Paradise Herbs, Brazilian Suma, 60 Veggie Caps, 70,50 Kr\nProduktnavn: Paradise Herbs, Brazilian Suma, 60 Veggie Caps\nTags: Energi Formler, Suma, Brasilianske Ginseng, Paradise Herbs, Energy Formulas, Suma (Brazilian Ginseng)\nParadise Urter, Energi formler, Suma (brasiliansk Ginseng), Suma (brasiliansk Ginseng) Paradise urter, brasiliansk Suma, 60 veggie caps, paradis urter, energiformler, Suma (brasiliansk ginseng), suma (brasiliansk ginseng), 4: 1 Koncentreret potens, kosttilskud, øge naturens mirakler siden 1994 gjort den måde naturen har tiltænkt! Paradis suma rod er en potent koncentration. Det er rigtigt hele spektret ekstrakt sikrer alle aktive og synergistiske bestanddele tilbageholdes i afbalanceret forhold naturen ønskede uden anvendelse af toksiske opløsningsmidler, skrappe kemikalier eller fractionizing gasser. Suma har været brugt i århundreder i Sydamerika, hvor det kaldes para todo betydning for alle ting. Det er en adaptogen og understøtter også energi, udholdenhed, og immune modulation. Capsule (Plant cellulose) 100% vegetar en af de stærkeste adaptogens. Første gang jeg prøve pfaffia paniculata aka suma, det tog lidt tid for mig at forstå, hvordan det påvirker mig, er det ikke en barsk stimulans er det bare mild halvt ro halvt årvågenhed form for følelse, og det er præcis, hvad jeg var efter, når de køber det . Det tager 2 3 hætter for mig at gøre det trick, og varer ca 2 3 timer uden nogen bivirkninger. Og som en sundheds bonus denne urt består af en høj amoung af spormineral germanium i en organisk form, der er et vigtigt mineral, og vi ikke få nok af det, medmindre du spiser bestemte elektroniske komponenter til morgenmad. Just kidding selvfølgelig, men hvem ved, jeg bare ønske det var en større dosis kapsel eller en kraftigere uddrag ligesom de andre produkter fra denne store virksomhed Energy Formulas. Du er velkommen til at bedømme og læse min andre anmeldelser, hvis jeg bruger disse kapsler efter behov i løbet af dagen (Snarere end bare en gang om dagen) jeg bemærker det hjælper samle mig op gennem energi nedture af dagen Paradise Herbs, Brazilian Suma, 60 Veggie Caps. Mange mennesker, efter at have brugt fiskeolie, bemærker en glød til deres hud, som måske ikke har været der før. Artsnavnet pennsylvanica refererer til regionen i det østlige Amerika, hvor denne busk først blev identificeret. Planten er kendt for at hjælpe kroppen med at håndtere forhøjede niveauer af stress, og til gengæld, arbejder for at forhindre yderligere spændinger.\nIfølge WebMD, en undersøgelse af USA marinesoldater, der forbruges protein ryste kosttilskud bestående af 10 gram protein, 8 gram andre kulhydrater og 3 gram fedt haft få infektioner og mindre muskelømhed efter. Her i ligger hemmeligheden fra en respekteret dr. Stigningen i vaskulært væv betyder, at din krop vil sende mere ilt og næringsstoffer til området. Disse fødevarer omfatter fisk, skaldyr, tofu, bønner, valnødder og omega 3 berigede æg Paradise Herbs. O osteoporose kan forbedres med calcium og vitamin d, o kardiovaskulære problemer som forhøjet blodtryk og slagtilfælde risiko behandles med vitaminer b, c, og aminosyrer. Nu, med det store gennembrud tidligere nævnt, sikker, effektiv behandling af stive led er blevet gjort muligt. Det tager lidt tid, men du kan tage disse produkter og se en mærkbar forskel i dine bryster i et par måneder! Alt du behøver er en smule tålmodighed, og evnen til at tage en kapsel en gang eller to gange om dagen. Bruger du en fiskeolie kosttilskud? Den billigste ting du kan gøre for dit helbred er at tage en fiskeolie kosttilskud Paradise Herbs, Brazilian Suma, 60 Veggie Caps. Besøg min hjemmeside for at finde ud af mere detaljeret om mange flere aspekter, hvad betyder fiskeolie gøre for den bedste sundhed og vitalitet. De går altid med det laveste antal, selvom du kunne tænkes, begynde at tælle fra den anden ende af kæden. Begrænsningen af det er effektivitet er konkret, hvis ikke indarbejdet med diæt og motion Energy Formulas. Lad mig stille dig et simpelt spørgsmål: Er du eller en elsket en lider af hjerte-kar-sygdom? Eller har du mistet en ven eller elsket en fra et hjerteanfald? Slag? Jeg ved, jeg har.\nHvis du vælger at tage et produkt, der ikke er blevet filtreret så potentielt kunne du gøre langsigtet skade på din krop. En masse mennesker overse betydningen af valleprotein. Det bare ikke give alle den hjælp, du har brug for at leve et langt, sundt liv. Det sandsynligvis ikke generer dig at se kosttilskud på hylderne, der har unødvendige add ins, ligesom lycopen. Problemet med disse produkter er, at de er blot en midlertidig band støtte til at lette et symptom. Fordelene ved resveratrol er virkelig mange. Ikke nødvendigvis olie, magnesium olie er faktisk en koncentreret opløsning af magnesiumchlorid i normal vand, som på grund af anvendelse af en noget olieagtig konsistens registrerer slanke, når de påføres på huden. Immunceller skal være ordentligt ernæret i orden for dem at fungere effektivt. Pulvere skal blandes med en væske komponent for at blive indtaget, men den nyeste produkt syntrax nektar protein er allerede tilgængelig i flydende form. Ved forordninger producenten bliver nødt til at ingredienslisten listen for dominans.\nTags: Brasilianske Ginseng, Energi Formler, Energy Formulas, Paradise Herbs, Suma, Suma (Brazilian Ginseng)


Omregn mi til dm (Mile (international) til Decimeter)\nMile (international) to Decimeter\nHvor mange Decimeter går der på 1 Mile (international)?\n1 Mile (international) [mi] = 16 093,44 Decimeter [dm] - Måleenheds-regner, hvormed du bl.a. kan omregne Mile (international) til Decimeter.\nOmregn Mile (international) til Decimeter (mi til dm):\nVed denne regnemaskine er det muligt at indtaste den værdi, der skal omregnes, sammen med den originale måleenhed, f.eks. '823 Mile (international)'. Når man gør det, kan man enten bruge enhedens fulde navn eller en forkortelse af detf.eks. enten 'Mile (international)' eller 'mi'. Derefter bestemmer regnemaskinen kategorien af den måleenhed, der skal omregnes, i dette tilfælde 'Længde'. Herefter omregner regnemaskinen den indtastede værdi i alle de relevante enheder, som den kender. I den resulterende liste kan du være sikker på også at finde den omregning, som du oprindeligt søgte. Alternativt kan den værdi, der skal omregnes, indtastes som følger: '28 mi til dm' eller '74 mi to dm' eller '22 Mile (international) -> Decimeter' eller '97 mi = dm' eller '97 Mile (international) til dm' eller '68 mi til Decimeter' eller '66 Mile (international) to Decimeter'. For dette alternativ finder regnemaskinen også straks ud af, hvilken enhed den originale værdi specifikt skal omregnes til. Uanset hvilken af disse muligheder man bruger, sparer regnemaskinen en for den besværlige søgning efter de relevante lister i lange selektionslister med utallige kategorier og understøttede enheder. Alt dette har regnemaskinen gjort for os, og arbejdet er gjort i brøkdele af sekunder.\nRegnemaskinen gør det derudover muligt at bruge matematiske udtryk. Som et resultat er det ikke kun tal, der kan regnes ud, som f.eks. '(39 * 56) mi'. Også forskellige måleenheder kan parres direkte med hinanden i omregningen. Det kan f.eks. se sådan ud: '823 Mile (international) + 2469 Decimeter' eller '37mm x 57cm x 78dm = ? cm^3'. De på denne måde kombinerede måleenheder skal selvfølgelig passe sammen og give mening i den pågældende kombination.


