Syerske Kirsten Laura Jensen (f. 23 mar. 1917 - d. 19 jun. 2006): Andersaner\nSyerske Kirsten Laura Jensen\n1917 - 2006 (89 år)\nNavn Kirsten Laura Jensen [1, 2]\nKirsten Laura Larsen efter brylluppet.\nFødt 23 mar. 1917 Skt Mathæus, København \nDød 19 jun. 2006 Flemløse \nKirsten blev født i en 2værelses lejlighed i Dybbølsgade 62 på 2. sal Kbhvn, som nr 4 ud af 6 børn, først 3 drenge så 3 piger. Hun blev opkaldt efter både farmor og mormor der hed Kirsten. Der var trangt, og der blev lagt madrasser på gulvet til børnene om natten. Senere blev lejligheden udvidet med den ved siden af med en dør imellem..\n“Jensens de dygtige drenge”, Eigil, Torsten og Halvor kom alle 3 i mellemskolen, men da turen kom til Kirsten sagde hun nej tak. Hun mente at nu havde drengene jo fået lov, så “behøvede hun jo ikke”, det kostede jo også penge. Hun kunne også godt lide sin klasselærer og ville nødig undvære hende og så havde hun hørt at matematiklæreren I mellemskolen var meget skrap, så det turde hun ikke.\nKirsten fortalte at hun gjorde mange tjenester for drengene, købte gaver for dem til andre når de ikke lige selv havde tid,- uden at beklage sig. Hun var måske lidt af et dydsmønster, skubbede altid sine egne behov i baggrunden, en nøjsom type, måske lidt irriterende for Beth, som var lillesøster. Beth sagde langt senere at “Kirsten var så god!” et billede på den gode storesøster, som sad og strikkede i køkkenet. En gang kom en af drengene hjem og kastede en lille tynd guldring hen i skødet på hende: “Den kan du jo lige så godt få”! Kirsten mente selv at der var en kæreste som havde sagt nejtak. Hun gik med den hele livet.\nKirsten gik i Enghave Plads skole, hvor piger og drenge var adskilt. Den ugentlige aflusning fik en gang en uheldig udgang for hende. Hun havnede i den forkerte række ved katederet, hvor de børn med lus fik sebadilleeddike i håret. Da hun kom hjem klippede hendes far de lange fletninger af .\nEfter skolen fik Kirsten arbejde på en systue, hvor hun arbejdede i de næste ca 10 år indtil hun blev gift med Niels Peter. Hun tjente en god løn så hun kunne spare op. Hun syede alt sit tøj selv og også til familien, når der var behov. Hun syede selv sin brudekjole.\nHun mødte Niels Peter i Københavns Gymnastikforening og de blev gift i 1941 i Mathæuskirken i Kbhvn og flyttede derefter til Vejle, hvor han fik et embede som adjunkt på Vejle Gymnasium.\nDe bosatte sig i en lille taglejlighed i Mølholm, hvor de boede de første år, derefter i Strandgade, hvor 3 piger blev født, derefter flyttede de til Møllevangen, et nybyggerkvarter med gode lejligheder i et luftigt kvarter. Fra 1960 boede de i Glamsbjerg på Fyn, først I tjenestebolig, senere i eget hus, begge steder med have. Haven var aldrig Kirstens projekt, men hun holdt af havearbejdet, og hun var en sand slider, altid på hug i ukrudtet.\nKirsten var ikke meget for forandringer, det var nok mest Niels Peters projekt at flytte teltpælene til Fyn. Men hun var loyal.\nHun havde også altid øje for dem, som ikke gjorde sig så meget bemærket. Hun var sparsommelig og nøjsom. Hun gjorde aldrig opmærksom på sig selv, men kunne godt levere en krads kommentar hvis det var nødvendigt.\nPerson-ID I13 Mine børnebørns aner\nFamilie Lektor Niels Peter Larsen, f. 4 jul. 1912, Rigshospitalet, København , d. 16 dec. 1996, Glamsbjerg (Alder 84 år)\nFødt - 23 mar. 1917 - Skt Mathæus, København\nDød - 19 jun. 2006 - Flemløse\n[S126] KB Skt Mathæus København, 1917.


Indtil flere internet varehuse garanterer levering uden betaling - Jagtudstyr i høj kvalitet\naf admin | 4. marts 2022 | blog\nMange forretninger på nettet foreslår i øjeblikket et hav af forskellige former for levering. En der er meget almindelig er nu om dage at afsende til en pakkeshop, hvor du selv kan hente de bestilte produkter når det passer dig. Fragttypen er jo ret fremkommelig, samt desuden endda den billigste type af levering.\nDu kunne alternativt afveje for og imod at få produkterne bragt hjem til dig selv eller til når du er på job. Denne er mange gange en tak mindre prisbillig, men omvendt særligt let. Den mest prisbevidste leveringsmanér er unægtelig at hente ordren selv, som desværre nødvendiggør at du lever nær online firmaets arbejdslager.\nFragttiden er naturligvis usædvanlig afgørende når man skal bruge din ordre nu og her, og med det formål er det relativt passende at man kontrollerer leveringstiden på det relevante produkt.\nMasser af outlets på nettet byder på dag-til-dag levering på utallige varer, men som imidlertid kræver at ordren lægges før et angivent tidspunkt, sådan at de kan nå at få bestillingen afsendt før de lageransatte drager hjemad.\nVisse e-butikker garanterer gebyrfri levering, men ofte er det forudsat at der indkøbes for en præcis sum. Som alternativ skulle man beslutte sig for den mest prisbevidste leveringsmåde, der gerne – hvad end du er tæt på Randers, Farum eller Grindsted – vil være at få fragtmanden til at køre varerne til et udleveringssted.\nBemærk hvorvidt internet virksomheden er støttet af e-mærket\nDet er jo efterhånden ultra fleksibelt for forbrugerne at analysere priser i blandt forskellige internet handler på https://www.tbda.dk og til gengæld har masser af netbutikker fundet det nødvendigt at trykke prisniveauet på en række af deres produkter – til børn, og ligeså til mænd og kvinder – drastisk, og endda nogle gange garantere levering uden omkostninger.\nTil gengæld kan det til hver en tid blive nyttigt at udforske nogle enkelte internet webshops efter rabat forud for at du gennemfører din bestilling, således at du er på den sikre side med at få fat i den billigste pris.\nGenerelt anbefaler vi bestillinger med betalingskort eller betalinger med mobilen. Som et alternativ kan du drage fordel af en løsning som f.eks. ViaBill, forudsat du ønsker at dække pengene over en periode.\nFør nogen bestiller hos en e-butik behøver de for at være sikker gennemløbe deres handelsbetingelser, det er dog mange gange en omfattende opgave.\nEn anden valgmulighed kan være at kontrollere om netbutikken er verificeret af e-mærket, siden det typisk er en forsikring om at webshoppen opretholder de danske regler, samt at online webshoppen løbende undersøges af jurister der er meget fortrolige vedtægterne på området. Dette er desuden en god anledning til en håndsrækning, hvis du får udfordringer med din shopping.\nTilmed er det prisværdigt at køber er påpasselig med de primære vilkår der kan have indflydelse på ordren, for eksempel den byttepolitik internet forhandleren benytter. I relation til det er det på samme måde afgørende, at man altid sikrer sin kvittering på e-mail, så man fremadrettet kan påvise sin ordre, uanset om man søger en vare til en dame eller herre.\nGennemses af fagmænd der er meget bekendte med lovene på området\nTrustpilot medfører forholdsvis fine løsninger til at efterforske flere andre køberes iagttagelser og på grund af dette rekommanderer vi, at du efterforsker netbutikkens bedømmelser forinden du lægger din bestilling.\nFacebook forærer dig derudover egentlig sikre metoder til at få en idé om internet virksomhedens kundetilfredshed. Foruden det er der en del internet webshops som tilbyder folk at frembringe en vurdering af ordreforløbet, hvilket tillige kan benyttes til at vurdere tilfredsheden hos kunderne.\nInformationer vedrørende tilbud og e-shops ajourføres ofte, men vi ønsker ikke at påtage os ansvaret for forandringer der måtte være implementeret efter at vi sidste gang opdaterede de anvendte data.


