrugspolitikken i den næste runde af forhandlinger i World Trade Organisation, WTO.\nDet åbne spørgsmål er for det første, om amerikanerne kan overbevise eller nærmest tvinge deres krav igennem over for de nølende europæere. Hvis det sker, så er det næste spørgsmål, hvad den amerikansk inspirerede liberalisering vil betyde for landbrugets fremtid.\nMen først giganternes kamp om landbrugets fremtid i WTO, hvor amerikanerne har vundet det første og helt principielle slag:\nI forbindelse med etableringen af World Trade Organisation i 1994 skar europæerne efter massivt amerikansk pres i støtten til landbruget. Efter års interne forhandlinger om en EU-reform af landbrugsstøtten førte det amerikanske pres til landbrugsreformen af 1992, hvor støtten til korn-priserne blev sat ned, mens støtten til andre afgrøder blev afskaffet. En ny støtte per hektar landbrugsjord kompenserede de europæiske landmænd.\nDen proces ser amerikanerne gerne fortsætter. Hjemme er de i fuld gang.\nEt blik på Clinton-regering-ens to år gamle reform af den amerikanske støtte til landbruget fortæller hvad de europæiske landmænd kan se frem til.\nUnder den meget amerikanske overskrift Freedom to farm, har reformen skåret al prisstøtte og al støtte til bestemte produkter væk.\nEfter reformen kan den amerikanske landmand nu selv bestemme, hvilke produkter, han eller hun ønsker at dyrke uden at skele til, hvor støtten ligger. Til gen-gæld er der ikke en dollar at hente i støtte til produktionen. Markedet sætter prisen på landbrugets produkter på det amerikanske hjemmemarked.\nTilbage bliver en direkte støtte til landmandens indkomst. Selv om reformen indebærer en Freedom to farm, så er den amerikanske landmand kommet på bistandshjælp. Økonom Søren Frandsen fra Statens Jordbrugs- og Fiskeriøkonomiske Institut fortæller, at mellem 10 og 15 procent af det amerikanske landbrugs indtægter stammer fra bistandshjælpen.\nTil sammenligning henter landbruget i Europa i følge den danske jordbrugsøkonom næsten 40 procent i de forskellige europæiske former for støtte.\nAmerikanerne har altså meget gode grunde til at gå til frontal-angreb på EU's støtteordninger.\nBåde danske og amerikanske kilder vurderer over for Information, at amerikanerne kun kan presse europæerne et stykke hen ad vejen mod den totale liberalisering i de kommende WTO-forhandlinger.\nTil gengæld kommer europæerne til at gentage deres WTO-løfte fra 1992 om at arbejde for en yderligere liberalisering. Europæerne vil vinde tid til komplicerede interne forhandlinger og amerikanerne vil have vundet endnu et principielt slagsmål.\nPå det tidspunkt skriver vi år 2002 eller 2003 og amerikanerne vil gøre klar til endnu runde globale forhandlinger om landbrugsstøtten, der så kan finde sted i år 2007 eller 2008.\nDet amerikanske pres for en liberalisering vil fortsætte.\nSelv om europæerne efter alt at dømme kun vil bøje sig for de amerikanske principper og\nikke gennemføre hele den amerikanske politik, så kan amerikanerne skubbe til den reformproces i EU, som den østrigske EU-Kommissær for landbruget, Franz Fischler, har lagt op til.\nHer fortsættes 1992-reformen, så EU fremover skal betale mindre i prisstøtte og til gengæld kompensere med støtte per hek-tar landbrugsjord eller anden støtte til udvikling af\nlanddistrikterne gennem en nyoprettet, europæisk landbrugsfond.\nMeget tyder dog på, at EU-landene først for alvor vil forhandle landbrugsreform til næste år. Her er de 15 EU-lande så nærmest nødt til det. På det tidspunkt går WTO-forhandlingerne i gang og i Europa vil forhandlingerne om en udvidelse af EU med de østeuropæiske lande efterhånden også handle om landbrugspolitikken. Samtidig er der stigende politisk interesse for at bruge EU-budgettet til at støtte andet end landbruget.\nTrods betænkelighed fra en række EU-lande tyder alt derfor på, at Franz Fischler får held med sit forehavende. EU vil gennemføre en reform af landbrugsstøtten, der foregriber en kommende WTO-aftale.\nDer bliver sat mere fart på liberaliseringen af det europæiske landbrug, selv om tempoet vil være mærkbart langsommere end amerikanerne kunne ønske sig.\nDet åbne spørgsmål er så, hvad den fortsatte liberalisering vil betyde for det europæiske og særligt det danske landbrug.\nInd til nu har udviklingen været hård ved små og ikke særligt rentable landbrug. Meget tyder på, at de mindste landbrug fortsat vil betale prisen for udvikling og liberalisering, sådan som rapporten om landbrugets strukturudvikling peger på. Men Franz Fischlers landbrugsfond til støtte af udviklingen i landdistrikterne kan bremse den udvikling.\nSamtidig peger professor i økonomi på Landbohøjskolen, Søren Kjeldsen-Kragh på i hvert fald tre områder, der kan favorisere i hvert fald det mellemstore landbrug frem for det store.\n*Den vigtigste forklaring er, at forbrugerne i særligt de vestlige lande stiller stadigt højere krav til fødevarernes kvalitet. Det seneste eksempel er et britisk krav om, at stoppe både produktion og import af kød fra bursvin til fordel for fritgående svin. Et krav, der kan give mindre, men måske ikke helt små enheder bedre vilkår i konkurrencen end de store.\n*Også hensyn til dyrevelfærd kan spille ind. Og her er der ikke lighedstegn mellem stort og godt. Et ekstremt eksempel stammer fra det tidligere Østtyskland, hvor et landbrug med 60.000 svin blev angrebet af svinepest. Alle 60.000 svin skal nu slås ned.