af jakob123 » ons sep 09, 2015 15:57\nHej Nerds.dk, mit navn er Jakob.\nJeg leder efter et par nye høretelefoner, siden min anden (sennheiser hd 205) er blevet væk. Der er nogle som har vækket min interesse, men de koster stadig lidt meget, hvis bare jeg skal høre musik fra min computer og mobil.\nHer er nogle krav som indsnæver det store musik univers.\n1. Pasformen er vigtig. Meget stort hoved. (Overear)\n2. Ohm niveauet må gerne være lav, så min mobil driver kan trække den.\n3. De må ikke koste mere end 700 kr. (Hvis det er nogle ved 750, så link også gerne dem)\nHer er dem, som jeg har set på:\n- Audio Technica ATH-M30X\n- Sennheiser HD-280\naf Kim Olsen » ons sep 09, 2015 19:32\nHvilken type musik hører du? Hvis du eks. er til klassisk er det vigtigt ikke at ende med nogle der eks. har kraftigt hæv i diskanten eller bassen.\naf WymaxReborn » ons sep 09, 2015 19:48\nHvor hører du musik? Hvis det er på farten, eller på kontoret, så er det meget vigtigt at undgå de åbne hovedtelefoner. Enten får du alt for meget støj indenfor, eller du støjer alt for meget overfor omgivelserne.\nSennheiser HD-280 har jeg altid kunnet li', dem har jeg selv - fyldige, stærk bas, men knap så transparente, et minus ifm. lukkede hovedtelefoner, men uomgåeligt hvis man hører musik i offentligheden. HD-215 har lidt de samme egenskaber.\nDer skal, så vidt jeg ved, rigtig meget til for at et sæt hovedtelefoner ikke kan drives af en mobiltelefon, og Sennheiser plejer ikke at have problemer.\naf jakob123 » ons sep 09, 2015 21:02\nKim Olsen skrev: Hvilken type musik hører du? Hvis du eks. er til klassisk er det vigtigt ikke at ende med nogle der eks. har kraftigt hæv i diskanten eller bassen.\nJeg hører til masse forskellig slags musik, men mest af alt, bliver det nok elektronisk.. men høretelefonerne skal ikke være skullcandy kvantitet, grunden deres måde at lave lyd på, hvis du kan følge mig. Jeg hører f.eks også eric clapton wonderful tonight.. derfor burde høretelefonerne ikke være fuldt fokuseret på elektronisk musik\naf jakob123 » ons sep 09, 2015 21:12\nWymaxReborn skrev: Hvor hører du musik? Hvis det er på farten, eller på kontoret, så er det meget vigtigt at undgå de åbne hovedtelefoner. Enten får du alt for meget støj indenfor, eller du støjer alt for meget overfor omgivelserne.\nJeg høre det nok mest på farten, men uanset hvad, ville det helt klart være bedste hvis høretelefonerne var lukket.\nHD-280 er altså ikke tæt lukket. Lidt en misforståelse angående min måde at fortolke "uomgåeligt". Skal det betyde at folk som er omkring mig, syntes de er uomgåelige, eller er det hørebøfferne i sig selv som er uomgåelige for mig?\nDet er rigtigt nok angående mobiltelefoner kan trække det fleste bøffer, men en ting er er de kan trække dem, men er det ikke noget med at desto mindre impedans, desto bedre lyd fra transportable enheder (herunder telefoner)?\naf WymaxReborn » tors sep 10, 2015 11:14\nMine HD-280 er helt lukkede Jeg har anvendt dem meget ifm. transport i bus, og det var de fornuftige til. Et par in-ear vil dog lukke endnu mere af, men selv om jeg har Sennheiser's IE 80 i den kategori, så må jeg tilstå at jeg nok aldrig kommer til at synes at de er behagelige.\nJeg har også et par HD-600, som er noget af det bedste jeg har hørt, men også nogle af de dyreste. Dem skal man måske passe lidt på rent impedansmæssigt, da de ligger højere (300 ohm) end de fleste. Umiddelbart vil jeg mene at modeller et godt stykke under 100 ohm (f.eks. er HD-280 på 64 ohm) ikke burde give problemer, jeg har i hvert fald ikke oplevet det med de 3-4 modeller jeg har brugt.\nOg jeg ved godt hvad du mener med bemærkningen om "SkullCandy kvalitet"... Jeg fik et sæt Audio Beats in-ear som har en meget fremhævet bas, og det dur ikke.\naf jakob123 » tors sep 10, 2015 13:00\nWymaxReborn skrev: Mine HD-280 er helt lukkede Jeg har anvendt dem meget ifm. transport i bus, og det var de fornuftige til. Et par in-ear vil dog lukke endnu mere af, men selv om jeg har Sennheiser's IE 80 i den kategori, så må jeg tilstå at jeg nok aldrig kommer til at synes at de er behagelige.\nDet godt at høre de er tæt lukket, det er et plus. Også HD-600 koster alt for meget hehe, men er sikkert også noget af det bedste man kommer til at fornemme. Men skal man op i den prisklasse for at kunne få den kvalitet mon (HD-280)?\naf WymaxReborn » tors sep 10, 2015 15:09\nHD-600 spiller en del bedre end HD-280, synes jeg, men de er også åbne. Mange af Sennheiser's modeller er åbne, men de har også en del lukkede, så det skal du lige holde øje med.\nSom regel giver flere penge bedre lyd, og det synes jeg i hvert fald at Sennheiser har budt mig i de forskellige modeller jeg har haft. Men hvis de er til transport skal du nok ikke op i de luftlag, både fordi der altid vil være lidt larm hørbar, plus at de er mere udsat for slid i form af opbevaring i tasker o.l. HD-280 er forholdsvis solid, og jeg synes såmænd også at de lyder godt, det er nok dem jeg ville vælge.\nAlt efter hvor du vil købe kan du måske prøvehøre dem. Jeg har købt et par af mine i MediaMarkt i Citti-Park i Flensburg, her har de mange modeller (også andet end Sennheiser) til prøvelyt, så hvis Tyskland er et sted du kommer, så er der en mulighed her. Jeg er ikke helt klar over hvordan udvalget ser ud hos de danske forhandlere.\nDu kunne også overveje modellerne med anti-støj, de er vist kommet ned i en rimelig prisklasse efterhånden, men... Du betaler for noget teknik, som sidst jeg prøvede det (efterhånden 8 år siden, et par Sony) ikke var noget jeg brød mig så meget om - men det virkede godt nok.\naf jakob123 » tors sep 10, 2015 19:58\nWymaxReborn skrev: HD-600 spiller en del bedre end HD-280, synes jeg, men de er også åbne. Mange af Sennheiser's modeller er åbne, men de har også en del lukkede, så det skal du lige holde øje med.\nOkay, det ser jeg lige på. Syntes stadig det er en del penge at give for et par "ordenlige" høretelefoner Som om der ikke burde være en kina mærke som lavede den samme kvalitet til den halve pris? Jeg har næsten på fornemmelsen, at høretelefoner er ligesom tøj. Der findes mærkevarer og efterlignere. Efterlignerene er næsten af samme kvalitet og ligner det samme, men koster under halvdelen af hvad det ville koste med mærkevarer\naf hififan » fre sep 11, 2015 14:33\nBeyerdynamic 660 hos av connection til kun 699,- !!\naf WymaxReborn » fre sep 11, 2015 15:59\nDe ser bestemt ikke tosset ud, og BeyerDynamic holder et godt ry for god lyd.\naf hififan » fre sep 11, 2015 21:09\nDet er et suverænt køb til 699,-....bedre får man ikke for de penge\naf jakob123 » fre sep 11, 2015 21:59\nSå nu kommer spørgsmålet.. Er Beyerdynamic 660 bedre end Sennheiser HD-280?\naf allanowich » lør sep 12, 2015 11:53\nEt sæt AKG K420 eller K451, som dog sidder på selve øreflippen, men er yderst behagelige at have på. De er meget følsomme og har en imp på 32ohm. De ligger inden for din prisramme.\nAKG K451.jpg (4.21 KiB) Vist 12165 gange\nAKG K420.jpg (4.94 KiB) Vist 12165 gange\naf allanowich » lør sep 12, 2015 11:55\n.......de kan for i øvrigt foldes sammen.


Internationalt anerkendt filosof styrker IOBs forskning og undervisning\nSDU Om SDU Institutter og centre Institut for Idræt og Biomekanik Nyheder Internationalt anerkendt filosof styrker IOBs forskning og undervisning\nDet er ikke nogen tilfældig filosof, der nu får sin gang på Institut for Idræt og Biomekanik.\nProfessor Giovanna Colombetti er leder af forskningsgruppen Sociology, Philosophy and Anthopology ved Exeter University i England, hvor IOB gennem MoCS har haft et stærkt samarbejde med hende i de sidste tre år.\nColombetti er professor i filosofi, i 2010-2014 modtog hun ERC starting grant og er i dag en af de ledende forskere internationalt set, når det gælder ’affektivitet’ – forhold, der bl.a. vedrører de følelsesmæssige og emotionelle aspekter af vores oplevelser og erfaringer.\nMestrer flere akademiske discipliner\n- Giovanna Colombetti er aktivt involveret i tværgående forskningssamarbejde med flere akademiske discipliner, fortæller Susanne Ravn, professor og leder af forskningsenheden MoCS.\n- Hun er blandt andet involveret i forskningsprojekter, hvor filosofisk analyse og argumentation aktivt indgår i samarbejde med sundhedsvidenskaberne såvel som kulturvidenskaberne (teater og musik). I vores arbejde med at forfølge og indfri vores forskningsmæssige mål, vil det blive af uvurderlig betydning, at Giovanna Colombetti - såvel som hendes forskningsenhed på Exeter University nu knyttes tættere til MoCS, siger Susanne Ravn.\nColombetti kender allerede sine nye omgivelser. Hun er for nuværende involveret i MoCS’ projekt ’Moving to be moved’, hvor hun i den sammenhæng har været på to forskningsophold på SDU for at arbejde tæt sammen med MoCS om flere af de tilknyttede del-projekter.\nVil styrke ny specialiseret linje på kandidatuddannelsen\n- Tilknytningen af en kapacitet som Giovanna Colombetti vil styrke MoCS’ projektansøgninger, specielt ERC og Marie Curie ansøgninger, såvel som udveksling (udlandsophold) for kommende ph.d.-studerende, siger Susanne Ravn.\nHun understreger, at Colombetti derudover vil have stor betydning for MoCS’ igangværende arbejde i forhold til den specialiserede linje, Krop, bevægelse og kultur, på kandidatuddannelse på Idræt og Sundhed.\nProfessor Giovanna Colombetti tilknyttes instituttet og forskningsenheden som adjungeret professor for en fem-årig periode.\nLæs mere om Giovanna Colombetti hos Exeter University.\nSe publikationer fra Giovanna Colombetti.


Bret Easton Ellis: Official Website – chMohn.dk\nUdgivet af Mohn den september 18, 2005 september 18, 2005\nEllis’ seneste roman Lunar Park har just fundet vejen fra boghandleren til min bogreol. Jeg er i fuld gang med den, og indtil videre virker den meget Ellis-agtig. Bogen er en fiktionel autobiografi. Det vil sige, at det er en roman om Ellis skrevet af Ellis. Men ikke den helt rigtige Ellis. Som sædvanligt får vi nok lidt ekstra med oven i hatten……. Og på den anden side, er det nok ikke helt fjernt fra millionærens fortid med sex, drugs, girls, parties, drugs, girls & rock ‘n’ roll…\nHer i første omgang vil jeg bare lige gøre opmærksom på siden fra forlæggeren Randomhouse, hvor de to Ellis’er er stillet op overfor hinanden.\nSenere vil jeg nok sige lidt mere om den her på siden, men lad mig nu lige komme ordentligt igennem den først – det fortjener han trods alt efter en roman-pause på 7 år.