Hjlp til profiltekst dating Sex Dating With Pretty Individuals pzmaturedatingcfdg.ceramicartsindex.us\nHjælp til rekruttering geosocial dating med app'en blendr vil møde 25-årige mænd sætte indstillingerne således, at hendes profil. På mit dating kan du udtrykke dig med dine egne ord på forskellige måder den vigtigste måde er din profiltekst, hvor du kan fortælle andre hvad der er i.\nMød mange flere singler med en god profiltekst - uden at skulle skrive en halv roman - dating artikel. Personlig på rett måte her har vi samlet våre beste tips på hvordan du forbedrer din profil få hjelp vi vet at det ikke alltid er så lett å markedsføre seg selv om du har neste innlegg å date etter en skilsmisse - gode råd. Undersøgelserne blev analyseret for at lave en liste over dos and don't for online dating - fra at skabe en profil til at man mødes i det virkelige. Svært ved at gå, og derfor kommer jeg altid rundt ved hjælp af min kørestol hvor om alting er, så besluttede jeg mig for at prøve med en profil, for hvad havde jeg at tabe det er fedt at date og jeg synes, jeg har fået meget mere selvtillid.\nDu finder også utroligt mange tips og tricks på datingdk, disse tips og tricks kan du bruge til at gøre din profil. Når du opretter dig hos billetmrkdating, accepterer du samtidig disse du kan derfor tage dig god til at udarbejde din profil, uden at det koster dig noget. This certificate is issued on november 26,2010 and, as far as applicable, shall be revised before the date of cessation of presumption of conformity of (one of).\nEnten det er en blind date, med en bekjent eller med en du har truffet på nettet – den første daten er en nervepirrende affære vi gir deg tipsene til en så lite klein. Kate jacquerot fortæller, at den typiske dating-svinddel foregår ved, at en med hjælp fra et kig i romance scam-anmeldelserne, som bliver. Vi vil på denne side i stedet hjælpe dig med at lave en profiltekst i forbindelse med en dating profil her finder du også råd og vejledning om at. Men vores kunder har helt klart fået flere dates,” siger oliver mumm gemmer sig i det allerførste billede, der bliver vist på ens tinder-profil og det er alle typer af mænd, der beder om hjælp hos tinder-fotograferne.\nHvordan kan jeg ændre informationen på min profil klik på menuen i øverste højre hjørne af skærmen og da dit brugernavn (dette vil åbne din profil) der er. Sådan sletter du din profil på datingdk trin for trin husk, at du ikke kan slette din profil ved blot at slette datingdk-appen. Nogen havde lavet en profil på datingdk, men benyttet christians derfor kontaktede christian pedersen politiet for at få hjælp til at stoppe. Med en nem og smart indrettet test kan du hurtigt og diskret oprette en profil, der gør dine kompetencer og ønsker til hjælp virksomhederne med at finde dig. Profiltekst1 en god profiltekst til din datingprofil én af de største fejl netdatere begår er, at de alle lyder ens så hvis du tror på, at du er noget.\nSavner du også, at flere swiper til højre, når det er din tinder-profil, og du kan nu få professionel hjælp til at få dem til at sidde lige i skabet. Fænomenet dating er udbredt og noget næsten alle har et kendskab til det kan dog være svært at vælge det rigtige sted at søge herunder kan du læse en.\nHar du lyst til at date, er der også plads til det plads til dating hvis du har brug for hjælp vedrørende profil, abonnement og tilmeldinger til arrangementer,.\nOg goblinkongen hjælp scooby med at få fat i goblinkongens scepter fiks & kør i mysteriebussen mysteriebussen har brug for din hjælp.\nSuccesfuld dating på nettet kræver en seriøs og spændende dating profil parship tilbyder dig en seriøs dating tjeneste, hvor du finder ligeværdige singler med.\nDet er vigtigt at få sin dating profil sat rigtigt op med god tekst og vigtigt at du udstråler din unikke personlighed, ved hjælp af det du skriver.


Sextøj Find En Elskerinde / Sex Dating København\nDen barske sandhed er, at selv om en gift elsker til sidst vælger at forlade sin ægtefælle, eller ægtefællen måske dør, vil den gifte elsker ofte finde sig en helt ny . Faktisk er der hjemmesider dedikeret til “uforpligtende sex” for folk, der ønsker en vis seksuel ophidselse, uden nogen form for følelser, og som håber at have det. Jeg ved hun også har set andre end mig, tror ikke hun ved, at jeg har en fast elskerinde”. “Jeg er forelsket i min affære. Og jeg elsker min kone. Vil ikke undvære nogle af dem”. “Hun vil ikke være med til den slags sex, som jeg ønsker. Så må jeg få det ude i byen”. “Jeg var hende utro, fordi hun aldrig havde lyst til sex, og fordi. 9. 3. - Min elsker supplerer min man perfekt, min mand får mere og bedre sex end han længe har gjort og jeg er absolut en gladere og mere energisk mor. . Og den behov er stor hos os begge så nu tænker vi også at finde endnu en partner i sengen (trekant) som vi begge vil gerne prøve og har fantasier om!...\nSex in copenhagen chat dansk\nSe flere videoer om kvinder, mænd og parforhold på www. Mennesker, der i bund og grund kun lever for dem selv, og de mennesker, som vi kan betegne som forskellige grader af sociopati og i værste tilfælde hverdags psykopater, er nogle udspekulerede og manipulerende mennesker, der også ofte er voldsomt gode til at skjule de få følelser, de faktisk har, til forskel for et sundt og normalt fungerende menneske, der rent faktisk f. Hvis du vælger din mand, hvilket jeg vil håbe du gør, har I brug for en ny start. Men så er det at jeg i August finder ud af at han er på Tinder og har ikke opsagt sin abonnement og han matcher med min veninde. Jeg fordømmer på ingen måde — det er tydeligt, at der er flere der læser imellem linjerne, men det må altså stå for egen regning. Hej Mai Jeg er en mand gift på 12 år.\nBegynder din mand pludselig at gå betydeligt mere op i sit udseende, købe nyt tøj, sætte hår, gå voldsomt op i intimbarbering, og i det hele taget være betydeligt . Det er også vigtigt for mig at sige, at du ud over de 10 punkter, selvfølgeligt også kan finde adskillige mange andre tegn på utroskab, men jeg har som sagt valgt. 9. 3. - Min elsker supplerer min man perfekt, min mand får mere og bedre sex end han længe har gjort og jeg er absolut en gladere og mere energisk mor. . Og den behov er stor hos os begge så nu tænker vi også at finde endnu en partner i sengen (trekant) som vi begge vil gerne prøve og har fantasier om! 7. - Thea har haft et forhold til en gift mand i flere år. Læs hendes historie, og hør, hvad psykologen råder til, hvis du kaster dig ud i en affære....\nOfte starter det med nogle hints eller forsøg på samtaler om at åbne op i jeres parforhold i en eller anden grad. Han havde ikke lyst til at være sammen med hverken mig eller børnene. Jeg kan ikke finde noget om det nogen steder, jeg ved ikke om det er fordi, det ikke er Kernen i problemet. De 10 tegn på utroskab, jeg hyppigst er stødt på i min parterapeut praksis 1 Hygiejne og velplejethed Begynder din mand pludselig at gå betydeligt mere op i sit udseende, købe nyt tøj, sextøj find en elskerinde, sætte hår, gå voldsomt op i intimbarberingog i det hele taget være betydeligt mere velplejet, når han tager hjemmefra om morgenen og begynder at børste tænder oftere. Men på den anden side…….\nMen det holder så længe, det gør, og uanset hvad, har det været det bedste, der er sket for mig. Hvis man har mistanke om, at ens partner har en affære , og man ønsker at finde ud af det, skal man kigge efter forandringer i hverdagen. Hvordan får man gnisten igen? For de to er faldet for hinanden. Jeg er meget forvirret og ved ikke om jeg skal forlade ham.\nGratis homofilm sex med mænd\ngratis pirno sex linjen