\nSøren Kjeldsen-Kragh peger på, at manglende miljøkrav til landbruget i Danmark har fremmet de store brug. I dag forebygger danske landmænd sygdomsangreb på svin ved at give dem vækstfremmere i form af antibiotika. Økonomiprofessoren forudser, at et fremtidigt forbud mod vækstfremmere kan bremse strukturudviklingen hen mod stadigt større enheder.\n"Hvis vækstfremmere bliver forbudt, så må sygdomsbekæmpelsen ske på andre måder. Smitten får sværere ved at sprede sig, hvis besætningerne opdeles på mindre enheder," siger landbrugsøkonomen.\nDermed kan et enkelt politisk indgreb som et forbud mod vækstfremmere få stor betydning for landbrugets strukturudvikling helt uafhængigt af, om der sker en liberalisering eller ej.\n*Endeligt peger såvel Søren Kjeldsen-Krag som kilder i den danske centraladministration på, at kommende miljøkrav til landbruget må acceptere et loft over, hvor meget den enkelte landbrugsbedrift kan producere. Hensyn til miljøet sætter den grænse.\nDe tre forhold - forbrugerkravene, hensyn til dyrevelfærd og hensyn til miljøet - kan i følge Søren Kjeldsen-Kragh bremse en strukturudvikling, der ellers ville fremme de helt store landbrug.\nSamtidig kan en ny form for støtte til de helt små landmænd kompensere dem for deres tab, som følger af den liberalisering amerikanerne ønsker og som Franz Fischler i det små forbereder.\nPeter GæmelkePoul Nyrup Rasmussen


Smartlog v3 » basboell.dk » Liberal? Stem på mig!\n12. Nov 2007 07:01, basboell\nI dagens klumme på 180grader.dk argumenterer VUs landsformand Thomas Banke for at man som ægte liberal stadig trygt kan stemme på Venstre.\nHan har brugt 180grader.dk's stemmeguide for at finde frem til de mest liberale kandidater og er landet på Kasper Krüger, min kandidat-kollega i København og mig selv!!!\nDer er faktisk Venstrefolk, der går til valg på lavere skat.\nCitat: Thomas Banke\nDet er der... Og her på Fyn er det mig! Ifølge Saxobanks undersøgelse er jeg den eneste af Venstres kandidater på Fyn, der vil arbejde aktivt for en sænkning af skatten.\nSå hvis du gerne vil have skatten ned - så er det mig du skal sætte dit kryds ved imorgen... ;-)\n15. Nov 2007 00:03\nhvad er din reaktion på dit mildest talt pinlige resultat?\nsynes du ikke du skulle bruge din tid noget mere konstruktivt såsom at være besøgsven for de ældre, indsamling til de handicappede, eller lektiehjælp - hvis du har en så stærk samfunsmæssig indignation! det er mig ubegribeligt at du nu i to omgange har spildt masser af vuers og frivilliges tid, samt stået for nogle platte og pinlige indslag (robin hood, kakkelbordet m.m) sammen med hystaden Jan Winther i odense´s gågader - det må da have konsekvenser.\nselvom du har plastret odense til med dine mange plakater og haft store info brochurer har du alligvel fremstået som værende egoistisk, usympatisk og for SMART. please lad vær med at spild mere tid på dette umulige projekt - samt andres tid - det er sgu for sørgeligt.\nlæs dette som konstruktiv kritik, og nej jeg er ikke spor rød.\nhåber på konstruktivt svar.\n15. Nov 2007 15:15\nPlejer konstruktiv kritik ikke at blive afleveret i en konstruktiv tone?\n15. Nov 2007 20:02\nHvad angår min sociale indignation, så afbrød jeg faktisk valgkampen for at samle ind til Flygtningehjælpen - noget jeg har gjort i mange år. Jeg støtter også læger uden grænser.\nOm VU'erne føler de har spildt deres tid, ved jeg ikke. Vi vidste godt det var op ad bakke - det er svært at få Odenseanerne tilat stemme lokalt. Men jeg er utrolig taknemmelig for den indsats de har leveret - ikke mindst Jan Winther der i 3 uger har kæmpet uafbrudt.\nPlatte og pinlige indslag? Tjah, det er interessant det er den slags der kommer i pressen. For når jeg skriver jeg vil have 50% i skat højest eller at regeringens 2015 er en OM'er er der ikke den store reaktion fra pressen. Det kan man være irriteret over - men sådan er vilkårene.\nJeg kan berolige dig med, at jeg ikke stiller op igen.\n15. Nov 2007 21:26\nja ok, jeg synes bare Jan gik og skreg lidt for meget i odenses gågader\nstil op til kommunalvalget og hjælp de ældre\n26. Nov 2007 22:24\nJeg kan ikke lade være med at knytte en kommentar til Helene.\ndet er aldrig spild at tid at kæmpe for en sag man brænder for. Derfor gik mange vu'ere på gaden for at få valgt en ung liberal, og endda lokal, kandidat.\nDet var selvfølgeligt ærgeligt det ikke lykkedes, men mange leverede en flot indsats, og VU spildte ikke et minut af vores tid!\nMVH Mette Bang, fmd. VU Odense\n2. Jun 2010 10:10\nVU sutter donkeycock!\nMagen til retards skal man lede længe efter..."alle er født" lige, yeah right!\nDer er vist nogen der har sorteret lidt for groft i informations strømmen gennem livet