Nokia 5320 XpressMusic test - anmeldelse af Nokia 5320 XpressMusic\nE50 (uden kamera)\nX3 - 02\nSkrevet af Christian B. Wiggers d. 03-11-2008\nJeg havde forleden dag søstermodellen 5220 XpressMusic til test (kan læses her) Hvor 5220 var en ”almindelig” Nokia telefon med deres serie 40 styresystem, er denne 5320 en smartphone med Symbian styresystem, som det vi ser i de dyre og mere avancerede telefoner fra Nokia. Lidt groft kan man faktisk godt sige, at de to telefoner minder så meget om hinanden, at det fortrinsvis er styresystemet, måden det virker på og de muligheder det giver, det der er telefonens sjæl, der er den største difference imellem dem. Med dette starter vi vores test af denne musik telefon.\nEmballagen, som denne 5320 kommer i, er der ikke rigtigt så meget at sige til, bortset fra at den minder meget om den, som 5220 kom i og er uhyre simpel blot med foldet pap til at sortere indholdet op i. Ud over telefonen, lader (den store gamle type) og batteri, finder vi et anstændigt headset, et synk kabel og i telefonen sidder der et 1GB hukommelse kort. Med andre ord, der er det, der skal være, men ikke mere.\n5320 ved siden af tændstikæsken\n5320 ved siden af Nokia 6300\nSelve Nokia 5320 er, hvad jeg vil kalde en klassisk telefon i størrelse og design piftet op af et bredt rødt bånd på siden, eller blåt hvis man vælger den blå udgave. Både på forsiden og bagsiden fremstår telefonen med en hel blank sort overflade, ganske nydeligt, men mindre praktisk hvis man ikke bryder sig om fingeraftryk på sin telefon, eller endnu værre, ridser.\nStørrelsen er 108 x 46 x 15 mm og vægten siger 90 gram. Dermed er denne 5320 en smule større og mere kompakt end 5220, men alligevel i en fin og fiks størrelse.\nBygge kvaliteten er ok. Der er ikke på nogen måde knirke eller knage lyde, og det på trods af, at der er tale om en 100% plastik telefon uden metal dele.\nVi fortsætter med en gennemgang af telefonens ydre. På forsiden har vi meget klassisk opdelt telefonen med ca. ½ delen til skæm og den anden ½ del til joypad og knapper. Øverst oppe har vi i midten telefonens samtale-højtaler. Til venstre herfor har vi et lille kamera til fx video samtaler. Til højre herfor lidt forbavsende en knap man frit kan programmere efter egen smag. Jeg kan ikke erindre, at jeg har set Nokia placere en enkelt knap her. Nevermind, det er smart nok, at muligheden forligger.\nDen er ikke blandt de tyndeste med 15 mm Højre side med volumenknap\nUnder den 2” store skærm finder vi et stort joypad samt numerisk tastatur. På venstre side i det røde bånd har vi de 3 dedikerede musik knapper, der er ganske gode at trykke på. Under disse knapper har vi den lille klap, hvor bag der sidder et lille MicroSD kort. Det er også på denne side, vi finder telefonens udvendige højtaler, der ikke giver meget væsen af sig, da det kun er en lille sprække, så lyden kan komme ud. Der kommer en ganske høj lydgengivelse fra denne højtaler, der sidder lidt alene, og man kan derfor ikke få nogen stereo effekt.\nPå højre side finder vi øverst en særdeles stor volumen knap, som desværre ikke er særlig nem at finde frem til under en samtale. Havde knappen været hævet lidt eller have haft en lille plast-prik, så fingeren kunne mærke den, ja så havde det været fint, men det er desværre ikke tilfældet. Længere nede finder vi kamera knappen, der også lider af samme syndrom, så man skal kigge efter for at finde den.\nToppen af 5320\nBunden af 5320\nI bunden har vi dels et lade stik, et 3,5 mm jackstik til headset, og pænt skjult bag en klap et micro usb stik. I toppen finder vi blot en tænd/sluk knap.\nGår vi videre om på bagsiden mødes vi af en blank sort flade, der har et ”prik” mønster for oven og i bunden. I midten er der et 2 Mpixel kamera med 2 lys dioder. Ganske simpelt og ikke meget designmæssigt at være utilfreds med.\nBagsiden af telefonen\nVi hopper lige tilbage til forsiden, hvor vi skal kigge på skærmen og joypadden. Skærmen er rigtig flot, der er tale om en TFT skærm med 16 millioner farver. Nu kan man altid diskutere, hvor meget man får ud af så mange farver, for telefonen kan i princippet kun vise 76800 farver på samme tid, da det er dette antal pixel, der er på en skærm på 320 x 240 pixel. Men jeg synes altså, det giver en bedre kontrast og mere ”glød” i farverne, så skulle jeg vælge mellem 262.000 og 16 millioner skærm, blev det altså den sidste, jeg valgte. Størrelsen af skærmen er 31 x 41 mm, og det er den samme som den, vi for eksempel finder på Nokia 6300. En ting, som jeg lige vil tage med her, er Nokias fine tema til 5320eren, hvor temaet er holdt i røde nuancer, hvis det er den røde model og i blå hvis det er den blå model – det ser altså flot ud, også selv om vi har set det før i de ældre XpressMusic telefoner.\nMasser af programmer\nUnder skærmen finder vi området med alle knapperne. Vi starter med joypadden, der er ganske fin. Den store røde ring, man navigerer med, er hævet op, så den er let at ramme, og er i øvrigt i en ganske fin størrelse. Der er 6 kapper omkring joypadden. Der er 2 skærm-afhængige funktionstaster, der har forskellige funktioner, afhængig af hvor i menuen man er. Under disse finder vi en grøn og rød tast til at besvare og afslutte samtaler med. Yderst har vi dels en menu knap i venstre side, og en ”c” knap.\nForneden finder vi de normale taster eller numeriske knapper om man vil. Disse har en rimelig størrelse, behagelige at trykke på og med det rette ”feed back”, når man trykker på dem. Knapperne er lavet helt i blank sort plast, og selv om knapperne har et fint feedback som joypaden og funktionsknapperne, finder jeg disse knapper middelmådige.\nTastaturet med joypad\nTastaturet fra siden\nMed dette må det være tid til at vende blikket på det, der befinder sig inden i telefonen. Net delen er der i hvert tilfælde ikke noget at sætte en finger på. Her er 4 GSM bånd + EDGE og 3G af HSDPA typen (3,6 mbit), hviket jeg savner noget i 5220. Det betyder, at der er mulighed for at bruge Nokia 5320 stor set over alt i verden, plus man har adgang til hurtig mobil data – super.\nSkal man overføre fotos, musik og ja hvad det nu måtte være, understøtter Nokia 5320 som tidligere nævnt micro usb, den standart der hedder 2.0. Det vil sige, at filer kan flyttes hurtigt over fra en computer uden de store problemer. Derudover er der naturligvis Bluetooth 2.0 og oven i købet med den gode A2DP stereo headsæt funktion. Alt i alt som det bør være på en moderne telefon.\nPå kamera delen mener jeg, at 5320 (ganske som søstermodellen 5220) halter lidt bagefter. Der er tale om et 2 Mpixel kamera, der tager fotos i en kvalitet, der er ok for en mobiltelefon, og således også kan printes ud, uden at man får et mindre hjerte stop over kvaliteten, men imponerende er det ikke. Men man finder dog ikke alle de smarte ekstra ting, man kan få i de større og dyrere kamera telefoner, og jeg må indrømme, at jeg synes, at det ville have klædt Nokia, at sætte et 3,2 Mpixel kamera med autofokus i 5320eren, som det der var i 5610eren.\nSå vidt så godt. Nokia er og bliver tiltænkt som en musik telefon, og som sådan fungerer den rigtig fint. Man har de tidligere nævnte 3 dedikerede musikknapper på forsiden, man har et 3,5 mm jackstik ud, og der er også et stereo headset med, der som tidligere nævnt er ganske fornuftigt. Jeg havde gerne set en rigtig fjernbetjening midtvejs på kablet, og ikke kun en enkelt trykknap til at modtage opkald og afslutte dem. Selve musikafspilleren er en ganske udmærket mediaplayer, der understøtter MP3/MP4/AAC/AAC+ format, og man kan altså få en del underholdning både via musik men også video. Når man er i musikafspiller-delen, er der alt hvad man forventer af en musikafspiller telefon, og kvaliteten er ganske fornuftig. Dertil er der naturligvis ting, så som musiksorterings muligheder, der er equalizer, så man kan tilpasse musikken, og når musikken spiller, er der naturligvis et punkt under aktiv menuen, så man kan se hvilken musik, der spiller i baggrunden. Telefonen indeholder kun 140 mb hukommelse, men så er der jo et 1 GB kort med fra start, så 200-300 sange i MP3 format er der fint plads til og vil man komprimere musikken hårdt, kan man nå op på små 1000 stykker musik, (men så vil jeg påstå, at man begynder at kunne høre kvalitets forskel). Disse microsd kort er styrtdykket i pris gennem de sidste år, og det kan undre, at man lægger et så relativt lille kort med fra start. Man kan for omkring 300 kr. købe et kort på 8 GB, og så er der virkeligt plads til masser af musik.\nDet medfølgende headset\nSony Ericsson har med deres musik telefoner i gennem flere år eksperimenteret med forskellige ting som trackID, shake controle osv. Nu vil Nokia lege med, og i denne her 5320 har de lavet noget nyt, de kalder ”Say and Play”. Systemet gå ud på, at man ved en talekommando kan finde musik numre frem ved blot at sige titlen eller artistens navn. Hvor smart dette system er, vil jeg lade være usagt, men det er der, og man kan da prøve at lege med det, hvis man får lejlighed til dette.\nEn sidste ting jeg glædes rigtigt over er, at nu har Nokia smidt en RDS radio i denne telefon. Bruger man radio i sin telefon, er det rigtig behageligt med RDS, så man kan se, hvilken station man tuner ind på.\nBemærk den nye menubjælke i bunden\nStyresystemet i Nokia 5320 er det samme, som vi finder i flere andre Nokia telefoner. Der er tale om det, der helt korrekt hedder: Symbian OS 9.2, S60. 3.2. Eller i daglig tale bare Symbian S60. Med andre ord, der er tale om en smartphone. Smartphones har tidligere haft et lidt dårligt ry for ikke at være så hurtige i menuerne, som ikke-smartphone telefoner. Men med denne nye generation af Nokia Symbian telefoner kan vi godt lægge den myte endeligt i graven. Nokia 5320 er hurtig både til at åbne programmer, men også rundt i hele menu systemet. Nokia har netop meget bevidst arbejdet med dette, blandt andet ved at give telefonerne hurtigere og hurtigere CPU’er, men også den interne arbejdshukommelse er blevet boosted, så man faktisk ikke kan presse telefonen i knæ og få pauseskærmen frem, fordi den skal tænke sig om. Helt konkret er der brugt en Arm 11 cpu med 369 Mhz. Hovedsagen er dog, at denne 5320 er blevet lynende hurtig og ventetiden på åbning af programmer er faktisk ikke eksisterende.\nAf programmer finder vi faktisk en del spændende ting i denne telefon. Der er ikke mindre en 4 spil plus en genvej til N-gage download. Der findes Quick office, så man kan læse div. dokumenter, plus naturligvis en adobe PDF reader. I program mappen finder vi både en musik søgetjeneste og en genvej til Nokia musik-butik. Køb af online musik direkte ned i telefonen er dog ikke tilrådeligt, med mindre man har styr på omkostninger med mobildata – det kan ellers blive en meget dyr fornøjelse.\nAlt i alt er der en ganske fornuftig program pakke med, og skal man bruge mere, findes der uendelige mængder købe-software til symbian platformen.