Mekanisk ur. Mekaniske ure\nUr - Wikipedia, den frie encyklopædi Mekanisk brugsbetingelserne for flere oplysninger. I romerske retssale holdt retsbetjentene omhyggelig opsigt med et stort vandur under rettergange. Rougois Regal Double Escapement Bronze. Omega 35mm Vintage Watch with Mekanisk small second Pris: Dato skifter præcist omkring midnat. Det må være ret stort for at gå præcist. Dato og ugedag ændring må ikke ske mellem kl. Et mekanisk ur er uden tvivl noget særligt og unikt. Nedenfor er det defineret mere præcist, hvad det vil sige, at et ur er mekanisk og drevet af kinetisk energi. I denne kategori finder du vores udvalg af mekaniske ure - Et mekanisk ur fungerer uden nogen form for batteri. Hos tiolua.helbredmit.com tilbyder vi altid prisgaranti og hurtig. For folk som går bare lidt op i ure er et mekanisk ur noget ganske specielt. Et mekanisk / automatisk ur er drevet af kinetisk energi og består udelukkende af. Annoncer med Mekanisk Ur på DBA. Stort udvalg af Mekanisk Ur til billige priser. På DBA finder du altid et godt tilbud på både nye og brugte varer til salg.\nMEKANISK UR - suge min pik bedstefar. Mekanisk automatiske ure\nMekanisk ur, ser du månen daniel føtex Krævende ure\nEt ur eller kronometer er et instrument som bruges til at vise tiden. Uret har en forholdsvis bred definitionhvor alle mekanisk, der viser tiden, indgår. MEKANISK UR (AUTOMATISK OPTRÆK). - Når du modtager dit nye ur, bør du gå med det hver dag i mindst to uger. - Uret skal gå inden du stiller tiden. dec Quartz er praktisk, mekanisk er blæret. Det første (og dyreste) spørgsmål er, om dit næste ur skal være et mekanisk ur eller et såkaldt quartz-ur. Et mekanisk ur er uden tvivl noget særligt og unikt. Nedenfor er det defineret mere præcist, hvad det vil sige, at et ur er mekanisk og drevet af kinetisk energi. tiolua.helbredmit.com ligger stor vægt på at tilbyde mekaniske ure af god kvalitet til fornuftige priser. Se vores udvalg af automatiske mekaniske ure her. Køb billig Mekanisk ur? Vi har gode Mekanisk ur på tilbud. Køb billig Mekanisk ur online hos tiolua.helbredmit.com i dag! matematiske tegn og symboler Et mekanisk ur har derfor en hel anden historie end quartz urerne har, hvilket er en af grundene til at fortsætter med at være populære for modsat hvad man skulle mekanisk når man kigger på mekanisk, så er mekaniske ure langt mindre præcise end quartz urene er det. Grundlæggende set betydet det at et ur er mekanisk at det er med optræk, modsat quartz urene der drives af et batteri. Optrækket kan enten være manuelt eller kosmetolog kbh.\nAnnoncer med Mekanisk Ur på DBA. Stort udvalg af Mekanisk Ur til billige priser. På DBA finder du altid et godt tilbud på både nye og brugte varer til salg. MEKANISK UR (AUTOMATISK OPTRÆK). - Når du modtager dit nye ur, bør du gå med det hver dag i mindst to uger. - Uret skal gå inden du stiller tiden. dec Quartz er praktisk, mekanisk er blæret. Det første (og dyreste) spørgsmål er, om dit næste ur skal være et mekanisk ur eller et såkaldt quartz-ur. Opdag det store udvalg af mekaniske ure på Chrono24 - verdens største markedsplads for luksusure. Sammenlign alle mekaniske ure ✓ Køb sikkert. Sammenlign priser og læs anmeldelser af ur mekanisk Ure. Klik her og find den bedste pris nu!. Den anses som begyndelsen til det mekaniske ur. der foretaget eksperimenter med mekaniske ure, hvor man afprøvede.\nMEKANISK UR - middel mod skaldethed. Mekanisk automatiske ure\nEt ur eller kronometer er et instrument som bruges til at vise tiden. Uret har en forholdsvis bred definition , hvor alle genstande, der viser tiden, indgår. Kronometeret er et meget præcist og nøjagtigt ur, som før i tiden ofte blev brugt til navigation. Uret har haft en uundværlig rolle i historiens udvikling, eftersom alt måles i tid. Før mennesket opfandt metoder til at måle tiden, havde naturen allerede sat nogle naturlige tidsintervaller, som dag , måned og år. I vores tid er uret en vigtig del af hverdagen.\nmekanisk ur mekanisk ur • Mekanisk ur Et mekanisk ur fungerer som udgangspunkt præcist på samme måde som et automatisk mekanisk ur. Den store forskel er dog at et traditionelt mekanisk ur ikke kan opsamle kinetisk energi og at det derfor udelukkende kan ”oplades” ved at . Køb billig Mekaniske Ure online hos Herre Mekanisk Ur schweizisk Kalender / Kronograf / Vandafvisende Ægte læder Bånd Luksus / Afslappet.\nAutomatisk og mekaniske ure nem fisk\ndec Quartz er praktisk, mekanisk er blæret. Det første (og dyreste) spørgsmål er, om dit næste ur skal være et mekanisk ur eller et såkaldt quartz-ur. For folk som går bare lidt op i ure er et mekanisk ur noget ganske specielt. Et mekanisk / automatisk ur er drevet af kinetisk energi og består udelukkende af. Et mekanisk ur er uden tvivl noget særligt og unikt. Nedenfor er det defineret mere præcist, hvad det vil sige, at et ur er mekanisk og drevet af kinetisk energi. Et mekanisk ur er uden tvivl noget specielt og unikt, da det er drevet af kinetisk energy. Et mekanisk ur er til dig, der går lidt ekstra op i ure. På nogle af vores modeller er der mulighed, for at se ind til urværket, hvor man kan se hvordan uret arbejder.\nMekanisk ur, fleshlight pris Krævende ure\nEt mekanisk ur har derfor en hel anden historie end quartz urerne har, hvilket er en af grundene til at fortsætter med at være populære (for modsat hvad man skulle tro når . Nästan alla ur med samlarvärde är mekaniska. Dessa små maskiners, nästan ibland magiska dragningskraft, väcker samlaren inom oss. Prisbilden är smått unik eftersom . Et Mekanisk ur er den ultimative repræsentation af stil inden for den tikkende urverden. Siden den første mekaniske ur blev produceret tilbage i har den været utrolig populær hos blandt fagfolk – selv om vi har udviklet os meget digitalt siden da. Vi har fundet denne video der forklarer hvordan et mekanisk ur virker. Welcome to Mekanisk Previous slide Next slide. View all products FJELL Classic Previous slide. Et ur eller kronometer er et instrument som bruges til at vise tiden. Uret har en forholdsvis bred definition, hvor alle genstande, der viser tiden, indgår. Kronometeret er et meget præcist og nøjagtigt ur, som før i tiden ofte blev brugt til navigation. Mekaniske ure


Wien er et Bundesland og hovedstad i Østrig. Verdensbyen ved Donau fascinerer sine besøgende med mægtige byggerier, verdensberømte kulturskatte og masser af natur.\nAt gå på museum i Wien er mere end en kunst- eller kulturoplevelse. Det er også en arkitektonisk oplevelse. Mange af Wien overdådige bygninger er nemlig indrettet til museer.\nWiens bedste museer\nRaslende aviser, ophedede diskussioner og duften af friskbrygget kaffe. Velkommen på en traditionel café i Wien, hvor betrukne møbler står rundt om marmorborde, Thonet-stole skraber hen over parketgulvet og spejle blidt reflekterer det dæmpede lys.\nPå den Spanske Rideskole i Wien kan man opleve de verdensberømte Lipizzanere udføre deres imponerende ridekunst. De stolte traditioner har overlevet igennem 450 år.\nDe verdensberømte lipizzianere\nL’Impératrice Sisi © Österreich Werbung / Gerhard Trumler\nKejserinde Elisabeth af Østrig og dronning af Ungarn betragtes som den smukkeste dronning i Europa samt en af de mest excentriske og selvstændige kvinder i hendes tid.\nVienna Ball Season © Österreich Werbung / Gerhard Trumler\nWienerbal og Wienervalse\nIngen andre steder er et bal formelt på samme romantiske måde som i Wien. Traditionerne beruser lokale såvel som gæster - langt ud over selve aftenen for ballet.\nMå vi få denne dans?