> Christianskirkens bogsalg\nChristianskirken har et bogsalg i kirken. Det findes i kirkens forhal/våbenhus og er meget lettilgængeligt.\nSalget foregår ved selvbetjening\n· Man vælger en bog, man vil købe, lægger den slip, der er i bogen, i en kasse ved bogsalget og betaler ved enten at lægge kontanter i kassen eller ved at betale på det Mobile Pay nummer, der er angivet i bogsalget.\n· Hver søndag i kirketiden.\n· I hverdage (når kirketjenerne er på arbejde).\nBestilling af bøger – spar portoen og hent den inden for en uge!\n· Der er også mulighed for at bestille bøger, der ikke findes på bogbordet. Det kan nemt gøres ved at sende en mail til: bogsalg@christianskirken.dk. Eller ved at lægge en seddel i kassen i bogsalget med angivelse af bogens titel og ens egen mailadresse/mobilnummer. Så får man besked, når bogen er kommet, og kan hente den portofrit.\n· Det er også muligt at bestille mange bøger på en gang. F.eks. pjecer/studiemateriale til en bibelkreds/smågruppe.\nOverskuddet går til Menighedsplejen\n· Overskuddet fra salget går til Christians Sogns Menighedspleje, men formålet er ikke, at vi skal tjene penge. Formålet er, at forkyndelsen fortsætter i hjemmene, når man sidder med en god bog og reflekterer over troen på Gud og livet med Jesus som Herre og frelser.\nEt team af frivillige står bag\n· Bogbordet bliver løbende forsynet med nye titler og et team af frivillige står for udvælgelsen af bøger.\n· Er du interesseret i kristen litteratur og bogmission, så overvej at blive en del af teamet og skriv til sognepræst Anders Møberg, andmo@km.dk.\nGiv en gave – til dig selv eller andre\n· Ofte mangler man adgang til kristen litteratur og vælger i stedet en æske chokolade eller en blomst, når man tager på besøg hos folk eller til fødselsdag. Overvej at give en bog i stedet!\n· Eller glæd dig selv med en god læseroplevelse, hvor troen bliver både fodret og udfordret. Vi er sikre på, at du kan finde en bog i bogsalget, som er lige noget for dig. Måske til ferien eller weekenden?\nKig forbi bogsalget og få gode ideer.\nTeamet bag bogsalget\nAnders Møberg, sognepræst, andmo@km.dk


Manden er sin kone utro i deres egen seng - så overrasker hun ham med den perfekte hævn\nManden er sin kone utro i deres egen seng – så overrasker hun ham med den perfekte hævn\nNewsner » Familie » Manden er sin kone utro i deres egen seng – så overrasker hun ham med den perfekte hævn\nHævn er en ret, der bedst serveres kold, og når jeg læser, hvordan denne kvinde hævnede sig på sin utro mand, kunne jeg næsten ikke lade være med at juble.\nHistorien har cirkuleret rundt på nettet og forskellige sociale medier i flere år, og jeg fandt den ved et tilfælde på den engelske hjemmeside hrtpages.\nEftersigende skulle en kvinde fra England have ringet ind til et radioprogram og fortalt historien, hvorefter den er blevet et viralt hit, hvilket jeg godt kan forstå. Jeg har dog ikke været i stand til at bekræfte, hvorvidt dette er sket i virkeligheden, men uanset hvad er det en rigtig god historie.\nJeg vil ikke afsløre for meget men blot opfordre dig til at læse videre og dele den med dine venner på Facebook, hvis du mener, at manden fik som fortjent!\n“Jeg havde en fornemmelse af, at min mand var mig utro.\nAlle advarselslamper blinkede rødt.\nHan grinede og smilede, når han sendte sms’er, og da jeg spurgte, hvem han skrev med, svarede han bare, at det var hans bror. Han var begyndt at arbejde over næsten hver aften, og da jeg ringede til hans kollegaer for at tjekke, om han var på kontoret, sagde de, at han var gået for flere timer siden. Da jeg konfronterede ham og spurgte, hvad der var sket, grinede han bare og sagde, at det var en joke, som kollegaerne på kontoret fortalte hinandens ægtefæller.\nDen meget famøse dråbe, der fik bægeret til at flyde over, var, da han forklarede, at han skulle “købe mælk” klokken 22:30 om aftenen…. hvorefter han ikke kom tilbage før klokken 02:00 om natten!\nHvis der er et godt råd, jeg kan dele efter flere års bitter erfaring, så er det at hyre en privatdetektiv, hvis du har mistanke om, at din mand eller kone er dig utro. De er gode til deres arbejde, og kan samle beviser, som kan hjælpe dig under skilsmissen.\nVi springer frem til min mands fødselsdag et par måneder senere. Jeg ved, hvad du tænker: hvorfor pokker ventede jeg flere måneder med at konfrontere ham – og var det virkelig nødvendigt at gøre det på hans fødselsdag?\nSvaret på det første spørgsmål er, at jeg havde brug for at skaffe så mange beviser som muligt, som jeg kunne give til min advokat, og derudover skulle jeg også arrangere praktiske ting som en ny lejlighed og sådanne ting. Svaret på det andet spørgsmål: selvfølgelig skulle det være på hans fødselsdag, det fortjente han!\nFor helt ærligt, da jeg spurgte min mand, hvad han ønskede sig i fødselsdagsgave, svarede han meget bestemt, at jeg skulle tage på weekendtur med veninderne, da han skulle arbejde og ikke havde lyst til at blive mindet om, at var blevet et år ældre.\nJeg indså selvfølgelig med det samme, at der var noget på færde, men det var først, da jeg fandt en flaske champagne og to glas i klædeskabet, at noget eksploderede inde i mig.\nSå jeg forlod lejligheden og lod ham tro, at jeg ville tage på den der forbandede weekendtur med veninderne, mens jeg i virkeligheden bare tog hjem til en veninde. Derfra ringede jeg til hans mor, far, søster og flere af hans gode venner.\nJeg fortalte dem, at jeg ville overraske min mand. Deres ‘perfekte’ søn og ven!\nJeg foreslog, at vi alle skulle snige os ind i lejligheden med festhatte, konfetti og en stor kage med lys, så vi kunne synge for ham om morgenen på hans fødselsdag.\nLyder sjovt, ikke sandt? Ja, gu’ fanden var det sjovt!\nJeg sørgede for, at vi alle mødtes uden for vores lejlighed klokken 08:30 om morgenen. Vi hoppede ind i elevatoren, vi var otte personer i alt, og hans mor bar den store kage.