\nEr jeg glad for styresystemet, ja så er jeg til gengæld ikke imponeret over det batteri, som Nokia har sat i denne telefon. Der er tale om 890 mAh batteri, hvilket ikke er imponerende meget. Men når man sammenholder det med det 1020 mAh batteri (15% større), der findes i 5220 og sammenholder det med, at denne 5320 både har 3G netværk, der sluger noget mere strøm (op til ca. 1/3 del mere), og man har en hurtig CPU, der også alt andet lige bruger mere strøm, ja så kan jeg ikke undgå at tænke på, om Nokia helt har tabt sutten, da de smed et så lille batteri i denne telefon. Skal den bruges som det, den er tiltænkt, musik og hurtig data og fx til at surfe på nettet, ja så kan man meget hurtigt komme frem til, at den ikke holder 2 dage mellem opladningerne – og det er altså for ringe.\nEt hurtigt opslag på Pricerunner viser, at Nokia 5320 XpressMusic pt. koster 1.256 kr.\nI alt 73%\nKlassisk designet telefon med et farvepift.\nGode taster og joypad.\n3G /HSDPA er super.\nSymbian styresystem og de muligheder det giver.\nSuper hurtig CPU, faktisk den samme som sidder i de dyre N modeller.\nMindre god ting:\nElendig batteri kapacitet – i skulle skamme jer, Nokia!\nSkærmen på 2” er fin, men hvor ville det være fedt med en lidt større skærm.\nHvorfor lægge et så lille hukommelse kort med, når et større koster så få kr. ekstra.\nKameraet på 2 Mpixel uden autofokus hører til på gamle telefoner, eller iPhones ïŠ\nI indledningen var jeg inde på telefonens sjæl, styresystemet, og det kan jeg altså godt lide i denne Nokia 5320 XpressMusic telefon. 5320 er en fin musik telefon, med mange gode funktioner, og endda ganske god program pakke med. Hvordan Nokia så kan få sig selv til at smide et så usselt batteri på under 900 mAh i en 3G musiktelefon, ja det overgår min forstand. Havde der været et ordentligt batteri med, havde jeg gerne lagt 7-8% mere på karakteren. (læg dertil, at når man skal lade så ofte, så har Nokia ikke lagt den lille lækre rejse-lader med, AC-5E, nej man skal have den store klodsede AC-8E lader der fylder 3-4 gang mere – flot ïŒ ).\n5320 havde potentialet til at være en fornuftig musik telefon, men den mangler lige det sidste for at komme helt med. Et dårligt køb er den dog så langt fra at være, men der er andre, også inden for Nokias egne rækker, jeg hellere ville fortrække.\nAnmeldelser vi mener også kunne have din interesse\nMotorola ROKR E8 test\nSony Ericsson W910i test


BlogPosted by Rikke og Jan Have Odgaard 21 Aug, 2013 20:23\nLad det straks være sagt: En boganmeldelse er en subjektiv vurdering af en anden persons værk. Ved anvendelsen af alle mulige, eller mere umulige redskaber, bliver det alligevel ikke til andet, end den subjektive vurdering, af det en anden person har skabt.\nNu er I altså advarede om, hvor utrolig subjektivt, selektivt, og snævert et perspektiv jeg ikke kan undgå at have, når jeg lige om en linje mere påbegynder anmeldelsen af selvbiografien "Look me in the eye" af forfatteren, autisten, ingeniøren, mekanikeren, faderen, opfinderen, og ballademageren John Elder Robison.\nDesværre findes den (efter 6 år) stadig kun på engelsk, og det er derfor umuligt for mig at henvise til en dansk udgave af bogen, og kan du ikke læse engelsk, så send anmeldelsen videre og ryk forlagene for at tage denne bog til sig og få den oversat og udgivet på dansk. I USA blev biografien omgående en NY Times bestseller, i Australien lå den 6 uger i træk nummer 1 på Random Houses bestseller liste. Når en bog bliver en bestseller har jeg ofte oplevet at den skældes huden fuld af anmeldere. Der er naturligvis også noget sandt I at man ikke behøver æde lor... fordi 1 mio. fluer gør det, ikke desto mindre bliver en bestseller oftest en bestseller, fordi den er en bog som gør et stort indtryk på rigtig mange mennesker, og som rigtig mange mennesker køber og anbefaler, til andre der igen anbefaler den. En sådan bog er Look me in the eye!\nJohn Elder Robison er sent diagnosticeret med Aspergers Syndrom, hvilket betyder at han har levet hele sit liv, uden den selvforståelse og den forståelse fra omverdenen, som en diagnosticering ville have kunnet berede. Han har været det han selv beskriver som et "misfit" - en person der ikke rigtigt passer ind i noget, eller med nogen. Sådan har han oplevet sig selv, og sådan har andre oplevet ham. Han beskriver sit liv og sine oplevelser knivskarpt og uden sentimentalitet, hvilket giver læseren lov til selv at tage stilling til biografiens oplevelser og erfaringer. Naturligvis har biografien dog også en løbende kommentar, og vi får del i forfatterens vurderinger og efterrationaliseringer, omend John Elder Robison formår at sikre, at dette aldrig bryder forstyrrende ind i den gode historie.\nBiografien balancerer elegant flere sideløbende elementer: Beskrivelsen af et liv uden meningsgivende selvforståelse, fortællinger om sjove, sære, personlige, og forunderlige oplevelser og udfordringer, såvel som forfatterens nuværende overvejelser og forståelsesramme i forholdet til inklusion af mennesker med autisme. John Elder Robison er en fremragende fortæller, der kan fortælle en historie med alle de rigtige virkemidler: sans for at formidle det rigtige billede til læseren, præcision i de væsentlige detaljer og dybde i historien, en fantastisk timing, og ikke mindst væsentligt for biografien, så er den uimodståeligt morsom!\nPå indholdssiden så mangler heller intet: Forfatteren har aldrig taget en formel uddannelse, passede som han selv beskrev det, ikke ind nogen steder, og han oplevede heller ikke, at andre ønskede at han blev hængende. Der er dog ingen tvivl om hans evne til fordybelse, og om hans evne til at udvikle, opfinde, skabe og udvinde, og der er mange spændende beretninger i hans biografi. Af de mere usædvanlige kan nævnes at han i flere år var arkitekten bag musikgruppen Kiss's spektakulere guitarer, med indbygget lys, røgbomber, ild osv. alt vældigt foran sin tid, med den daværende teknologi.\nJohn Elder Robisons biografi er spændende, berigende, kærlig og morsom læsning. Ikke mindst er han også en god rollemodel for os med autisme. Ikke fordi han har haft det let, har udnyttet alle sine evner, og nået alle sine mål, men fordi han nu forstår sig selv, og fordi dette har givet ham plads til sorg over de steder hvor han gerne ville have nået noget andet, på en anden måde. Det har også givet ham fred med de mange omgivelser, han ikke følte han passede ind i. Han har også fået en helt ny forståelse for de konflikter der har været i hans liv, for hans rolle som far, og for hans rolle som ægtemand, og han bruger denne forståelse til kontinuerligt at nærme sig et mere harmonisk liv, i overensstemmelse med egne, såvel som med omgivelsernes behov. Endvidere arbejder han i USA ihærdigt for at fortælle om livet med Aspergers Syndrom, for at udvikle nye og bedre forhold for mennesker med autisme, og heldigvis skriver han også fortsat bøger. En anden og anbefalelsesværdig bog af John Elder Robison er "Raising Cubby", der handler om relationen til sønnen, og om hvordan det at heller ikke hans autisme blev erkendt og udredt, førte til at han endte i en føderal retssag, anklaget for mange forhold, der relaterede til mistanker om terrorisme. Er det nødvendigt at fortælle at han søn også er en meget typisk dreng med Aspergers, med en særlig forkærlighed for kemi og kemiske forbindelser, og i en periode også for de eksplosioner der kunne skabes.\nLook me in the eye, er en af den slags bøger man ikke kan slippe, men når man så opdager at man er ved at nærme sig enden, så forsøger man at trække det ud, for her er en af den slags bøger man savner og glæder sig til at læse igen, gerne fortæller om, og gerne giver i gave til andre.\nLæs mere om John Elder Robison her: http://www.johnrobison.com/\nOg glem ikke at følge os her: https://www.facebook.com/JHOconsult\nBlogPosted by Rikke og Jan Have Odgaard 21 Aug, 2013 14:58\nSkrevet i nattens mulm og mørke:\nJeg kan ikke sove, kan du?\nDet virker passende at dette indlæg skrives kl. halv to om natten, efter et par timers forgæves forsøg på at falde i søvn.\nDet er evident at en af følgetilstandene ved autisme og ADHD er søvnforstyrrelse. Det menes at 70 % med ADHD har en konstaterbar søvnforstyrrelse, og 75 % med autisme har en konstaterbar søvnforstyrrelse. Det er tal der er til at tage og føle på! Det er mange mennesker, med en nedsat søvnkvalitet.\nViden om vigtigheden af en god nattesøvn er tilbundsgående: manglende søvn medfører bl.a. forhøjet blodtryk, hjertesygdomme, forøget risiko for diabetes, nedsat evne til koncentration - blot et par eksempler.\nHar du også en søvnforstyrrelse? Eller tænker du nu: "for pokker, hvad tales der om? Mig jeg sover og sover og sover, og kan slet ikke vågne igen", så læs videre, for det er OGSÅ en søvnforstyrrelse. En søvnforstyrrelse, der kraftigt nedsætter din livskvalitet, som hindrer dig i at nå de mål du ønsker dig, eller som gør det vanskeligt for dig at nå dine mål, bør håndteres og for meget søvn er faktisk lige så skidt som for lidt søvn. Når en tendens til for meget søvn følges med en af de neurologiske handicaps, så bør man undersøge og skelne mellem to ting: skyldes det i realiteten enten 1: at du har meget vanskeligt ved at komme ned i den drømmeløse søvnfase, og derfor udmattes af nætter, hvor du ikke får en optimal søvn, og dermed ikke kan formå at skabe et optimalt søvnmønster, eller 2: at du muligvis skal undersøge om du evt. er på kanten af eller midt i, en depression - føler du dig fanget i omstændigheder du ikke kan magte, og er din søvn en form for undgåelse.\nDe færreste med ADHD og autisme tænker selv, at de har en søvnforstyrrelse. Forældrene HAR opdaget det, for de har selv udviklet et forstyrret søvnmønster, efter deres barn/børn begyndte at forstyrre deres søvn. Konen/Manden/Kæresten har også opdaget det, for de forstyrres også når vi ikke sover, men enten lever hele og spændende liv i resten af huset mens de sover, eller vi ligger og vender og drejer os, og tænder lys og andet gennem hele natten. Hvorfor har vi så ikke selv opdaget det?\nVi har ikke selv opdaget at vores søvn er unormal, fordi det er den jo ikke for os. Vi har sandsynligvis sovet sådan (dårligt) hele vores liv.