" Hang i " vs. " hæng på " | Complex Solutions\nEr disse to ens, når de bruges til at udtrykke “holde det op” eller “overleve lidt længere”? Også hører jeg ofte folk sige “hæng derinde”, men jeg hører sjældent folk sige “hæng derude”.\n“Hang in” betyder at udholde. Det er ofte en formaning, som i “Bliv ved, du vil være okay” , men det kan være beskrivende også: “Muhammed Ali vandt, men Norton hang derinde.”\n“Hang på “kan også være en formaning at udholde, men det kan også betyde” vent venligst “: ” Vent et øjeblik, mens jeg tjekker “. Hvis det med kraft er sagt, er det en kommando at sænke eller stoppe. “Hæng nu på! Det er ikke hvad du skal gøre!\nI det første eksempel er verbet bare “at hænge”. In er en præposition og bruges, fordi den har sansen for i spillet eller i spil . Så hæng derinde betyder “bliv i situationen, giv ikke op endnu. Jeg forestiller mig, at dette skete, fordi det for den person, der mister sin vilje til at blive i , føles meget lig at dingle i enden af et reb, hvor rebet begynder at glide, når grebet løsnes. p>\nFolk siger “Hang on there” eller “Hang a minute”, men her er verbet det frasale verbum “to hang on”. “Hæng der” betyder “Stop hvad du siger”, indtil jeg kan få en afklaring fra dig, fordi jeg ikke tror på det, du lige sagde. ” Det kan også betyde, “Stop hvad du laver, fordi jeg bare har haft en helt anden tanke om, hvordan vi skal nærme os dette, så lad os ikke gå længere, før jeg” har haft en chance for at fortælle dig, hvad jeg var tænker bare. “\n” Hang on “kan også bruges, når du er i telefonen, og du beder personen i den anden ende om at vente på linjen, mens du går væk for at gå og gøre noget.\n“ fik mig til at sprænge ” – hvilken brug af “ har ” er det?


Ofre for terrorangreb blev mindet: - Vi skal stå sammen som mennesker | TV2 Fyn\nOfrene for søndagens terrorangreb i Sri Lanka blev onsdag aften mindet i Odense.\n24. apr 2019, kl. 20:54\nOnsdag aften blev der på Flakhaven i Odense afholdt en mindehøjtidelighed for ofrene for søndagens terrorangreb i Sri Lanka.\nAngrebene har kostet over 350 mennesker livet - heriblandt tre danske børn. Derudover er flere end 500 personer kvæstet.\nPå Fyn havde en række odenseanske politikere taget initiativ til arrangementet for at mindes ofrene, og godt 100 personer var mødt frem. De lagde blomster og hørte på taler af blandt andre den fynske domprovst Regina Ljung.\nDer blev også afholdt et mintus stilhed og sunget fællessang, blandt andet Kim Larsens "Om lidt bliver her stille".\nVi skal stå sammen som mennesker\nAnru Narenthirarajah, som har srilankansk baggrund, deltog for at vise sympati med de berørte mennesker.\n- Og for at vise solidaritet og for at vise, at vi skal stå sammen som mennesker. Det har påvirket os alle - både her i Danmark og på Sri Lanka.\n- Uheldigvis stiger dødstallet hele tiden, og det er gået ud over mange børn. Det er forfærdeligt. Det er rystende, sagde en tydeligt berørt Anru Narenthirarajah.\nThea Juliane Bruun synes ligesom Anru Narenthirarajah, at det er vigtigt at stå sammen i en situation som denne.\n- Især når det er så meningsløst. Der er så mange mennesker, der har mistet livet, og så mange mennesker der har mistet deres pårørende, at det er helt vildt vigtigt at vise sammenhold og solidaritet. At ligegyldigt hvor henne i verden, der sker noget, så er vi fælles om det, sagde Thea Juliane Bruun.\nI København var der på samme tid mindehøjtidelighed. Her holdt statsminister Lars Løkke Rasmussen (V) tale. Efterfølgende spillede musikeren Annika Aakjær et par numre, mens Hjalmer, Kim Larsens søn, afsluttede arrangementet.


DET NORDVESTLIGE VENDSYSSEL -- De Danskes Land -- Achton Friis\nDET NORDVESTLIGE VENDSYSSEL\nVejen vesten om den store Vildmose til helt op mod Løkken fører gennem Vendsyssels mest ensformige Strøg. Det er de gamle højere eller lavere Plateauer, som dannede Stenalderhavets Bund, man her bevæger sig hen over. Først ved Saltum Kirkebakke faar man Udsigt over Landet, og herfra ogsaa et sidste Glimt af Vildmosen nede i Sydøst. Men Vendsyssel har jo ellers landskabeligt alting, omtrent ligesom Himmerland, blot endnu mere udpræget. Fra Vester-hav til Kattegat, fra Limfjordsstrand til Skagens Gren rummer det de fleste af den jydske Naturs Særegenskaber, ofte drevet ud til det yderste i deres Modsætninger. Kun Søer mangler det helt.\nNaar man sydfra kommer ad Landevejen omtrent ud for Vrensted, møder man her et Syn, som er en god Introduktion til, hvad man skal faa at se i denne Del af Landet. Ude i Nordøst hæver sig en kraftig formet Bakkeryg, der bærer en Mølle, og et lille Stykke fra Møllen løfter en vældig Bygning sine hvide Murmasser og mægtige Tage højt over Landet. Det er det gamle Børglum Kloster. Storslaaet, men næsten uhyggelig virker denne Bygning allerede paa denne lange Afstand, ren Middelalder — endnu som en Trusel mod alt Smaakravlet viden om. Men man skynder sig gennem den kedsommelige By Løkken for ad en mindre Vej mod Øst at komme dertil.\n— Hvor Efteraaret dog allerede begynder at vise sig i alle Ting — i Markernes Farver, det visnende Løv paa Havernes Træer, de mosgroede Tages grønne, hektiske Farver, de gule Roetoppe, de graa, drivende Skyer. Ogsaa paa Fuglene mærkes det. De gamle Stære er forlængst forsvundet, og de unge samler sig til Trækket. I Tusindvis sidder de paa Telefontraadene, der er vaade af tunge Regn-draaber. Som en vældig Sky paa mange Hundrede Meters Længde hæver en Flok sig fra Agrene, af en langagtig, buet Form som en Føhnsky, der holder sig næsten uforandret, mens den trækker over mod Børglum. Den hæver og sænker sig langsomt under Flugten, der er en Ro og Selvfølgelighed i dens Bevægelser, som om den er styret af én eneste Vilje og kun har ét Maal. Pludselig bliver den næsten sort, saa lyser den op i en langsom Vending. Men alt imens bliver den ved at vokse, nye Masser letter og slutter sig til den; dens ene Ende synes aldrig at ville slippe Jorden.\n— En skønne Dag, maaske allerede idag, om en Time, sejler hele den umaadelige Sky sydover, revet med af den gamle mystiske Trang, et Magtbud fra Tidernes Morgen. Og saadan forsvinder de allesammen, Flok efter Flok, Dag eller Nat, til Landet ligger stille og øde efter dem. Kun Agerhønen bliver tilbage herude paa de vaade Stubmarker, hvor den første Nattefrost snart vil begynde at svirpe om dens bare Fødder. Saa raaber Hønen paa sin Mand: „Jerrik—Jerrik!“ og han svarer hen over den frostbidte Ager: „Av, mi Tæer — mi Tæer!“\nKragerne trækker om Morgenen ind til Byerne for at søge Æde, skraalende som Tiggere for en lille Bid, og vender ved Aftenstid tilbage til deres Sovepladser i Skove og Krat. Ænderne jager frem og tilbage mellem Strand og Moser. Snart kommer Vildgæssenes og Svanernes Træk —- og saa er Vinteren nær over Jylland og alle de danske Øer.\nJo mere man nærmer sig Børglum, jo mere mærker man det forstemmende Indtryk, denne Kolos gør paa Sindet. Den imposante, fæstningsagtige Bygning med dens hvidkalkede Murflader og brunrøde Tegltage virker ugæstmild og skummel. Især set fra Nord, fra Toppen af den nære „Baalhøj" naår denne gamle Kongeborg, senere de mægtige Børglumbispers Sæde, sin fulde Virkning i Landskabet.