\nJeg mindede alle om, at vi skulle være så stille som muligt. Jeg satte forsigtigt nøglen i døren, låste op og så sneg vi os på listefødder hele vejen gennem gangen mod soveværelset.\nVi havde alle en lille fløjte i munden, og moren havde et fast greb om kagen med et smil på læberne fra det ene øre til det andet.\nSå rykkede jeg døren op, mens vi råbte “Surprise!”, så højt vi kunne.\nMen jeg ved ikke, hvem der blev mest overrasket. Gæsterne eller min mand… som lå splitternøgen ved siden af sin elskerinde og stirrede på os med vilde øjne!\nMoren tabte kagen på gulvet, søsteren begyndte at skrige og faren bandede højt og vildt. Jeg foregav at være lige så oprørt som alle andre, samtidig med at min mands ven begyndte at føre os alle ud af soveværelset.\nMin mand, eller rettere min eksmand, råbte og skreg “hvordan fanden kunne du finde på at gøre sådan noget!?”, mens hans elskerinde begyndte at finde sit tøj og flygte fra lejligheden.\nJeg behøver vel ikke at forklare, at det selvfølgelig en af de bedste fødselsdagsgaver, jeg nogensinde har givet!”\nIngen tvivl om, at kvinden tog den perfekte hævn! Enig? Så del historien med dine venner på Facebook!


Efter en kold omgang på skydebanen blev der iværksat lidt FUT, så vi fik varmen igen.\nFredag lagde en række befalingsmænd ud med egen uddannelse - emnet var "Takten i kampen" og skulle give befalingsmændene en række færdigheder og værktøjer i deres virke.\nLørdag var der så en række uddannelsestilbud for alle kompagniets soldater. Emnerne spændte vidt, idet der blev udbud uddannelse i:\nSkydning - med kontrolskydning\nIndsats- og katastrofepsykologi\nHJV.DK - Grundkursus\nEn yderst travl lørdag! Og turen på skydebanen var en særdeles råkold omgang, så da soldaterne kom retur til Holmen, blev der helt spontant iværksat lidt fysisk uddannelse og træning (FUT) / genopvarmning, så røde næser blev til røde kinder - inden dagens program fortsatte.\nFUT på pladsen foran kompagnilokalerne på Holmen i København...\nLørdagens program sluttede sidst på eftermiddagen. Megen uddannelse var kommet i hus - så med god samvittighed blev uniformerne skiftet ud med civil påklædning, hvorefter den stod på den store juleafslutning med lækker mad og hyggeligt samvær.\nMødes vi så slet ikke mere inden jul? Jo, det gør vi da - men mange har jo et travlt program, ikke mindst i weekenderne op til jul, så det var bare rettidig omhu fra kompagniets side, så flest muligt kunne deltage.


Forkæl digselv med Classique Vibe Bullet fra Rianne S, den er alt, hvad en kvinde behøver for en fræk og orgasmefyldt alene stund. Den effektive klitoris vibrator med det smukke og diskrete design, giver dig pirrende og insisterende vibrationer. Brug den … læs mere her\nVare ID: 18509\nI løbet af de sidste år er forbruget af sexelegetøj steget markant i Europa. Når der skal leges med sexlegetøj og eksperimenteres lidt, der giver en rum til at kunne være sig selv og soveværelset er ofte det mest brugte sted. Når man skal have valgt noget sexlegetøj, kan man finde mange gode sager fra Rianne S og den mest populære vare er nok denne Rianne S Classique Vibe Bullet Vibrator. Du kan trygt købe dit sexlegetøj online i en shop, varerne bliver helt automatisk pakket neutralt ind, så nysgerrige blikke ikke finder ud af, hvad der er i din pakke.\nRianne S Classique Vibe Bullet Vibrator giver helt nyt liv til sexlivet\nRianne S Classique Vibe Bullet Vibrator er en af de førende varer her på shoppen, og ligger i en vores rigtig gode kategorier, nemlig Kvinder,Mærker,Vibratorer,Klitoris Vibrator,Mini Vibrator,Julegaver til Hende,Rianne S,Romantisk Valentinsgave. Husk du får hele hele 365 dages returret der er en god garanti mod at købe det forkerte. Du kan inden for fristen bare returnere din vare. Du kan roligt gøre som rigtig mange andre har gjort før dig og købe din Rianne S Classique Vibe Bullet Vibrator ved den velkendte shop Sinful.dk, der har alle de efterspurgte varer i deres sortiment. Det store vareudvalg giver en stor pulje af varer, og her finder du noget for alle, som jo fx kan være produktet er på siden. Køber du varer online er priserne bedre- det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen.\nRianne S Classique Vibe Bullet Vibrator - fordele ved at købe online\nNår du lader dig friste, og får købt nogle produkter online, er du sikret lidt bedre rettigheder, så du på nogle områder er bedre stillet, end hvis du handler I fysiske butikker. Dine varer skal kunne returneres i 14 dage. efter dit online køb, der er endda shops, der vælger at give mere og nogle giver endda et helt års returret. En anden fordel ved online shops er, at alle varer og priser ligger online, og det gør en prissammenligning let, i den store skov af webshops, der er derude. Og i dag kan du uden videre sammenligne priser fra mobilen eller en tablet uden brug af en computer. Du får også en anden stor fordel, når du shopper online, og det er du slipper for, at være afhængig af at nå at handle i butikkens åbningstid. Shoppen sender din produkter til din adresse, alternativt kan de sendes til dig arbejde, du skal bare huske at vælge den rigtige adresse. Du kan også springe en lang kø ved kassen over så det er direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så behøver du ikke længere forudsige, hvilken kø der er hurtigst - vi gætter aldrig rigtigt alligevel.