\nHold fast her kommer en lavpraktisk forklaring af den naturlige baggrund for vores søvnforstyrrelse: Såvel autisme, som ADHD er relateret til Thalamus, et lille center i hjernen, der blandt andet regulerer hjernens vågenhedstilstand. Thalamus er del af den gamle hjerne, og er ikke styret af, eller direkte koblet til fornuften. Den styrer autonomt og mekanisk. Når den ved ADHD opdager manglende vågenhedstilstand i hjernen (vågenhedstilstand=arousal), så sender den alarm rundt til sine andre samarbejdspartnere og hyperaktiviteter startes op. Det er klart, at Thalamus ikke kan skelne mellem om lav arousal i hjernen skyldes kroppens almene behov for hvile, eller om det skyldes ADHD-hjernens generelle dopaminmangel. Omend man ikke italesætter sanseoplevelser på den vis hos autisten, så svarer de voldsomme vanskeligheder med integrationen af sanserne fra samme center - Thalamus er center for fordeling af primære sanseindtryk ud til sansebehandlings- og forståelsescentrene. En PC-analogi er CPU'en: Thalamus er fordelingscentral for de forskellige processer, og kan dermed også blive flaskehals for dette. Reaktionen fra Thalamus er den samme: den pumper signal om manglende dopamin ud i hjernen og resultatet bliver: søvnforstyrrelse. Den nye genetiske forskning har vist os at det er evident at der er så stort sammenfald mellem genetiske variationer ved ADHD og autisme, at man nu på forskningsbasis arbejder med det som samme tilstand, blot på et spektrum (der vil komme mere om dette her på bloggen, så følg med, så kommer vi også til det emne). Det er klart at denne nye forskning giver os vigtig viden, særligt når vi skal afhjælpe søvnforstyrrelser også hos autisten, idet erkendelsen om at der foregår usynlig hyperaktivitet (dvs. alene sansebaseret og indadrettet), er en vigtig grundlæggende erkendelse i forholdet til at afhjælpe diverse søvnforstyrrelser ved autisme, der nu kan håndteres grundlæggende på samme vis som ved ADHD.\nOg hvad gør man så? Når nu man ikke kan sove. Eller hvis man faktisk KAN falde i søvn, så vågner man løbende, eller sover rastløst og uroligt og drømmefyldt, eller man sover alt for meget, og kan bare ikke få gang i hjernen om morgenen igen...\nDer er nogle overordnende råd, mange er generelle og kan læses på diverse sights på nettet, ligesom de faktisk også er del af den information man modtager hos fagprofessionelle: hav en god og fast søvndisciplin, undgå ting der kvikker op umiddelbart før sengetid, sørg for sænket temperatur i soverummet ol.. Alt sammen generelle råd, der desværre også i vid udstrækning er de samme råd, der gives til personer med neurologiske handicaps og forstyrret søvn. Desværre, fordi rådene ofte i bedste fald er virkningsløse, og i værste fald kan være vildledende. Ved såvel autisme som ved ADHD findes jo konstaterbart evidente sanseintegrere dysfunktioner. Det betyder konkret at hjernen ikke altid formår at samle og behandle input fra sanserne, til et output, der svarer til de normaltfungerende omgivelsers. Der kan være tale om kuldskærhed, fordi hjernen ikke formår at regulere den oplevede, eller den indre temperatur. Der kan være tale om ekstrem følsomhed, der betyder at et åbent vindue bevirker en kontinuerlig forstyrrelse på huden forårsaget af luftstrømme i rummet. Der kan være tale om at hørelsen er indstillet på max. volume, og tro mig: en hovedpude kan larme som en hel rockkoncert!\nÆndringer i rutiner og rammer for at opnå en god søvn skal såvel rette sig mod de overordnede faktorer der er ved søvnforstyrrelser, særskilt ved neurologiske handicaps, ligesom de skal rette sig mod individuelle behov, der skal undersøges og adresseres for den enkelte. De overordnede faktorer er blandt andet de beskrevne neurologiske forklaringsmodeller, individuelle behov er fx. hjælpen til ro via alt fra lydbog, åbne/lukkede vinduer, fuldstændigt mørke, lidt lys, spille spil på telefonen - find frem til og brug, det der virker for dig selv, eller hjælp dit barn til det samme. Luk ikke af for gode muligheder, bare fordi det fortælles at man vågner ved at spille på sin telefon eller lignende, også her er individuelle forskelle. Før jeg fik den lille håndholdte satan, der kunne lulle mig i søvn med kedelige kabaler og Soduko, der sov jeg slet ikke. Få evt. hjælp til at finde gode strategier for at sikre den sunde søvn, hos jer selv, eller hos jeres børn.\nDer er også god kemisk hjælp at hente: Melatonin, dels magistralt fremstillet, eller som depot Circadin, der også indeholder det virksomme stof, Melatonin. Melatonin, er det hormon, der fortæller hjernen at vi er trætte og skal sove. Melatonin hjælper ved primært indsovningsforstyrrelser, og Circadin udløses løbende over natten, og hjælper dermed ved at sikre niveauet af Melatonin, så man ikke har gentagne opvågninger. Melatonin er ikke afhængighedsskabende, og er desuden meget grundigt testet, såvel som "Melatonin", som præparatet Circadin.\nDet giver mening at modtage den kemiske hjælp, idet der her er tale om tilskud af et stof som vi ikke selv sundt evner at producere i det omfang vores krop har behov for det. Også her er der påvist klare forskelle på den almene hjerne og på fx. hjerner med ADHD og autisme.\nHvis vi taler om jeres børn, er det jo i realiteten blot at gå i gang med at hjælpe dem med at få en god nats søvn, næsten HVER nat. Hvis du er voksen med ADHD og autisme, så har du måske læst helt her herhen og ved endnu ikke at du har en søvnforstyrrelse. Næh, for hvem af os ved egentlig hvad en normal søvn er? En normal søvn varierer meget lidt for den enkelte, og det betyder fx. at man bør sove lige meget og lige godt hver nat. En uge hvor man sover mindre og mindre hver nat og så får sovet ud i weekenden, er ikke en sund søvn. Den gennemsnitlige søvn en voksen skal have er 7,5 time i døgnet. Dette er den uforstyrrede og rolige søvn, der leder dig gennem alle søvnfaser og afsluttende i den dybeste søvnfase, der kun fremkommer ved uforstyrret og længerevarende søvn. Så måske opdagede du nu, at du hele dit liv har sovet 3 timer hver nat, og at dette faktisk ikke er normen, heller ikke for dig som unik person. Nogle sover lidt mindre - variansen kan være at nogle har behov for måske 5-6 timer, men variansen er ikke at sove gevaldig meget ind i mellem, og meget lidt resten af tiden.\nHusk også at følge os på: https://www.facebook.com/JHOconsult\nBlogPosted by Rikke og Jan Have Odgaard 17 Aug, 2013 20:19\n"Hvor klog er du?" "Jeg er klog til 120" "Nå, jeg er klog til 89". Hvor klogt er det?\nMellem dig og mig, kan jeg vist godt indrømme at jeg faktisk i indtil flere godkendte, anerkendte, og desværre kontinuerligt anvendte tests, er blevet konstateret intelligent svarende til området for mental retardering. Og i de testsituationer gjorde jeg mig endda umage.\nJeg er heldigvis fra før man lagde særlig meget vægt på intelligenstests, dengang jeg var skolebarn var det nok, at skolelæreren kunne konstatere at mine bogstaver ikke kunne nå linjerne. Det medførte at jeg tilbragte en rum tid bagest i klasselokalet med at tegne "ølkasser" under mine bogstaver. Læreren behøvede ikke teste mig, for at kunne konstatere, at min begavelse var væsentlig under middel, og at jeg ikke burde sidde forrest i klassen, så jeg evt. hindrede andre og bedre begavede elever i at lære.\nIntelligens vurderet i WISC, WAIS og fx. RAVENS giver et statisk billede af intelligens, et billede der er voldsomt påvirket af personen der foretager testen, udfordringer hos personen der testes, og endvidere måles der på et meget snævert parameter af kategorier for intelligens. Du kan godt sammenligne det med fotos: er fotografen dygtig? Er du oplagt? Og bestemt ikke mindst betydende for resultatet: er kameraet af gedigen kvalitet?\nVi kender alle de fotos der er taget af vores fulde onkel, på hans gamle Kodak Instamatic med fedtet linse, den aften vi var blevet MEGET trætte i betrækket, efter at have været borddame for en brandert i 3 timer. Ingen betragter den slags fotos som et reelt billede af hvordan man ser ud. Hvorfor ikke? Det er jo et billede, det afspejler virkeligheden. Kan vi bare afskrive virkeligheden som noget vi ikke kan stole på? Vi kender godt grundene: vi ser reelt kun sådan ud, når linsen er fedtet, fotografen ryster kameraet, og vi er voldsomt trætte. Selvfølgelig kan vi afskrive de billeder, som blot øjebliksbilleder af en langt større sammenhæng: vores hele liv.\nIntelligens er på samme vis: intelligens er dynamisk og foranderlig. Hele vores liv forandrer vores intelligens sig. Vores evne til at afkode og koble sammenhænge, og vores evne til at skabe egne hybrider af andet, eller nyt af intet, er i gennem hele vores liv under forandring. Nogle gange og i nogle sammenhænge er vi bare smartere, end vi er andre gange. Til nogle ting har vi langt mere tæft, end vi kan have til andre ting. Hvordan kan vi forvente med et øjebliksbillede, der udelukkende ser på et meget snævert perspektiv, at det kan afspejle en hel persons stadie og potentialer?\nIntelligensbegrebet, på den vis som den testes via ovennævnte tests, er fuldstændigt absurd. Som et minimum bør intelligens teste langt flere parametre og se på udviklingspotentialer, som et grundlag bør intelligens betragtes som et dynamisk begreb, såvel i nuet, som over tid. Steen Hilling, neuropsykolog, har udviklet PAS, Pædagogisk Analyse System. Grundlaget er en dynamisk opfattelse af intelligensbegreb og dermed et fokus på at forstå personens læringspotentiale, eller rettere: at regne ud, hvordan underviser og student bedst kan samarbejde om hensigtsmæssige og optimale læringsprocesser.\nHar du også oplevet at du, eller dit barn er testet, og her har fundet ud af du, eller dit barn var retarderet (som mig)? Med mindre dette fremgår af en grundig testning på niveau med PAS testningen, så lad være at acceptere det, alt for ofte er det nemlig ikke korrekt. Vi har oplevet gentagne gange i vores daglige arbejde, at børn med neurologiske diagnoser ikke formår at vise deres læringspotentiale i de traditionelle tests, og under anvendelsen af traditionelle testmetoder. Dette uagtet at testene anvendes i børnepsykiatrien overalt i landet, og såmænd også internationalt, og dette uagtet at det er evident viden, at intelligens netop er et dynamisk begreb, der derfor ikke kan testes statisk, hvis man vil have et reelt billede.\nLæs mere om Steen Hilling og PAS her: http://www.munkholm.cc/\nOg følg den mentalt retarderede i følgende indlæg på denne blog, eller se vores nye video her: https://www.facebook.com/JHOconsult\nBlogPosted by Rikke og Jan Have Odgaard 17 Aug, 2013 14:52\nDet er værd at vælge sin behandler med omhu: falder du måske for overflade, med henblik på at opnå indsigt?\nDet er vigtigt at undersøge om en behandler reelt har indsigt, eller om behandler muligvis bare er i besiddelse af eksamenspapirer. Det er ikke altid konventionelle uddannelser og skoling, der fører til kompetence: tænk på Leonardo Da Vinci, som i sin tid modtog skoling og træning indenfor kunstneriske områder, men hvis bidrag til forståelsen af anatomi, og til arkitektur, vinder anerkendelse den dag i dag. Eller tænk på Sofie Gråbøl, der heller ikke har baggrund i det traditionelle uddannelsessystem, hun blev afvist ved Statens Teaterskole, men hendes arbejde er i dag internationalt anerkendt. Et mere akademisk eksempel, hvis man kan kalde det sådan, når der ikke er tale om en formel uddannelsesbaggrund er nyligt afdøde Steve Jobs, tidligere visionære CEO for Apple Inc.. Steve Jobs havde ingen formel uddannelse ud over hvad der svarer til afsluttet gymnasialt niveau, alt andet var selvlært.