\nMen alt dette er kun den haarde Skal om Gaardens Indre. Man behøver blot at se gennem Indkørselsporten ind mod dens Gaardsplads, hvor hundredaarige Lindetræer staar langs de hvide Længer, for at faa et Indtryk af, hvad man vil møde derinde. Og Pladsen, fra hvilken en svær Stentrappe fører op til Nordfløjen, den gamle Klosterkirke, der endnu bruges som Sognekirke, er med sin Stemning af Styrke og Højtid et Stykke Romantik af sær betagende Virkning — en Stemning, der øges, naar man tænker paa Stedets Historie. Efter Krønikeskriveren Ælnoth gaar denne helt tilbage til en Dronning paa Stedet ved Navn Burlina, som skal have givet den oprindelige Borg dens Navn. Tidligt var den Kongsgaard, og det var her, Knud den Hellige opholdt sig, da Vendelboerne i 1086 rejste den farlige Opstand imod ham, som endte med hans Flugt og hans Drab i Odense. I Begyndelsen af det 12. Aarhundrede kom den under Kirken, blev Sæde for Vendsyssels Bisper og Stiftets Domkirke, som samlede store Rigdomme og blandt andet ejede Bangsbo, Birkumgaard, Kartoft og Hammelmose. Selveste Dronning Margrethe lod sig optage i den derværende Ordens Broderskab. — Men Følgen af de store Rigdomme blev hurtigt et dybt, moralsk Forfald, som henimod Reformationen kulminerede under de to Bisper Niels Stygge Rosenkrantz og Stygge Krumpen. Klostret inddroges efter Reformationen under Kronen og blev senere bortforlenet til Adelsmænd. I 1688 købtes det af Dronning Charlotte Amalie, efter hvis Død det paa ny ejedes af forskellige Adelsfamilier, til det i Begyndelsen af det 19. Aarhundrede kom paa borgerlige Hænder.\nAf Klosterbygningens 4 Længer staar for det mestes Vedkommende kun Ydermurene tilbage; men disse er den Dag idag i en Skikkelse, saa man kan danne sig et fuldgyldigt Billede af, hvordan dette historiske Sted har set ud i sine Velmagtsdage. Bag Klostrets tykke Mure har Livet ytret sig paa voldsk Vis, baade i den ene og den anden Retning —- et Liv, som næppe blev mere verdsligt, efter at Adelsmændene havde overtaget, hvad Kirkens Mænd levnede. Saadan var Sæd og Skik mellem Christi Efterfølgere paa hin Tid.\nSagn i Mængde knytter sig til Stedet. En gudsforgaaen Krop af en Adelsmand ved Navn Jørgen Bille, som skal have levet paa Frederik IV’s Tid, spøgede længe efter sin Død paa Slottet for sine Ugerningers Skyld. Blandt andet havde han efter Sigende været slem til at sætte Lanterner op ude ved Vesterstranden for at lokke Skibe ind paa Revlerne, og det fortaltes, at han engang havde maattet leje en Mand til at gaa i Slaveriet for sig. Han ejede foruden Børglum baade Gammel-Vraa og Ellinggaard, og alle Vegne var han en Bøddel mod sine Bønder. Han turde da heller aldrig vise sig uden sine Hunde, en Flok paa halvfjerdsindstyve Stykker, som bestandig omringede ham.\nEn anden af Børglums Ejere ved Navn Frederik Kjær maatte ligeledes bøde for sine Ugerninger ved at gaa igen og blev af Præsten paa Stedet manet ned i et Høl ved Munkebro; men han har Lov til hvert Aar paa Juleaften at nærme sig Gaarden et Kokketrin. Naar han kommer helt dertil, bliver han atter Herre paa Børglum. Naa — bliver det ved at gaa, som det gaar, saa er det jo muligt, at han til den Tid foretrækker de „fire Fjæle“ for en Herregaard ....\nUdsigten fra Baalhøj er herlig og vid, smukkest mod Vest forbi den nærliggende Børglum Mølle, som ligger paa sin egen Bakke, adskilt fra Baalhøj ved en skarp og dyb Kløft. Op over Møllebakkens Skrænter løber den skønneste Bevoksning af lave Buskvækster, især store Mængder af Sandtidsen med dens blaagrønne Blade og gulrøde Bær paa de stive Torne. Langt ude i Vest ser jeg de smaabitte Huse i Løkken, mod Nord langt over de store Flader til Vennebjerg Kirkebakke.\nSolen er lige ved sin Nedgang, hist og her bryder den gennem Skysløret, og Landskabet flammer op i et Strejf af dens sidste Straaler. Saa gaar den ned. Natte-taagerne danner sig nede i Engene og vandrer for den sagte Vind ind over Børglum Bakker, hvor de hænger sig fast som hvide Taver i Havens vindkrøgede Træer. De ligner Genfærd af hedenfarne Bisper og Herremænd, som søger ind for Natten til de kendte Steder.\nFra den hyggelige Hjørring By, som jeg har valgt til Standkvarter, gør jeg Udflugter i dette mærkelige, nordvestlige Landskab, over hvilket jeg faar et ypperligt Overblik fra Byens 67 Meter høje Møllebakke, som desværre er tæt beplantet, men fra hvis Top man efter at være trængt igennem et forsvarligt Pigtraadshegn endnu kan se ud over Granerne. Det store Højland i Nord omkring Mygdal, Asdal og Tornby ser lokkende ud herfra med sine kraftige Bakkelinjer. I Vest øjner jeg Havet bag Klitterne ved Lønstrup, i Sydvest den mægtige Rubjerg Knude, mod Øst de 3 Mile fjærne Tolne Bakker.\nEndnu nærmere ved Byen ligger Hjørring Galgebakke, tidligere berømt for sin Udsigt, men nu uhjælpeligt begravet under Beplantning. -— Jeg fandt i Hjørring Musæum et mærkeligt Minde fra den Tid, da Bakken endnu var Byens Rettersted, en Genstand, som — formodentlig paa Grund af dens uhyggelige Udseende — ikke findes udstillet i Musæets Samlinger.\nI Aaret 1822 blev en Gaardmand paa Egnen, Thomas Bisp, fængslet, overbevist om Mordforsøg paa sin Hustru, og samtidig fængsledes en af Gaardens Piger som meddelagtig i Forbrydelsen. Skønt Hustruen slap fra det med Livet, blev Pigen dømt til livsvarigt Tugthus, og Thomas Bisp blev halshugget, hans Hoved sat paa Stage og Kroppen lagt paa Stejle paa Hjørring Galgebakke. — Men Dagen efter Henrettelsen var Liget forsvundet. Det blev ikke fundet siden, og alle mente, det maatte være Familien, som i Nattens Mørke havde hentet det ned fra Retterstedet og begravet det. Historien blev efterhaanden glemt.\nMen for ganske faa Aar siden, omtrent halvfems Aar efter Begivenheden, fandt nogle Arbejdere, der var beskæftiget med et Vejanlæg østen for Bakken, et Mandsskelet, hvis Hoved var skilt fra Kroppen og fastspigret til Enden af en Stage. Der er ingen Tvivl om, at det er Thomas Bisps Levninger, der her er bragt for Dagen. Hovedet havnede i Byens Musæum efter at have været sendt til København til Undersøgelse. Det er et Unicum, man har aldrig før gjort et lignende Fund og har ikke tidligere med Sikkerhed kunnet paavise, hvorledes denne skrækkelige Akt er fuldbyrdet. Man havde hidtil tænkt sig, at Spidsen af selve Træstagen var stukket op gennem Hovedet; men det viser sig, at et mægtigt Spiger er rammet fra oven gennem Hovedet og dybt ned i Stagen, som øverst var forsynet med en Jærnring for ikke at sprænges.\nDet er underligt at tænke sig, at noget saadant har været Skik i et civiliseret Land endnu i vore Bedsteforældres Tid, og at en Dom af den Art er underskrevet af Landets Konge, i dette Tilfælde den folkekære Frederik VI. — Kraniet er stort og usædvanlig smukt, det har været en anselig Mand, som har baaret dette Hoved.\nDet er sandsynligt, at Hjørrings gamle Tingsted har ligget i Nærheden af Galgebakken. Tingstederne, som opstod i ældgammel Tid, hvor en Kreds af Bønder sluttede sig sammen, var i hvert Fald for Jyllands Vedkommende altid anlagt under aaben Himmel. Her samledes man for at drøfte fælles Anliggender og afgøre Retssager. Tingstedet, som i Reglen var anlagt nær ved en Oldtidsgravhøj, bestod af en Firkant af store Sten, ovenpaa hvilke der var anbragt 4 Planker til Sæde, de saakaldte Tingstokke; midt i Firkanten laa en enkelt Sten „Tyvstenen", paa hvilken Forbryderne sad, naar de fremstilledes i Retten, mens Fogeden Skriveren og Tinghørerne (Stokkemændene) sad paa de fire Tingstokke. Først henimod Aar 1700 begyndte man at opføre Tinghuse. I Almindelighed rejstes Stedets Galge ved disse Tingsteder. Da Horns og Vennebjerg Herreder fik fælles Tingsted med Hjørring By, fik de ogsaa fælles Galge med denne, og Hjørring Galge stod netop her paa Bakken, forbi hvilken den gamle Skagensvej gik.