Mere til fælles - Dorthe Petersen | Djøf\nJeg sætter mig ind i andres faglighed\nDorthe Petersen er direktør for Meyers Madhus. En arbejdsplads karakteriseret ved mangfoldighed i både mad- og arbejdskultur.\nDorthe er direktør for en af hjørnestene i Danmarks madscene, Meyers Madhus. En arbejdsplads karakteriseret ved mangfoldighed i både mad- og arbejdskultur. Det kræver derfor en levende fantasi og god forståelse for andres fagligheder at lede sådan en arbejdsplads. Dorthe fortæller her med egne ord om arbejdet som leder i Meyers Madhus.\nHer er min tilgang, at jeg sætter mig grundigt ind i den enkelte medarbejders faglighed. For hvordan skal jeg ellers forstå, hvad de forskellige fagligheder byder ind med?\nVi er faktisk som en familie. En meget stor familie, der arbejder med at ændre madkulturen i Danmark. Vi laver madkurser for børn, voksne amatører og professionelle, og vi formidler vores idéer gennem smagninger, symposier, seminarer og projekter, hvor mad bruges som middel til at nå større samfundsmæssige dagsordner. Målet er at vores madkultur bliver til størst mulig gavn og glæde for flest muligt mennesker.\nMine kollegaer består derfor blandt andet af djøfere, kokke, magistre og kommunikationsfolk. Inden for hver faglighed er der samtidig stor forskel på, hvad den enkelte medarbejder er god til. Som leder er det min opgave at binde kompetencerne sammen og sørge for, at alle får det bedste ud af deres talent. Her er min tilgang, at jeg sætter mig grundigt ind i den enkelte medarbejders faglighed.\nFor hvordan skal jeg ellers forstå, hvad de forskellige fagligheder byder ind med? Og hvordan skal kokken forstå mig – og jeg ham – hvis vi taler hvert vores sprog? Hvis vi skal levere vores bedste, er det meget vigtigt at kende til hinandens faglighed og respektere den. Det gælder især for mig som leder. For på den måde ved jeg, hvor de faglige grænser går. I sidste ende gør det, at jeg kan fordele ansvaret, så opgaverne bliver løst optimalt.\nI dag har vi også et meget tillidsfuldt samarbejde.\nEt godt eksempel er Bo, som er rektor hos os. Bo er kok og fagligt ansvarlig for vores uddannelsesdel og fagligheden omkring mad. For eksempel de madkurser, vi tilbyder. Før sad han med kontrakter, økonomi og strategi – ud over det faglige ansvar. Opgaverne var lige ved at vælte ham omkuld.\nBo løftede sit ansvar, men det var jo ikke derfor, han var der. Så han var enormt lettet, da vi besluttede, at jeg påtog det administrative ansvar. Men mit samarbejde med Bo er ikke kun, at vi nu har en klar arbejdsfordeling. I dag har vi også et meget tillidsfuldt samarbejde. Og i Bo har jeg en makker, der også spiller mig bedre på hans faglighed.\nDet giver mine ledelsesopgaver mening på flere planer. For eksempel ser jeg ikke kun strategiarbejdet som djøfer, men læser terrænet med Bos faglighed i baghovedet. Og det betyder også, at tilliden, som forbinder alle vores fagligheder, får de andre til lettere at se mit perspektiv som djøfer.