\nPointen er, at der er nogle primære egenskaber, en terapeut skal kunne integrere i sit virke: kærlighed, indlevelsesevne, tillid, mod, solidt selvværd, og endeligt fantasi. Disse indgår ikke som pensum i formelle uddannelsesforløb, og dermed er dette grundlag personlige kvaliteter hos din behandler, som du med fordel kan sikre dig, behandleren er i besiddelse af, udover andre og faglige kompetencer, om de være autodidakte, eller formelt tillært.\nDer er andre væsentlige og grundlæggende kriterier i et meningsgivende behandlingsforløb, eksempelvis er det naturligvis vigtigt at starte med at sikre et godt grundlag for behandlingsforløbet. Behandler skal først og fremmest skabe et sundt fundament for den ønskede udvikling, fordi kun den udvikling, der hviler på et stabilt fundament, kan udvirke varige positive forandringer.\nMed udgangspunkt i et godt fælles grundlag i behandlingsforløbet, skal behandler sikre, at der hele tiden arbejdes med mål for udviklingen, der ligger i naturlig forlængelse af det aktuelle udgangspunkt. På samme vis som beskrevet ovenfor, danner det aktuelle udgangspunkt altid fundament for næste udviklingsområde, dermed sikres såvel stabilitet i fundament, som evne til at arbejde med en udvikling, der ligger i umiddelbar forlængelse af dette fundament: Forestil dig at du skal lære at køre bil. Din kørelærer hopper ud af førersædet i bilen, der er standset for rødt på en 40% stigning i en venstresvingsbane. Her sættes du ved rattet og får at vide, at nu skal du bare køre. Det er klart at har du her ingen kørselserfaring, vil du ikke være i stand til at løse opgaven. Derfor starter de første kørelektioner også i rolige omgivelser, med indføring i bilens grundlæggende funktioner. Kørelæreren starter altså i det grundlæggende, og udvikler derfra hele tiden dine køretekniske egenskaber ved at bygge mere og mere viden og træning ovenpå dette fundament. På lignende vis foregår udviklingen i en terapi: der bygges hele tiden videre ud fra de opnåede erkendelser og erfaringer.\nI terapien skal dine handlinger, såvel i form af adfærd, som i form af tænkning begynde at være meningsgivende, for dig, og der i gennem på sigt også for dine omgivelser. Den der selv forstår hvad han gør, og hvorfor han gør det, evner også at belyse dette for sine omgivelser, og derved skabe mening for dem. Din terapeut skal hjælpe dig med at forstå dine handlinger, som fuldstændigt naturlige og logiske, set i forholdet til den kontekst dine handlinger er udviklede i. Ved at opnå erkendelser omkring egne handlinger, og omkring hvad der er af udløsende og genudløsende faktorer i dit liv, vil du også blive i stand til at vurdere dine handlinger fra nye perspektiver. Med andre ord vil du blive i stand til at erkende områder af dit selv, du ikke tidligere har haft fri adgang til, fordi du manglede spejling af disse områder. Handlinger, hvis sande motiv ikke er blevet afspejlet i omgivelserne, vil aldrig rigtigt blive forstået, og skaber manglende overensstemmelse mellem den indre og den ydre oplevelse. Terapi skal sigte mod at skabe en kontinuerligt stigende grad af sammenhæng mellem indre og ydre forståelse.\nNår denne indsigt og forståelse fører til ændringer i adfærdsmønstre, skal der dannes nye erfaringer, og nye handlestrategier, og disse skal naturligvis afprøves og trænes i hverdagslivet udenfor terapien. Denne udvikling og træning skal støttes og superviseres, i de terapeutiske samtaler mellem behandler og klient, og skal tage sigte mod at forankre de ny sande handlemåder og handlestrategier.\nBehandler skal kunne anvende en bred palet af metoder, således klientens behov er bestemmende for hvordan klienten kan opnå de ønskede udviklingsmål. Doktriner for behandling, fastlagte rutiner og fremgangsmåder, snævert metodisk fokus er alle hindringer mellem udgangspunktet og den vellykkede behandling. Den gode behandling bør kunne tage udgangspunkt i klientens behov, og ikke i et stringent metodevalg hos behandler.\nDet er klart at indlevelsesevne ofte tager sit udgangspunkt i evnen til at kunne genkende en følelse, en tanke, eller et handlemønster indefra behandler selv. Det er vigtigt at behandler kan sortere egne oplevelser og erfaringer fra, når der lyttes i behandlingen. I behandlingen skal lyttes med fokus på klienten. I personlige samtaler kan vi tale om vore egne erfaringer og give råd ud fra dem, i behandlingssamtaler er rådgivning ud fra personlige erfaringer sjældent befordrende for en sund selvstændig udvikling hos klienten. I behandling skal terapeuten i stedet guide klientens egen vej, hvilket kun lader sig gøre ved indlevende og undersøgende lytning, dvs. ved at behandler stiller relevante spørgsmål og lytter til de svar der gives, og anvender klientens egne tanker udviklende i behandlingsforløbet.\nHos JHO Consult forsøger vi at arbejde vedvarende ud fra den ovenfor beskrevne tænkning i vores terapi. Endvidere er det også en metodisk tilgang til behandling, som vi videregiver på vore kurser for såvel berørte og pårørende, som for fagprofessionelle.\nVil du vide mere om vores arbejde og vores metoder, så se mere på www.jhoconsult.dk.\nog husk at følge os på Facebook\nBlogPosted by Rikke og Jan Have Odgaard 15 Aug, 2013 10:11\nBlogPosted by Rikke og Jan Have Odgaard 14 Aug, 2013 19:12\nADHD er en af de mest omdebatterede psykiatriske diagnoser vi har. Endog fagfolk på det sundhedsfaglige område har flere gange i de verserende debatter problematiseret ikke bare selve diagnosens kriterier, og udredningsmetoder, men sågar selveste diagnosen. Kan det være rigtigt at ADHD slet ikke findes? Lad os undersøge dette nærmere: Hvis ADHD ikke findes, så må det være let at undersøge og forkaste den forskning der er på området, idet den jo i givet fald vil være behæftet med fejl og ubegrundede antagelser.\nEn simpel søgning på Google, på ”evidence of ADHD” returnerer en overvældende mængde af resultater. Det var dog meget hurtigt meget klart, at der ikke var nogen grund til at søge særlig meget længere, eller læse mange flere og tunge bøger på emnet, eller for den sags skyld at læse hvad den ene eller den anden sundhedsfaglige professionelle synes om dette: Forskning har fundet frem til, at ADHD kan påvises genetisk. Ikke nok med dette, men ADHD er også relateret til skizofreni og autisme, idet der er stort overlap mellem de genetiske varianter ved alle tre tilstande. Man mener dermed at det er indiskutabelt, at der her er tale om ikke blot en psykiatrisk tilstand, men om en neurologisk udviklingsforstyrrelse. Der ligger let tilgængeligt til køb og download på nettet adskillige videnskabelige artikler om denne forskning. Det er altså ikke nødvendigt også at erhverve sig den forskning, der har taget udgangspunkt i via scanning at definere forskelle på hjernen med og uden ADHD.\nMen som det jo er med al videnskab, det er påvist, det er ikke bevist. Kun væk fra den virkelige verden kan man opstille kunstige forhold, og nå frem til endegyldige beviser, f.eks. i matematikkens verden. Men det er påvist at ADHD eksisterer som en neurologisk udviklingsforstyrrelse, oven i købet også at den er arvelig. Dette er påvist med al den systematiske grundighed i forskning, og med overholdelsen af alle de regler for evidens, som vi normalt respekterer og accepterer. Hver gang vi antager at en simpel penicillinbehandling, vil hjælpe os, eller hver gang vi tror/ved vi har hovedpine, og de der hovedpinepiller faktisk hjælper/vi antager at de hjælper, så er det vi i praksis benytter os af, at tro på den påviste årsag, der fører til den påviste effekt. Kan vi så tillade os, at mene at kun hvor det hjælper os med vores egne sygdomme, eller med vores egne smerter, der gider vi vælge at tro på forskning, men der hvor den når frem til resultater vi ikke bryder os om, der vælger vi at tro på os selv? Kan vi tillade os det?\nI Danmark er der sundhedsprofessionelle, der ikke anerkender denne påviste neurologiske udviklingsforstyrrelse, selvom den har gennemgribende betydning for de mennesker der fødes med den, såvel som for de mennesker, der berøres af den. Børne- og Ungdomspsykiatrisk Selskab i Danmark har i 2008 udgivet ”referenceprogrammet for udredning og behandling af børn og unge med ADHD”, af dette fremgår at man antager en forekomst på 3-5 % (alternativt 4-7 %) med ADHD. Hvis vi tror på den ovenfor beskrevne forskning, så må vi også tage konsekvensen heraf og fuldstændigt forlade den tænkning at ADHD er en tilstand man vokser fra. Det er sandsynligvis en tilstand der med erkendelse og modenhed bliver lettere at håndtere, men at vokse fra den ligger ikke naturligt i forlængelse af det vi nu ved om ADHD. Med en befolkning i DK på ca. 5,5 mio., har en befolkningsandel på ca. 220.000 personer ADHD (ved 4 % med ADHD).\nVi deltog for ikke længe siden ved et arrangement, hvor en oplægsholder var meget bekymret over den stærkt eskalerende diagnosticering, der finder sted i Danmark, hvor vi nu, ifølge denne oplægsholder, har udredt 65.000 mennesker med ADHD. Han var en branddygtig taler. Man burde ringe til ham nu, så han straks kunne begynde at tale for, at vi faktisk mangler at finde langt de fleste af de personer i Danmark, der går rundt og ikke forstår om sig selv, at de er født med en neurologisk udviklingsforstyrrelse. En udviklingsforstyrrelse, der sandsynligvis har ført til at de på mange måder har, og har haft udfordringer ingen i den almene befolkningsgruppe kan gøre sig begreb om.\nForestil dig at du er født blind. Du ved ikke at det er en særlig tilstand du har. For dig er det naturligt, du har jo altid haft det sådan. Forestil dig nu, at dine omgivelser heller ikke forstår dette om dig, de synes bare du ligner dem, og antager at du derfor er fuldstændigt ligesom de er. Forestil dig så at skulle fungere med dette usynlige og ukendte handicap, på lige fod med alle andre. Forestil dig deres reaktion, når du igen falder over hunden der ligger på gulvet, og du derved igen taber bakken du har i hænderne. Forestil dig din egen frustration, når du igen og igen forsøger at gøre det de beder dig om, og ikke lykkedes, og på ingen måder forstår hvorfor det dog hele tiden lykkedes for de andre, og aldrig for dig selv.\nSådan må de være for de ca. 155.000 personer vi mangler at diagnosticere i Danmark, således vi og de selv, kan begynde at anerkende, hvad det er for udfordringer og behov de har.\nBlogPosted by Rikke og Jan Have Odgaard 14 Aug, 2013 19:07\nPiller vi ved personligheden, i et Danmark på piller? Og bør dette måske nærmere glæde os, end at bekymre os?