\nThomas Bisp skal være den sidste, som maatte lade Livet paa det gamle Rettersted.\nEn Mils Vej Vest for Hjørring hæver sig den 69 Meter høje Vennebjerg Kirkebakke, som langtfra er disse Egnes højeste Punkt, men er det blandt dem alle, hvorfra man har den mærkeligste og mest instruktive Udsigt over dette Landskab, som er saa karakteristisk for det vestlige Vendsyssel. Over de højere eller lavere Sletter ser man som ud over et fuldkomment Hav af Agre, hvis Bebyggelse virker som mange Kvadratmil af sammenhængende Landsbyer — hele Landet synes fra denne Højde at vrimle af Boliger. Saa godt som alle er de nu hvidkalkede, medens det til for faa Aar siden var karakteristisk for Vendsyssel, at de altid var gule eller røde. Det er Synd, denne Forandring er sket; men Længerne har dog endnu næsten alle deres gode Straatage.\nKirken med det smukke og svære Taarn fra Middelalderens Slutning er blandt andet berømt for, at den har en usædvanlig stor og smuk Oldtidshøj liggende paa\nKirkegaarden tæt opad Taarnet, som kun med sin øverste Del rager op over Højen.\nVennebjerg Bakke er kun en enkelt af de store Pukler i det mægtige Bakkeland, som danner Vennebjerg Herred og staar i Forbindelse med de østligere liggende Tolne og Vogn Bakker, og hvis vestlige Forbjerg er den mærkelige, 74 Meter høje Lerbanke Rubjerg Knude. Alle Vegne fra ses dennes dominerende, sandføgne Ryg milevidt over Landet. Men det gaar her som ved Bovbjerg, at naar man inde fra Øst nærmer sig til den, faar man intet virkeligt Indtryk af dens Højde, før man staar helt ude paa dens yderste, næsten lodrette Fald mod Havet.\nOver en vid og prægtig Klithede naar man ud til Bjerget. Det sidste Stræk, inden man staar paa Klinten, er paa et Areal af mindst 100 Tdr. Land dækket af et lavt og tæt Sandtidsekrat. Et Par vældige, mærkeligt regelmæssige Sandmiler, den ene helt kuppelformet, har lagt sig i Læet af Klintens øverste Lermasser, udslettende alle Ujævnheder med deres glatte, vindslebne Overflade. Det er et mærkeligt Fænomen, at denne vældige Klints Ryg er næsten totalt begravet under Sandflugtens Dyner. Udsigten over Milerne med deres Duske af strittende Hjelme ned mod det mørke Sandtidsekrat og over Fladerne mod Vennebjerg Bakke og det fjærne Børglum, er noget af det ejendommeligste, jeg har set.\nSelve Klintens Fald ned mod Stranden er i sin Art det mest storslagne langs hele vor Vestkyst, baade hvad Højden og Formationerne angaar. Fra en Højde ude ved Randen paa omtrent 70 Meter styrter Lermasserne med deres forrevne Former næsten lodret ned mod Havstokken.\nMen Rubjerg Knude skal ses nede fra Stranden, for at man kan faa det rette Indtryk af dens forbavsende og imponerende Arkitektur. Den virker som Rhinens Bjerge med Ruiner af gamle, dystre Borge ragende op over de stejle Kamme.\nDa jeg to Aar efter dette Besøg atter kom til Stedet, fik jeg et Indtryk af Havets nedbrydende Virksomhed paa Klinten. Ikke ét af de Fotografier, som jeg havde taget to Aar forinden, passede mere paa Klintens Former. De taarnhøje Formationer var nu næsten borte, kun enkelte „Tommelfingre" ragede endnu op over de bratte Brud. Brede, nedstyrtede Masser skød sig ligesom „Rovs“ fra en Klippeside langt ud over Sandstranden. Det er, som om jeg er kommen til et helt andet Sted. Men Klinten rykker ogsaa her paa sine Steder aarligt henimod 3 Meter ind i Landet. Og Sagnet siger, at Rubjerg By, som skal have været meget stor, engang har ligget Nordvest for Kirken. En endnu levende Mands Bedstefader, som boede i en af Ulstrup-Gaardene, har fortalt, at han har været med til at nedbryde Ovnen i det sidste Vaaningshus ude i det gamle Rubjerg, hvis Beboere efterhaanden alle flyttede til Ulstrup.\nVed mit sidste Besøg fik jeg Klinten at se i en blændende Augustdags Sydsol med lette, drivende Cirrusskyer, med Klintens tunge Masser i Skygge op mod den glansfulde Himmel, og et blidt mumlende Hav, der med langsomme Søer skyller op over det glatte Sandgulv lige til Klintefaldets Fod, helt ombrusende Knudens yderste Huk. Klinten var helt tør og haard, ingen Regn havde i lange Tider vædet dens Sider, over hvilke kun enkelte tynde Smaabække pludrede og rislede.\n— Flere Sagn tyder paa, at de gamle Beboere herude længe mindedes de gode Tider, før Sandflugten ødelagde deres Jorder bag det frugtbare Rubjerg, og at de dybt i deres Bevidsthed gemte Erindringen om den gode Muld, som blev begravet under Sandet og gik tilgrunde. I levende Live fik ingen mere nogen Glæde af den Jord, som deres Fædre forhen havde dyrket. Men efter Døden vilde de i det mindste ned i den igen! — Man har Eksempler paa dette gennem Sagnene, af hvilke bl. a. et fortæller om en Mand fra Rubjerg, som efter at være død og bleven begravet paa den sandede Kirkegaard, bestandig hørtes raabe nede fra Graven. Præsten lod denne kaste op og Kisten aabne — og dér laa den døde Mand paa Maven med alt Ligtøjet nede ved Fødderne! Dette gentog sig endnu en Gang, efter at Graven paa ny var kastet til. Men saa blev Præsten fra Skjelle-rup hentet, og han fordybede Graven, saa der kom et stort Lag Muld over Kisten. Og siden lod den Døde ikke høre fra sig.\nDet er den gode Muld, som Fædrene har dyrket, og som i Bondens Tanke er bleven til noget helligt — ligesom „det velsignede Brød“, af hvilket ikke en Krumme maatte spildes. Mulden har næret Slægterne fra længst henfarne Tider, og den bliver paa mystisk Vis bestandig ved at bevare sin Kraft. Den, der dyrker Jorden, er i Pagt med den og alle dens gode Aander. Helt fra Hedenskabets Tider maa Bonden have bevaret denne Tro. Man finder den igen i Zend-Avesta, Parsernes hellige Bog, som siger, at „den, der dyrker Jorden, fordriver Djævlene!" — Denne Tro paa Jordens Hellighed og mystiske Kraft er sent forsvundet af Bondens Sind.\nGamle Johannes Villadsen, Jeppe Aakjærs „Gammel Jehannes", maa have følt saadan. Den gamle fik en smuk Død. Jeg maa fortælle om den, skønt det ikke hører hjemme her; men det fortjener at kendes. — Jeg havde besøgt Johannes, da han som en næsten blind Olding gik alene omkring ved sit lille Hus i Aakjær By, hvor han yndede ved Sommeraftenstid at sidde ved Vestgavlen, vendt mod Solnedgangen, hvis Lys han endnu kunde spore, omgivet af sine Høns og med Katten paa Skødet — ellers som oftest helt ensom. Det blev sagt om ham, at han i den sidste Tid var begyndt at synge et Par Salmevers nu og da, og man betragtede ikke dette som gode Tegn. Det var ikke netop Salmer, Johannes havde sunget før i Tiden. Men man maatte vel sørge for nu paa Hældningen at komme paa Talefod med det hinsidige.\nSaa blev han da endelig sengeliggende, og siden gik det hurtigt ned ad Bakke med ham, han laa stille hen og sagde ingen Ting. Men en Dag, da to gamle Nabokoner var inde og se til ham, blev han urolig, gebærdede sig sært og vilde ud af Sengen. De to Kvinder søgte forgæves at berolige ham, han forlangte at komme op. Saa hjalp de ham.