Guitar Hero III er filendelser - FileDesc.com\nHjem » Guitar Hero III filer\nPå denne side kan du finde en liste over filendelser forbundet med Guitar Hero III ansøgning.\nDer er i øjeblikket 1 filendelse(r) i forbindelse med Guitar Hero III ansøgning i vores database.\nGuitar Hero III er i stand til at åbne de filtyper, der er anført nedenfor. Konvertering mellem filtyper nedenstående er også muligt ved hjælp af Guitar Hero III. Du kan finde mere information om det i ansøgningen manual.\nDu kan finde systemkravene til Guitar Hero III ansøgning om programmets hjemmeside og programmets manual. Hvis du ikke er sikker på, at dit system opfylder disse krav, så konsultere hjælp fra en professionel!\nGuitar Hero III hjemmeside\n« Guitar Chord Groover\nGuitar Hero Three Control Panel »


Hvad er fordelene ved at reklamere i rubrikannoncer?\nClassified er en billig og nem måde for små virksomheder at komme i kontakt med potentielle kunder. Det er en fantastisk måde at få ordet ud på om din virksomhed, især hvis du ikke kan budgettere for andre former for. De fleste virksomheder bør være i stand til at finde en form for klassificering, som de komfortabelt har råd til uanset medium, hvad enten det er online, på trykt eller begge sider.\nIndkøb, der er klassificeret til din virksomhed, fungerer typisk meget billigere end at købe andre medierum, som f.eks. Print, radio eller tv-annoncer. Nogle klassificerede websteder tillader endda virksomheder at reklamere gratis. Med klassificeret behøver du typisk ikke at bruge tid på at oprette en annonce selv eller betale for et kreativt agenturs tjenester for at lave en til dig. Det er normalt så let at placere en klassificeret annonce som at komme med en kort kopi og give dine kontaktoplysninger. Hvis du vil designe en mere kompleks annonce, tilbyder mange publikationer og websteder, der sælger rubrikannoncer, hjælp.\nVed hjælp af klassificerede annoncer kan du fokusere din markedsføring på de områder, du handler med, og nå ud til folk, der sandsynligvis vil købe varer eller tjenester fra dig. Du skal kun placere trykte annoncer i publikationer, der distribueres på steder, du kan vise. Der er ikke meget mening i klassificerede lister, der hovedsageligt distribueres i områder, du ikke er villig til at rejse til eller handle i. Dette vil ikke være et problem, hvis din virksomhed hovedsageligt er online. Mange online klassificerede tjenester giver dig mulighed for at specificere de områder, du betjener, så din annonce vises, når potentielle kunder ser efter virksomheder som dine tæt på, hvor de bor. Hvis du placerer din annonce i et lokalt papir, skal du bede om en mediepakke, så du kan se, hvilken type læserskare den tiltrækker for at sikre, at din annonce når den rigtige demografiske.\nRadio og tv er alt godt og godt, men det er ikke foran potentielle kunder hele tiden. Hvis nogen oplever en lækage og er nødt til at kontakte en blikkenslager, vil de ikke tænde radioen og vente, indtil de hører en annonce til en. Potentielle kunder vil være i stand til at søge efter dig, hele tiden din annonce er live online, eller så længe de har din printannonce liggende.\nNogle online klassificerede tjenester giver potentielle kunder mulighed for at kontakte annoncører direkte via deres websteder. Det betyder, at folk, der leder efter de varer eller tjenester, du sælger, kan stille en forespørgsel ved blot at trykke på et link på en smartphone eller klikke igennem for at sende en e-mail fra en computer.


Brinkmann, Brøgger og bopæl: Her er vores mest læste historier i 2017 - Højskolebladet\nBrinkmann, Brøgger og bopæl: Her er vores mest læste historier i 2017\nSvend Brinkmanns nyeste bog, Suzanne Brøgger der taler om erotik, og debatten om bopælspligt var blandt de emner, der fik flest klik på Højskolebladet.dk sidste år. Her er de 5 mest læste artikler i 2017.\nSvend Brinkmann er god for opmærksomhed. Det samme er Suzanne Brøgger, og åbenbart også Grundloven af 1849. Her er de mest læste artikler på Højskolebladet.dk i 2017.\nBrinkmann sælger. Uden sammenligning blev forstander Simon Axøs fyldige anmeldelse af Svend Brinkmanns ”Gå glip” den mest læste artikel i 2017.\nDenne lille artikel fra 2013 om, hvem der ifølge Grundloven af 1849 havde stemmeret, har været et hit, lige siden den blev lagt ud. Vi ved simpelthen ikke hvorfor.\nSuzanne Brøgger tiltrækker sig opmærksom, hvor end hun færdes og ytrer sig. Således også med dette interview, hvor hun taler om Eros, Skam og meget mere.\nFlere lærere græd, da Jørgen Carlsen blev ansat som forstander i Testrup. Og det var ikke af glæde. Nu 30 år senere går han af som forstander og efterlader en skole, der er en institution i dansk åndsliv. Det fortæller han om i dette interview.\nMads Rykind-Eriksen og Erik Lindsø fik med denne kronik startet en debat, der ikke er set længe i højskoleverdenen. "Ingen substantiel diskussion på højskoleforeningens årsmøder. Ingen kampvalg til højskoleforeningens bestyrelse. Ingen bopælspligt for højskoleforstandere og højskolelærere. Ingen Grundtvig, ingen højskolebevægelse" lød diagnosen.\nLæs kronikken, der udløste debatten