\nIkke bare tv programmer, men også medier og middagsselskaber, har på det seneste været fyldt med diskussioner om medicinering, overmedicinering, og misbrug. Med god grund. Tilsyneladende har vi i Danmark, og i det hele taget i den vestlige verden et stort forbrug af medicin, der på alle mulige forskellige måder påvirker den, der tager medicinen. Nogle former for medicin har til hensigt, at påvirke udgangspunktet for tænkning hos den, der tager medicinen, og det er denne medicin, der i særligt høj grad har denne blogs bevågenhed. Her tænkes specifikt på antipsykotiske præparater, på serotonin præparater, og på dopaminvirkende præparater. Her altså et fokus på psykoser og angst, på depressioner og angst, samt på ADHD, og ADD.\nMedicinering indenfor denne ramme har til hensigt, at sikre en tilstand for den medicinerede, hvori der er fri adgang til den fornuft og analyse, der sikrer evnen til at fungere optimalt i livet. Dette såvel i forholdet til selvet, som i forholdet til evnen til at indgå hensigtsmæssigt i omgivelserne. Det man i lægmands termer ønsker at opnå med medicinen er at dæmpe de stresorer, der påvirker hjernens evne til fornuftig tænkning, og dermed at skabe stabilitet i sindet, således handlinger i form af adfærd og tænkning, udføres i ro og tryghed. Hvor dette ikke medicinsk sikres, er personer med psykoser, angst, depression, ADHD, og ADD, ofte i en vedvarende tilstand af stress.\nHvad er stress egentlig? Dette simple ord, der så ofte i dag betegner alt fra svær sygdom og pension, som en tilstand der opnås lørdag formiddag i supermarkedet. I det sunde menneske opleves stress momentant, og vil oftest være af relativt kort varighed. Opleves det oftere, og har længere varighed, kan det medføre kronisk invaliderende sygdom. Stress er en tilstand der skal skærpe vores sansning på nogle områder, og nedsætte den på andre områder, med den hensigt at gøre os mere overlevelsesdygtige. I hine forgangne stenaldertider, hvor vi mennesker lige så ofte var jagtet, som jæger, havde stressen til hensigt at sætte os i stand til få morgenmad, frem for at blive til morgenmad. Derfor medfører stress at vi fokuserer mere snævert, og udelukkende på det væsentlige for opgaven, dermed at nogle sanser skærpes og andre neddysses. Det giver jo ikke mening at opdage at fødderne gør ondt, mens man løber væk fra huleløven, men det er korrekt at det jo kan medføre at fødderne bliver svært skadede og at hvis vi faktisk slipper væk fra huleløven, så kan vi være i en dårligere position til at overleve fremadrettet, fordi når vi igen er rolige, så kan vi både mærke og handle på vores skadede fødder. Måske kan vi ikke længere gå, og det er ikke særlig hensigtsmæssigt, hvis man lever en samlertilværelse, og er afhængig af den mad man gående samler sammen. Stress gjorde os altså overlevelsesdygtig i nuet, men uden at inddrage fornuften til at overveje konsekvenser på sigt. Når vi i dag oplever stress i supermarkedet, har det antageligt fuldstændigt samme effekt i hjernen, som når vi i stenalderen oplevede stress: vi fokuserer mere snævert og har mindre adgang til vores fornuft. Vi begynder at agere mere reaktivt og mindre velovervejet.\nMennesker med psykoser, med angst, med depressioner, og med AD(H)D har alle det til fælles, at de har hjerner, der af forskellige årsager, oftest er hensat i en stresstilstand. Medicinen disse patientgrupper modtager adresserer de særskilte områder, hvorpå deres hjerner fungerer anderledes end andres hjerner, og dette nedsætter bl.a. stresstilstanden i hjernen. Hensigten er at personen der medicineres, gives adgang til sin fornuft, og til sit sunde følelsesliv, og dermed er i stand til at leve sit lev hensigtsmæssigt for såvel sig selv, som for andre.\nEn minoritet i disse patientgrupper er så syge, at man reelt godt kan tale om, at man med medicinering foretager en kemisk fastholdelse på dem. For denne minoritetsgruppe af patienter er det muligt at medicineringen primært er hensigtsmæssig for omgivelserne, om end det også er en overvejelse værd, om ikke vi som mennesker bør beskytte hinanden mod at gøre skade på os selv, eller mod at gøre skade på andre, når vi ikke selv er i stand til sundt at træffe beslutning om at undgå dette.\nEn del af disse patientgrupper, også en minoritetsgruppe, om end den er større end ovennævnte, kan ikke tåle den medicin, der normalt kan hjælpe andre med lignende problemstillinger. Mennesker der ikke tåler tilgængelig medicin kan få svære og ubehagelige bivirkninger, og tilmed kan disse i sjældne tilfælde være meget langvarige, og i få tilfælde kan de også være fatale. Her er vi nødt til at vælge udelukkende andre behandlingstiltag, når disse ikke kan kombineres med medicinsk behandling. Oftest kræver dette også mere markante ændringer i patientens miljø, således krav står mål med ressourcer, i den enkeltes liv.\nStørstedelen af patientgrupperne tåler deres medicin og har gavn af den. Her gælder at bivirkninger enten er fraværende, eller godtgøres af en markant bedring af tilstanden. For disse patientgrupper bereder medicinen et ønsket middel, til at opnå at kunne indgå i det omkringliggende samfund, og der opnå ønskede mål i livet. Det bereder dem muligheden for at indgå og deltage i deres families liv, og det bereder dem muligheden for at bevare eller skabe tilknytning til andre mennesker, og for at indgå i almene sociale rammer. At indgå i almene sociale rammer er for de fleste i befolkningen noget de fuldstændig naturligt og uden kemisk hjælp evner at indgå i, og det kan derfor være svært at forstå hvor smertefuldt det kan være at skulle leve foruden.\nDet er klart at det er korrekt at medicin ændrer den synlige personlighed, vi ved jo alle at når vi er stressede, ja så virker vi anderledes på andre mennesker, end når vi er rolige. Så naturligvis vil det forekomme omgivelser, og endog berørte selv, som om personligheden ændres. I realitet er det dog nærmere sådan, at med stressen minimeret, da årsagen til stresstilstanden er i medicinsk behandling, der bliver det muligt for patienten selv, såvel som for pårørende, at komme i berøring med den sande personlighed, og med denne personligheds reelle følelser. Det er også klart at disse følelser, nogle gange kan være stærke, især hos mennesker der ikke tidligere har været i en tilstand hvor de kunne registrere, og dermed lære sundt at håndtere deres reelle følelsesliv. Det er også derfor man altid opfordrer til at medicinsk behandling, og terapeutisk behandling følges ad. Den forøgede mulighed for at opnå selvindsigt skal følges med muligheden for, at lære at leve sundt med det man ved hjælp af sin medicin, bliver i stand til at erfare og erkende.\nDer er naturligvis et alternativ: vi kan ændre verden, og vi kan ændre de krav der er i verden. Vi kunne f.eks. sørge for at alle kan tilbydes en høj levestandard for at udføre ufaglært manuelt arbejde. Vi kan også ændre vores uddannelsessystem markant og indføre mesterlære indenfor alle fag, således der er mulighed for at opnå et højt fagligt niveau, selvom sygdom eller handicap evt. stiller sig hindrende i vejen for kontinuerlige boglige studier. Vi kan hæve den kriminelle lavalder markant, og vi kan forbyde privatbilisme. Vi kan fjerne de mange krav om fleksibilitet på alle fronter, optimal evne til ydelse præsenteret sideløbende med udvidede sociale egenskaber for networking. Altsammen ganske sædvanlige krav på vores arbejdspladser. Alle disse tiltag og mange andre som dem, vil med garanti mindske behovet for medicinering ved ovennævnte patientgrupper, og dermed kan vi da nok ændre status til: Danmark uden piller. Vi kan også acceptere vores virkelighed og anerkende, at der er patientgrupper, der har endog meget svært ved at fungere i livet, for hvem medicinen bereder det lille fundament, der sætter dem i stand til over hovedet at kunne begynde at modtage, og anvende andre behandlingstiltag, og dermed opnå det gode liv, vi alle sammen ønsker os, såvel med som uden kroniske sygdomme og handicaps.\nBlogPosted by Rikke og Jan Have Odgaard 14 Aug, 2013 18:38\n"Nu skal man jo heller ikke fokusere så meget diagnosen", sagde barnets socialrådgiver, "det er der ingen grund til. Det er bedre at fokusere på barnets ressourcer...".\nI det udsagn ligger et større grundlag for den kategoriserende stigmatisering, som socialrådgiveren formodentlig forsøgte at undgå, end hun forhåbentlig selv er klar over:\nHvis vi ikke giver diagnosen et passende fokus, hvordan skal vi så forstå det i os der er anderledes, og det der falder udenfor. Hvordan skal vi så kunne forklare dette for vores omgivelser, så de kan forstå, hvorfor vi opfører os anderledes end de forventer af os. Ville det ikke være som at lade den blinde klare sig selv, uden hjælpemidler og uden at formidle for personen selv, og for omgivelserne, at et blindt menneske, er et menneske hvis syn ikke beriger dem sanseinput de kan navigere ud fra i omverden. Kunne vi forestille os, at vi ville lade et blindt menneske dels selv mangle forståelse for de mange steder, hvor personen ikke let fungerer i omverden, og dels lade omverden tænke, at her var en person, der tilsyneladende ikke kunne lære af sine erfaringer, siden personen gentagne gange, set fra omgivelsernes perspektiv, foretog ensartede fejltagelser.\nEndvidere er det også meget beklageligt at tænke på en diagnose, som noget der er separat fra en persons ressourcer. Der er mange ressourcer integrerede i de elementer der er specifikke og kendetegnende ved en diversitet af diagnostiske kriterier indenfor de neurologiske diagnoser: evnen til at bibeholde et stærkt fokus på et snævert område af interesse, evnen til at arbejde hårdt og længe, evnen til at gå sin egen sunde vej, også når alle de andre går den anden vej. Blot nogle få eksempler på de mange og stærke ressourcer, der er naturlige følger af de symptomer, der indgår i de neurologiske diagnoser, som fx. ADHD og autisme.\nHvis vi ikke må give diagnosen det rette fokus når en nydiagnosticeret skal forstå sig selv, hvordan skal vi med et samlet symptomsæt, der godtgør en diagnosticering, så nogensinde opnå den selvsamme selvforståelse og spejling, som andre mennesker opnår. Selvforståelse og spejling, der endvidere er meget væsentlig for en sund udvikling hos et menneske. Hvis vi endvidere skal adskille alle vore specifikke ressourcer, fra vores diagnose, hvordan skal vi så kunne lære at elske den, og elske vores anderledeshed, og få et godt liv med det?\nDet er værd at overveje, om ikke vi bør give diagnosen det fokus der er behov for, i forholdet til at forstå sig selv, og i forholdet til at forstå sig selv i sammenhæng med omverden. Og det er værd at overveje om ikke de mange ressourcer, der er i de neurologiske diagnoser skal fremhæves, med det formål at sikre, at såvel personen med diagnosen, som omverden omkring, kan benytte de stærke og sjældne ressourcer, der indgår i de neurologiske diagnoser som ADHD og autisme.\nHandicap bliver det til, når man ikke selv forstår, når omverden ikke forstår, og når ingen forklarer. Hvis vi vil ligestilling, ligeværd, og ligebehandling så skal vi forstå, forstås, og have lov at give og modtage forklaring.