\nStøttet under Armene bevægede han sig paa sine gamle, bare Fødder hen over Gulvet mod Udgangen. Han gik helt udenfor Gangdøren, til han var kommen ud paa den bare Jord. Her stod han roligt og godt en lille Stund og mærkede Mulden under Fodsaalerne, mens han saa med de blinde Øjne ud over Landet.\n„Saa!“ sagde han. -— Konerne hjalp ham ind i Sengen, nu var han bleven helt rolig igen.\nLidt efter døde han.\nDet er for Fiskerbefolkningens Skyld, man skal tage til Lønstrup. Landskabeligt rummer Stedet ikke andet af Interesse end den dybe Kløft med den lillebitte Bæk paa sin Bund, der ser saa uskyldig ud, men som engang under et Uvejr med voldsomt Regnskyl steg til en brølende Strøm paa 15 Meters Bredde og 5 Meter dyb, og som rev flere Huse foruden Træer og Masser af Jord med sig paa sin Fart ud mod Stranden. Det var den 11. August 1877, og et Mindesmærke over Begivenheden sfaar i Lønstrup By ved Nedgangen til Kløften.\nJeg lagde ved Stranden Mærke til nogle Høf der, som strækker sig fra Klitterne over Forstranden ud i Havet. Da jeg Aaret i Forvejen var paa Stedet, ragede disse Høfder med deres Pæleværk og Sten omtrent i Mandshøjde op over Sandet nedenfor Klitten. Nu kunde jeg med Lethed skræve op over dem, saaledes er Sandet skyllet op omkring dem! Det er den kolossale Strøm, som gaar kystlangs ad hele denne nordvestlige Del af Vendsyssel fra Hirshals og sydover, som er i Stand til i Løbet af et eneste Aar at aflejre saadanne Masser. Baadene, som er hjemmehørende her, maa paa Grund af Havets Overskyllen af den lave Strand, selv ved den mindste Vestenkuling, hales tværs over hele Forstranden op i selve Klitten.\nHer er i Øjeblikket 32 Fiskerbaade hjemmehørende paa Stedet, hvoraf Halvdelen er Motorfartøjer paa 7 Tons, Resten mindre Sejlbaade; de sidste har 2 Mands Besætning, Motorbaadene fra 2—3 Mand. De sidste gaar indtil 28 Kvartmil til Søs, men ofte langt større Strækninger kystlangs.\nGaa ned til Stranden en Dag, naar Fiskerne er hjemme, og se paa dem. Der er brillante Typer mellem disse Folk, ogsaa blandt de unge, som endnu trods Stedets haarde Vilkaar driver et ret storstilet Fiskeri.\nJeg traf et Par brillante Folk her ved Stranden mellem disse Fiskere. Det var to ganske unge Mænd, Bertel Mikkelsen og Carl Arildsen, i hvis Selskab jeg tilbragte et Par morsomme og interessante Timer — et Par dejlige, friske Gutter, som vidste Besked om Sagerne og havde Lyst til at fortælle. I deres Beretninger om Fiskerens strænge Arbejde paa den farlige Kyst var der ikke Antydning af Beklagelse over Livsens Ondskab, det hele synes aabenbart for dem at gaa som FIaand i Handske. Hvor forskellige de end var af Ydre, ét havde de tilfælles: det stærke, selvtillidsfulde Smil, som vidner om mandfolkeagtig Styrke, og som aldrig syntes at kunne forlade deres Ansigter.\nDe fortæller, at en ikke uvæsentlig Indtægtskilde for Befolkningen her er Strandingerne, som endnu er forholdsvis hyppige paa dette farlige Sted, næstefter Gammel-Skagen den Plet ved vore Kyster, hvor de fleste Ulykker af den Art endnu forekommer. Det er ikke ualmindeligt, at en Stranding kan give en Indtægt af 200 Kr. pr. Mand i Redningsvæsnet. Bjærgelaget, som bestaar af 60 Mand, faar af Switzer indtil 25 pCt. af Bjærgningssummen, naar Folkene har været med til at bringe Skibet flot. Bliver Skibene Vrag, betales ogsaa nogle Procenter til Folkene af Udbyttet fra Strandingsauktionerne.\nDet er derfor ikke underligt, at naar man gennem Storm og Tykning hører en Damper tude derude, da er det endnu her et almindeligt Ønske saaledes som i gamle Dage langs hele Kysten, at „skal den strande, saa lad det blive i vort Len! “\nJammerbugten bærer selv i vore Dage ikke sit Navn for et Syns Skyld, der hænder alvorlige Ting endnu. I Januar Maaned 1923 forliste en svensk Damper med 25 Mands Besætning i rum Sø under en orkanagtig Vestenstorm ca. 12 Kvartmil V. til N. for Lønstrup. Skibsjollerne blev knust, da Besætningen søgte at gaa fra Borde i dem; en Tømmerflaade med to Mand drev væk, og de eneste af Besætningen, som blev reddet, var 4 Mand paa en anden Tømmerflaade, der drev ind paa Kysten Syd for Rubjerg Knude. De fire Mand havde haft Skibsdrengen med paa Flaaden og hjulpet ham med at holde sig fast; men en Braadsø rev ham væk. To af de reddede var saa udmattede, da de naaede Stranden, at de sov i en Hule ved Knuden, mens de to andre gik efter Hjælp og omsider naaede Strand-fogedgaarden ved Nørre Lyngby. — En dansk Sømand havde været ombord, ham fandt man kort Tid efter som Lig, drivende paa Vandet i sit Redningsbælte. — De druknede af Besætningen blev jordet i en Fællesgrav paa Rubjerg Kirkegaard.\nI 1928—29 var her ikke mindre end 4 større Strandinger paa Kysten, og de faldt netop til Jul, Paaske og Pinse, to af dem Aftenen før Lille Juleaften. Slemt var det jo paa sin Vis. Men det gav Penge til Højtiderne!\nDet er den stærke østgaaende Strøm, som sætter Skibene herind fra deres Kurs mellem Hanstholm og Hirshals, den samme Strøm, som i saa høj Grad vanskeliggør Havneanlægene paa denne Kyst.\nEn Mængde Fiskere herude udlejer deres Huse til Feriegæster i Badesæsonen og bor selv i Udhusene; derved tjenes ogsaa af og til en god Skilling. De to Fiskere fortæller, at en Masse Folk paa Stedet bliver overordentlig gamle. Her lever f. Eks. tre Søskende, to Kvinder og en Mand, i Alderen fra 92—96 Aar. Manden har drukket et Niagara af Brændevin i sin Tid, og overhovedet drak man i ældre Tid drabeligt herude; mange Folk tog hver Dag deres hele Liter. Og det var en udbredt Tro, at dette var særdeles sundt og konserverende. At det særligt var dem, der drak Brændevin, som naaede en høj Alder, bestyrkede de saa-ledes troende i deres Forestillinger.\n— Det var her paa Lag, at det store engelske Krigsskib „Crescent" forliste i 1808, og hundredvis af dets Besætning druknede. De begravedes i en stor Fællesgrav paa den nære Maarup Kirkegaard norden for Kirken, Graven dannede en Forhøjning over Jordsmonnet og var omgivet af store Sten, forbundet med Jærn-lænker. Denne Grav er sløjfet, og ethvert Spor af den er udslettet for et Par Aar siden, skønt kun godt Halvdelen af Kirkegaardens Areal er benyttet. Hvad Grunden til denne Handling har været, har jeg ikke kunnet faa at vide. Men det maa vel skyldes noget uundgaaeligt, at man begaar et saadant Hærværk mod et Minde om Søfolk fra en fremmed Nation. Derimod har man omhyggelig skærmet en Mindesten over Christian IX’s Besøg paa Stedet i 1872.\nDen lille smukke og ejendommelige Kirke, som ikke mere anvendes, er i fuldstændigt Forfald; Blytaget er utæt, og den bliver fugtig og grøn indvendig. Men dens Mure er endnu solide. Man skulde tro, at naar der paa Egnen har kunnet indsamles ca. 100,000 Kr. til det nye Monstrum af en Kirke, som er opført ved Lønstrup By, at man da ogsaa kunde tilvejebringe den forholdsvis beskedne Sum, som var nødvendig til Restaurering af denne lille romanske Kirke, som alene i Nordmurens og Korets udvendige Udsmykning rummer stor Skønhedsværdi.\nKirken ligger ganske ensom i et højt og øde Klitlandskab med Sandmiler og Sandtornsbevoksning, som jævnt faldende strækker sig helt hen Nord for Lønstrup.