Book DJ i Østjylland - Prof. DJ med komplet lyd og lys, sikre god fest - MusikDJ Book DJ i Østjylland - Prof. DJ med komplet lyd og lys, sikre god fest - MusikDJ\nDJ I ØSTJYLLAND\nBook DJ i Østjylland med komplet lyd og lys, professionelle DJ’s og tæt dialog omkring musikken og jeres ønsker til alle slags arrangementer. MusikDJ har erfaring med store som små arrangementer og levere høj kvalitet i lyd og lys til mere end 600 begivenheder om året. Når du lejer DJ til dit event gennem MusikDJ, kan du sikkert læne dig tilbage og lade os gøre arbejdet fra start til slut.\nLEJ DJ I ØSTJYLLAND – DJ, LYD OG LYS I HØJ KVALITET MED MUSIK EFTER DINE ØNSKER\nVores erfarne DJ’s til ethvert arrangement i Østjylland\nNår du lejer en DJ i Østjylland igennem MusikDJ, sikrer vi dig, at din personlige DJ har erfaring med præcis den type musik og arrangement som du ønsker. Via inspirationsliste og andre informationer fra dig, bliver din DJ matchet op, således at den musikalske profil passer til dig og dine gæster. Vores DJ’s tager også imod ønsker fra gæsterne på aften, men kun i den udstrækning at det passer til den stil du har lagt op til. Alle vores DJ’s har erfaring med at læse et dansegulv og fange momentet således, at den helt rigtige musik bliver spillet på det helt rigtige tidspunkt.\nSÅ LET ER DET AT LEJE DJ I ØSTJYLLAND


Kender du Ab Ex’erne? | Kultur22.dk\n- Kunst er for os en rejse ind i en ukendt verden, der kun kan udforskes af dem, der tør løbe risikoen, skrev de amerikanske billedkunstnere Adolph Gottlieb, Barnett Newman og Mark Rothko. Tør du løbe risikoen og lære de amerikanske ekspressionister (Ab Ex’ere) bedre at kende?\nKunstinteresserede kender måske Jackson Pollock, en af de fremmeste amerikanske ekspressionister? Pollock var kunstneren, der med store armbevægelser dryppede oliemaling på lærredet og for altid ændrede opfattelsen af kunst.\nLærredet skulle ned fra staffeliet og placeres på gulvet, hvor det kunne angribes fra alle sider. Malingen blev spontant dryppet, klasket eller smurt på lærredet frem for omhyggeligt at blive anbragt. Nu skulle underbevidstheden styre motiverne og bevægelserne. Lærredet blev den arena, hvor kunstneren skulle optræde og blotte sit indre. Jackson Pollock arbejder her i sit studie i East Hampton. Han oplevede stor succes med sin nyskabende maleteknik. I 1949 kaldte det amerikanske livsstilsmagasin ”Life” ham: Den størst nulevende kunstmaler i USA. Syv år senere omkom han i en bilulykke dybt alkoholiseret og livstræt.\nJackson Pollock fandt, at vejen til at lave kunst ligeså vigtig som værket selv. Ja, faktisk var det enkelte maleri faktisk bare et aftryk af den endnu vigtigere kunstneriske skabelsesproces: Sammenspillet mellem kunstneren og lærredet. Lyder det højtravende? Måske… Men kunst var for første kuld fra New York-skolen (kaldet de amerikanske ekspressionister, American Expressionists) dødelig alvor.\nAb Ex’erne så sig selv som myteskabere, der ved at lade underbevidstheden styre arbejdet skabte eviggyldige universelle malerier. Store monolitiske malerier, hvor lærredernes kanter var lige så vigtigt som midten, og hvor farverne på paletten blev anvendt ud fra den effekt, de ville have på beskueren.\nDe amerikanske ekspressionister flyttede i midten af 1940’erne fokus fra Paris til New York som den vestlige verdens kunstmetropol. Ab Ex’erne gav amerikansk malerkunst et selvstændigt udtryk, en spontanitet og psykologisk kraft som stadig fænger og inspirerer i dag. MOMA opfordrer iPad-brugere til at lære de amerikanske ekspressionister (Ab Ex’ere) bedre at kende på en gratis App til iPad’en.\nLæs mere om Ab Ex’erne og se eksempler på deres kunst herunder, og læs mere om MOMA’s kunst-App nederst på siden.\nDen hollandske billedkunstner Willem de Kooning (1904-1997) flyttede til USA i 1926. Her mødte han ti år senere den smukke Elaine, der delte hans interesse for og praktiserede malerkunsten. De Kooning blev af flere kunstkritikere regnet som den førende amerikanske abstraktionist, især efter Pollocks tidlige død i 1956. Her ses et af hans karakteristiske groteske kvindeskildringer: "Woman/Verso: Untitled, 1948".\nEn gyngestol inspirerede Franz Kline (1910-1962) til det foretrukne motiv: Sorte streger i hele lærredets længde på en grundet hvid baggrund. Det var de Kooning der gav vennen idéen, da han bad ham male efter et billede af en gyngestol lagt på en overhead-projektor. Gyngestol forstørrede Kline op, så genkendeligheden til sidst forsvandt. Kline var desuden inspireret af asiatisk kaligrafi-kunst, og ligesom De Kooning og Pollock var han en action-painter, der brugte tydelige armbevægelser og store penselstrøg. "Painting no. 2, 1954."\nI sine sidste leveår producerede Mark Rothko (1903-1970) en serie af sorte rektangler på grå baggrund. Rothko var det han malede; han var depressiv og misbruger af alkohol og piller. I begyndelsen af 1970 skar han blodårerne over i albueleddene og forblødte. Rothko forstod til fulde at udnytte farvernes psykologiske effekter i sine farvefelter. Han ville udtrykke basale menneskelige følelser som sorg, fortvivlelse og ophidselse. For hans samtid var malerierne så stærke, at flere beskuere brød sammen og græd, når de så hans malerier. Herover: "American, No. 14, 1960".\nAnerkendelsen lod vente på sig for Barnett Newman (1905-1970). Han måtte flere gange overveje sin fremtid som kunstmaler, men i 1958 kom han med på MOMA's udstilling The New American Painting, og herefter gik det fremad. Newman fandt sin unikke stil ti år før, da han på et okkerfarvet lærred påførte en lys orange vertikal streg, der delte maleriet i to. Stregen kaldte han en "zipper", og disse lodrette streger kom til at dominere Newmans malerier og indgår også i hovedværket "Vir heroicus sublimis" fra 1950 herover.