Som normalt er mikroskopet en vanskelig enhed, der garanterer os en meget indsigtig observation af genstande, som er meget vanskelige at se med det blotte øje. Mikroskoper karakteriseres primært af modellen\nKasseapparat med en pris skuffe\nIværksættere, der åbner deres forretning, skal håndtere mange problemer, før de starter en virksomhed. Komplicerede og ofte tilpassede regler gør det ikke lettere for unge.\nEfter min mening ved hun, at når\nUddannelse af medarbejdere efter arbejdstiden\nEn sund måde at være en drink fra de tykkeste bevægelser i de sidste år. Særligt mærkbar er til stede i store byer, hvor man nemt kan se folk lave jogging\nKokken mobler til radom\nHjemme møbler tilbud er en meget dyr en. Hver køkkenentusiast skal have sådant udstyr, så jeg kan tilberede alt, hvad jeg vil have. Normalt i ethvert køkken kan du finde en\nRengoringsvirksomhed i holland\nStøvsugning er den eneste af dem i en bygning, der ikke er den dyreste. Derudover er der i enhver indretning forskellige vinkler og hjørner, som er vanskelige at nå. Samtidig vælger\nIT-systemer er systemer af elementer, der behandler data ved hjælp af en computer. Hvert it-system har flere vigtige komponenter. Den første er hardware (hardware. Udstyret er frem for alt computere, men\nKendskab til det russiske sprog i polen\nI de nye tider er det svært for kvinder, der ikke kender engelsk, ikke kun for at finde en drømmeøvelse, og ofte også hver i deres erhverv, og der kan også\nEnheden & nbsp; bizerba gsp-v så det er ikke underligt, hvordan & nbsp; en manuel gravitationskniv, der er udstyret med nutidens funktionaliteter. Som det eneste navn angiver designet er den første\nCentrale stovsuger dimensioner\nHan vil ikke skjule sig selv, at lægens arbejde er unikt blandt de mest ansvarlige erhverv. Hver dag repræsenterer de sundheden, og tusinder af medarbejderes liv har heller ikke råd til


Puluz blød silikone beskyttende etui cover til nikon d3500 rabat | andre < Absurth.dk\nPULUZ Blød Silikone Beskyttende etui Cover Til Nikon D3500\n1. Det er lavet af strækbart, vedholdende, bløde høj kvalitet naturlige silikone materiale.\n2. Beskytte boliger og tastatur mod ridser, skrabning & slid, anti-vibration, desuden er alle funktion kan bruges frit.\n3. Kompakte, lette, og ekstremt holdbart design, letvægts, nem at bære.\n4. Interne soft design giver dig et blødt og lækkert at røre ved.\n5. Enkel og nem at bruge, for at beskytte dit kamera, og installere på dit stativ, på samme tid.\n6. Dette silikone kamera, passer til Nikon D3500 Digital SLR Kamera.\n1. Vi leverer til Absurth.dk' adresse.Sørg venligst for, at din adresse i Absurth.dk konto er matchet med din shipping adresse, før du betaler. 2. Kina Post Almindelige Lille Pakke Plus, gratis forsendelse, kan kun spores i Kina, men ingen detaljer tracking oplysninger i dit land.Hvis du ønsker, at de registrerede leveringsmetode, skal du vælge Kina Post Air Mail eller Absurth.dk Standard Shipping, som koster omkring $2. 3. Normalt vil vi skibet for at du indenfor 3 arbejdsdage efter din betaling er bekræftet af Absurth.dk. 4. Hvis du ikke har modtaget din ordre indenfor den leveringstid, eller hvis du har spørgsmål, bedes du kontakte os.Vi vil svare dig inden for én arbejdsdag. 5. Vi er ikke ansvarlige for eventuelle told eller import skat.Disse gebyrer er ikke inkluderet i varens pris og fragt.\nFunktion: sport action kamera tilbehør\nfarve: Sort Og Rød Gul\nTilbehør Type: beskyttende etui\nTags: trepied nikon d3500, billeder kamera nikon, nikon d3, mikro-kamera nikon d3500, d3500 nikon, nikon linser z, kamera nikon, sony xperia m4 aqua-usb-stik, fuji papir, mænd stativ sag.\n1pc Mode PU Læder Hvid Pose Tilfældet for PAPERANG Printeren Foto Printer Bærbar Kamera Taske, Rejser Tilbehør\n64 Lommer Farverige ELSKER Dig Mini fotoalbum Bog Billede Tilfælde Opbevaring for Instax Mini LiPlay 9 8 25 HK Tandhjul Zink Film\nKompatibel med Fotos, der er taget med instax mini 9 70 7 8 25 50'erne, 90 og HP Tandhjul Zink Film (foto størrelse: 8.5*6 cm) Hårdt omslag og PVC indre billede lommer er mode og holdbart.Stabil binding mellem dækslet og indre sider sikrer en høj kvalitet.Let og blød handy album kan udføres i din taske for at vise din bedste instant kr54.96 kr52.21\nBesegad Bærbare Kamera Krystal Cover med skulderrem Gennemsigtig for Fuji Fujifilm Instax Kamera Mini-11 Tilbehør\nFlere Produkter: Detaljer: Specielt designet til Fujifilm Instax Mini-11 instant film kamera, ingen grund til at tage kameraet, når du tager foto Med sin hårde og holdbare PC ydre beskytter dit kamera mod skader, støv og ridser Justerbare og holdbare rem gør det nemt at bære og beskytte kameraet er kr53.55 kr26.78\nPremium-Decal Skin Til Sony a7s3 A7S III A7SM3 A7SM3 Alpha 7S III Kamera Hud Decal Protector Anti-scratch Pels Wrap Dække Sagen\nVelkommen Til Udvalgt Af Austin Købe Med Tillid! Premium Kvalitet Vinyl, der anvendes til denne mærkat, der er Nem at anvende - Ingen ballade, ingen rod!Pakke indeholder kun et stykke af Biler Kvalitet Beskytter Kameraet Hud Kompatibel med Sony A7S3/A7SM3 (Se nedenfor vedhæftede video for at få fulde detaljer om, hvordan kr158.89


Helsingør-Helsingborg overfarten - Helsingør Leksikon\nVersion fra 21. feb 2012, 13:53 af Henrik (diskussion | bidrag)\n1 Færgefart i middelalderen\n2 Helsingør Færgelaug\n3 Dampskibenes æra\n4 De Danske Statsbaner overtager færgefarten\nFærgefart i middelalderen\nDen tyske kannik og historieskriver Adam af Bremen er ophavsmand til den første skriftlige beretning, der omtaler færgeruter i Danmark. I 4. bog af hans bispe- og kirkehistorie, der bærer titlen ”Om landene og øerne i Norden” (ca. 1070) står der bl.a.: ”Fra Sjælland er der overfart til mangfoldige Steder i Skåne; den korteste fører til Helsingborg, som også kan ses derfra.” Helsingør nævnes således ikke, men man kan gå ud fra, at der siden slutningen af det 11. århundrede har været regelmæssig færgesejlads mellem Helsingør og Helsingborg.\nHelsingør nævnes som overfartsby i den krønike, som beskriver den dramatiske tilfangetagelse af ærkebisp Jens Grand palmesøndag 1294. Magtkampen mellem Kong Erik Menved og ærkebispen var blevet så tilspidset, at kongen tog både Jens Grand og domprovst Jakob Lange til fange. I krøniken fortælles, at de to fanger i Helsingborg blev anbragt nederst i færgen bag hestene. Og straks efter ankomsten til Helsingør blev de ført videre til Søborg Slot.\nI 1524 besluttede Kong Frederik I at fritage Helsingør for al kongelig skat på den betingelse, at han og ”hans folk” skulle sejles gratis over Øresund. De mange krige betød desværre megen transport over sundet, som var en stor belastning for lokalsamfundet.\nI 1630 blev færgefartren sat i system ved oprettelsen af et færgelaug i Helsingør. Reglementer og forordninger bestemte nu antallet af færgemænd og både, og taksternes størrelse blev endvidere fastlagt. Til forskel fra andre færgelaug i landet fik færgemændene i Helsingør Færgelaug udover ordinær færgefart tillige eneret på transporter til og fra de mange skibe, som skulle have deres laster fortoldet som konsekvens af Øresundstolden.\n1685 udstedte Christian V en ny forordning for færgelauget i Helsingør, hvori det blev bestemt, at der hver dag skal sejles til Helsingborg og til København to gange om ugen.\nFærgemændene havde pligt til at eje mindst en båd, men under Napoleonskrigene, som førte til statsbankerotten i 1813, havde de vanskeligheder med at opfylde dette krav. Løsningen var at flere sluttede sig sammen i makkerskaber, selvom det strengt taget var forbudt.\nI 1836 trængte hjuldamperen "Maria" sig ind på færgelaugets enemærker. Ejerne ønskede den indsat mellem Helsingør og Helsingborg, men færgemændene ville ikke uden videre finde sig i, at det monopol, de havde haft i 200 år skulle forsvinde uden kamp. I 1840 gik de derfor rettens vej for at bevare monopolet, men dommen gik dem imod. Retten fandt, at færgemændenes privilegium udelukkende omfattede sejlads med færgejoller.\nFærgelauget eksisterede dog helt frem til 1882, hvor Christian IX underskrev ”Lov om ophævelse af Helsingørs Færgelaug mm.”\nDe Danske Statsbaner overtager færgefarten\nDampskibssejlladsen på Helsingør-Helsingborg overfarten blev i 1874 overtaget af Det Forenede Dampskibs-Selskab (DFDS), der dengang var Danmarks største rederi. 14 år senere, den 1. juni 1888 blev ruten overtaget af DSB – De Danske Statsbaner, som var stiftet 3 år forinden.\nSom første færge indsattes skruedampskibet ”Masnedsund”, der sejlede som postfærge helt frem til jernbaneoverfaten åbnedes i 1892. Som afløsningsskib indsatte man hjuldamperen ”Hermod”, der tidligere havde sejlet på Storebælt.\nHjulfærgen Kronprinsesse Louise - den første jernbanefærge. Indsat 1892\nFørste generation jernbanefærger på Helsingør-Helsingborg overfarten omfattede hjulfærgerne Kronprinsesse Louise (indsat 1892), Thyra (indsat 1893), Kronprins Frederik (indsat 1898) samt skruefærgen Helsingborg (indsat 1902).\nDe tre søsterfærger Orehoved (senere Kärnan - (1950) og endnu senere Senior), Fyn (senere Svea) og Dan udgør den anden generation jernbanefærger og blev bygget under og lige efter Første Verdenskrig. Ingen af dem var bygget til ruten på Øresund. Orehoved blev oprindeligt anskaffet til overfarten Masnedø-Orehoved og de to andre til Lillebælt.\nDe var de sidste enkeltsporede jernbanedampfærger, DSB anskaffede. Færgerne sejlede alle i mere end 5o år. De blev kraftigt ombygget og fik helt nyt udseende i tidens løb, og desuden endte de to yngste som motorfærger.\nTredje generation motorfærger omfatter to færger: Helsingør og Helsingborg. De var næsten ens, men noget større og mere moderne end de ældre færger: Dan, Svea og Kärnan.\nDe fire enkeltsporede jernbanefærger Najaden, Kärnan, Kronborg og Holger Danske blev indsat i perioden 1967 – 1976. De udgør fjerde generation - ny type færger med saloner på promenadedækket.\nNye gangbroer fra terminalen og ud til færgerne 9/11 1972. Foto: Jørgen Rubæk Hansen\nDen privatejede færge Asa-Thor og DSB-færgen Kronborg var de første egentlige bilfærger, som blev sat i fart mellem Helsingør og Helsingborg. Begge ganske særprægede fartøjer, som på ingen måde lignede jernbanefærgerne.\nHavne og færgefart