\nFlere af de amerikanske ekspressionister søgte at indarbejde mytiske elementer i deres malerier. For William Baziotes (1912-1963) der havde græske rødder lå den græske mytologi lige for, men også et besøg i Bronx' Zoo, hvor han blev fascineret af næsehornet inspirerede ham til hovedværket "Cyclops" fra 1947.\nTrods beskyldninger for at gentage sig selv i det uendelige, så fortsatte Robert Motherwell (1915-1991) med at producere sine spanske elegier. Motherwell, der blev dybt fortørnet over Francos magtovertagelse i Spanien, fastholdt at hans malerier ikke var politiske. I stedet koncentrerede malerierne sig om sammenspillet mellem liv og død, og tabet af noget, man havde elsket engang. Det blev til over hundrede spanske elegier med de dominerende sorte figurer, heriblandt "Elegy to the Spanish Republic, No. 34" fra 1954.\nSelv om mænd udgjorde flertallet iblandt de amerikanske ekspressionister var der også kvinder imellem bl.a. Joan Mitchell, Helen Frankenthaler, Hedda Sterne og Jackson Pollocks kone, Lee Krasner (1908-1984), der trods ægtemandens berømmelse fandt sit eget selvstændige udtryk. Her hendes maleri "Gaea" fra 1966.\nDet var psykologen C.G. Jungs teorier om den kollektive underbevidsthed, der inspirerede Adolph Gottlieb (1903-1974). Han startede med at inddele sine lærreder i felter med symboler (pictografer), og hver gang han stødte på et lignende symbol i primitiv afrikansk eller oceanisk kunst, så stoppede han med at bruge det. Gottlieb vil skabe et enestående malerisk symbolsprog, og denne søgen ledte ham i retningen af de nærmest tidløse "Burst" (udbrud) malerier i 1957 med de farvede "sol-lignende" runde skiver. Dette motiv fortsatte Gottlieb med at male, trods sin hjerneblødning i 1970 og frem til sin død fire år senere. Herover "Burst 1973" fra 1973.\nAf alle de amerikanske ekspressionister er Clyfford Still (1905-1980) måske den mest komplicerede. Han blev notorisk kendt for sit had til kunstscenen i New York, for at lægge sig ud med de andre malere i New Yorker-skolen, for sine høje tanker om sin kunstnerrolle og sit iltre temperament. Still blev den førende ekspressionist på den amerikanske vestkyst som skildrer af "flamende liv". Nogen vil fremhæve, at de ser Stills sammensatte og kantede indre få udtryk i hans malerier.\nEn journalist der tydeligvis undrede sig over Jackson Pollocks måde at tilføre sine lærreder maling spurgte ham: - Hvornår ved du, at du er færdig med et maleri? Pollock svarede: - Hvornår ved du, at du er færdig med et samleje? Her ses et af Pollocks hovedværker "Autumn Rhytm (Number 30)" fra 1950.\nNina Leens ikoniske foto af "The Irascibles" gruppen af ekspressionister, der nedlagde protest imod en kunstnerisk jury på New York Metropolitan Museum. De fleste af de store amerikanske ekspressionister er med på fotoet i bagerste række ses: Willem de Kooning, Adolph Gottlieb, Ad Reinhardt og Hedda Sterne. Mellemste række: Richard Pousette-Dart, William Baziotes, Jackson Pollock (siddende med siden til), Clyfford Still (med armen hvilende på højre knæ), Robert Motherwell og Bradley Walker Tomlin. Forreste række: Theodoros Stamos, Jimmy Ernst, Barnett Newman, James Brooks og Mark Rothko.\nDu kan se flere malerier og lære mere om de amerikanske ekspressionister på MOMA’s (Museum of Modern Art) gratis app til iPad “AB EX NY” som du finder her.\nSkriv en kommentar til Kender du Ab Ex’erne?\nAB EX NY Abstrakt Ekspressionisme Action painting Ad Reinhardt Adolph Gottlieb Amerikansk ekspressionisme Barnett Newman Bradley Walker Tomlin Burst Clyfford Still Color field painting Elaine de Kooning Franz Kline Hedda Sterne Helen Frankenthaler Jackson Pollock James Brooks Joan Mitchell Lee Krasner Mark Rothko MOMA Richard Pousette-Dart Robert Motherwell Spanish Elegy Willem De Kooning William Baziotes


Rejesalat med flødeost | Hjemme hos Xenia\nRejesalat med flødeost\nNu er det lige pludselig lang tid siden jeg sidst har blogget 🙂 Sådan går det, når man 1. juledag bare spiser noget, man har blogget om før, 2. juledag er til julefrokost og “3. juledag” passer børn og spiser reste-tarteletter 🙂 I dag havde vi inviteret min fætter, min faster og hendes kæreste og mine bedsteforældre, for at kunne udveksle gaver med førstnævnte. Jeg benyttede derfor chancen for dels at gå all in og lave tre retter og dels at afprøve endnu en forret inden nytårsaften – og denne blev helt sikkert en keeper. Jeg er ret overbevist over, at det er den, jeg ender med at lave og tage med. Den er nem at lave, nem at transportere og så smager den herligt. Og med lidt lækkert langtidshævet brød til er det en fantastisk forret, efter min mening 🙂\nJeg fandt opskriften hos Arla, og mængden passede perfekt som forret til det angivne antal personer. Til det halve antal, ville det sikkert være en herlig frokostret også 😉\nVi fik desuden en lækker hovedret og dessert også – men mere om det senere 🙂\nAntal: personer til forret\nOpskrift efter Arla\n300 g rejer fra frost + lidt til pynt\n1/2 lime saften herfra\n1/4-1/2 tsk cayennepeber\n8 dl salat snittet, til servering - gerne fx lollo rosa eller anden rødlig salat\n1,5 lime til pynt\nDryp rejerne godt af. Rør imellemtiden flødeost blød med mælk og tilsæt finthakket dild og limesaft. Vend rejerne i blandingen og smag til med cayennepeber, salt og peber. Sæt rejesalaten på køl i minimum 1/2 time.\nSnit salaten og læg den som bund på tallerknerne. Fordel ca. 1 spsk rejesalat ovenpå hver og pynt med ekstra rejer og limeskiver.\nKategorier: Favoritter, Forretter, LCHF opskrifter