\nNæsten hele den henimod 2 Kvadratmil store Firkant af Landet mellem Lønstrup, Hjørring, Tversted og Hirshals er et ejendommeligt forvredent og stor-slaaet Bakkeland, der indenfor Kystens lave Klitbræm naår saa vældige Højder som det 85 Meter høje Tornby Bjerg og tæt østen for dette den 88 Meter høje Banke Hellehøj. Disse Bakker med deres dybe Kløfter omkring Bjergby, Mygdal og Tornby danner et af de skønneste og kraftigste Landskaber, det vestlige Vendsyssel ejer. Bjergby Bakker er Nord for Byen, hvor de endnu ikke er beplantede, af en mærkelig Skønhed, og viser her en Rest af dette oprindeligt storartede Landskab. Agre med grønne Felter skyder sig ind i dette Kaos af svære Banker, bryder deres Enstonighed med nye og smukke Farver og fremhæver med deres Linjer Bakkernes stærkt svungne Former.\nDyssekamret nær Nørre Tornby. I Baggrunden Havklitterne mellem Lønstrup og Hirshals.\nBækken og Kløften ved Lønstrup, ca. 100 m fra Stranden.\nFisker Jens Heilesen, Hirtshals. 78 Aar\nUng Arbejder ved Hirshals Havn.\n— Det er under min Færd nordpaa bleven rigtig surt Vestkystvejr med Støvregn og Havgus, da jeg naar ud i Mygdal-Bakkerne Øst for Bjergby. Men hvor klæder netop dette Vejr disse Steder! — Dette Landskabs mægtige Former, der ser ud, som om Jorden har faaet Bugvrid og er stivnet i Krampe, har i Taagen de dejligste Farver; dets runde Kupler om de snørklede Kløfter staar rejst mod hinanden i bløde Toner, lettere og lettere, til de forsvinder bag Tykningens Slør.\nUnder Turen videre mod Nord fra Tornby Bjerg til Hirshals bliver Vejret stadig tykkere, men Landskabet faar en øget Storhed derved, en Stemning af Efteraar, af Tilintetgørelse og Død. I denne rødgraa Havtaage mindes jeg Ishavssejladser — det er den samme Følelse af Utryghed og Uhygge, som her griber mig. Som en tæt Mur standser Taagen nu og da alt Udsyn. I det dødblege Lys sejler nær forbi mig en mørk Bakkeryg med sin Kæmpehøj, langsomt og højtideligt dukker den frem gennem Taagen og glider forbi som et stort, tungt Skib. Et iskoldt, gulgrønt Hvidt kommer pludselig tilsyne forude, lysende som et Isfjæld — en hvidkalket Bondegaard paa sin Bakke. Først ganske nærved den ser jeg dens eddergrønne Mostag, hvis Skæg drypper af tunge, hvide Draaber.\n— Hele dette underlige, dystre Landskab har lige til i vore Dage huset en saa-dan Mængde Overtro om Hekseri og Trolddom, at det næppe har noget Sidestykke, selv i de fleste andre, afsides liggende jydske Egne. Det er, som om Heksene har dvælet længst her ved Halvøens nordligste Spids, før de paa deres Kosteskafter begav sig paa den allersidste Rejse mod Nord til „Troms Kirke“ — ligesom Trækfuglene, der ved Foraarstid holder det sidste Hvil her, før de farer ud over Skagerrak.\nTroen paa „onde Øjne“s Magt har holdt sig til for ganske nyligt, og det er højst sandsynligt, at den ikke er forsvunden endnu. En for kort Tid siden afdød Mand sagde engang, at naar han var paa Vej til Havet for at sejle ud og fiske, vilde han hellere møde selve „æ gammel Kaal“ (Fanden) end et Kvindfolk. Og en firsaarig Fisker udbrød, naar han mødte en Kone paa sin Vej til Stranden: „Saa, nu ka’ vi li’saa godt vende om, for nu faar vi ingenting idaw!“ Som en Slags Modgift spyttede han 3 Gange efter Kællingen og raabte: „Tvi, tvi, tvi!“\nFor 25—30 Aar siden kom der ind til Lilleheden et Baadelav, der havde arbejdet paa Havet i samfulde 3 Maaneder uden at fange det ringeste. Som Folkene nu sidder i Kroen ved et Glas, kommer en gammel Kone ind ad Døren og beder om en Skilling, og Fiskerne giver hende 25 Øre. Den gamle blev saa glad for Pengene, saa hun med høj Røst forsikrede, at den Gave skulde de aldrig komme til at fortryde. Da Fiskerne kort efter atter tog ud paa Havet, fangede de i Løbet af to Dage Makrel til et Beløb af 1700 Kroner. — Kutterføreren sagde bagefter, at de 25 Øre var de bedste Penge, han nogensinde havde givet ud.\nEndnu i 1910 hændte det, at Fiskere herude vendte brat hjem fra Havet, naar Torskene ikke vilde bide, fordi Redskaberne var forgjorte.\nDen berygtede Kjesten Kok i Højrup var en formaledidet Heks. Hun var blandt andet en Gang Skyld i, at Nabokonen i lang Tid ikke kunde faa Smør i sin Kærne. Men en klog Mand gav den uheldige Kone det Raad, at naar Kjesten næste Gang viste sig i hendes Stue, skulde hun skynde sig hen og sætte sig „med Røwen øwwer Kjærnen". En tidlig Morgenstund kom Kjesten da anstigende, og da hun tog Plads i en Stol, satte Konen sig i en Fart med den bare Ende over Kærnen lige over for hende. Saadan sad de til hen ad Middagstid — saa begyndte Kjesten at gi’ sig, nu kunde hun ikke længere.\n„Do kommer ligh te aa lett Dæ,“ sa’e hun, „for A haar mi Haa’nd i Kjærnen, aa A ka et’ komm hjem!“ — Saa rejste Konen sig, og Kjesten forsvandt. Og siden gav Kærnen Smør nok.\nHos Møller-Jens blev Konen en Nat saa „forskrækkele vag“, hun brækkede sig og fik voldsomme Smerter, som om hun skulde føde, og to sølle fremmede Skrædderpiger, der laa i Nabosengen, fik ikke Søvn i Øjnene. Til sidst gik Manden ud i Stalden og hentede en Øgpude, som han stillede op foran Sengen. Og nu saa Skrædderpigerne til deres Undren, at Konen uden at sige et Ord gik ud af Sengen og kravlede splitternøgen gennem Aabningen i Øgpuden tre Gange itræk. — Hun kom sig straks, og der faldt Ro over Huset. — Men den følgende Morgen rygtedes det, at Bette-Wolles Kone, som boede i Nabolaget, den samme Nat havde født en stor Dreng uden Spor af Fødselsveer. Det var denne lede Kvind, der havde forstaaet at kaste sine Smerter paa hans Kone, forklarede Møller-Jens!\nHeksene kunde synes paa fræk Vis at ville prale af deres sportsmæssige Overlegenhed i Retning af Befordringsmidler. Saaledes hændte det, at en Kone fra Tornby inviterede en skikkelig Tjenestepige til at køre en Tur, hvad Pigen gladelig tog imod. Først kørte de i Skridtgang, siden raskere og raskere, saa Hestehovene til sidst slog Gnister fra Vejstenene. Pigen blev saa skrækslagen, at hun gav sig til at bede til Vorherre — og i samme Øjeblik faldt hun af Vognen. Og godt var det, for de var paa Vej til „Troms Kirke"!\n— En Mængde gamle Ildgærningsmænd huserede endnu for et Par Slægtled siden som Gengangere mellem Bakkerne, Trolde og Nisser naturligvis ligesaa. Endnu saa sent som i 1850 døde en Karl i Uggerby, fordi han var forgjort af Bakketrolde.\nMen værst gik det til ude ved Stranden, hvor saa mangen Misgærning havde fundet Sted i det skjulte. Under en heftig Storm var to Sømænd drevet iland ved Tversted Strand, hvor en Mand fra Byen fandt dem endnu levende. Efter at have udplyndret dem, skød han Mastetræet, hvortil de var fastsurrede, ud i Braaddet igen. Men siden kom hver eneste Nat to tavse Mænd i store Søstøvler og vandrede frem og tilbage paa Mandens Sovekammergulv, frem og tilbage uden Ophør. Og siden ramtes Hjemmet af alle mulige Ulykker.\nMikkel Bøssemager fra Tornby Bjerg fandt paa en Tur langs Stranden et ilanddrevet Kvindelig, som han plyndrede for de Kostbarheder, det bar. Og fra nu af raadede Ufreden i hans Hus. En hvidklædt Kvinde viste sig dér tidlig og silde, om Dagen bag Bagerovnen og Grubekedlen, om Natten stod hun ubevægelig som en Støtte foran Mikkels Seng. Dette vedblev i Aarevis, og til sidst døde Mikkel som en vanvittig Stakkel.\nHeller ikke Klit-Kræn i Købsted fik nogensinde Ro efter en Bedrift ved Tornby Strand. Hvori Ugerningen bestod, blev aldrig røbet; men Spøgeriet ytrede sig paa den Maade, at der præcis Kl. 11 hver eneste Aften lød en uhyggelig Banken bag Alkoven i hans Stue. Naar det begyndte, lagde hans Kone altid Hænderne i Skødet og sagde stille: „Saa i Jøssu Navn!" — Gamle Pastor Ulrich fra Tornby var nede og hørte selv Spøgeriet i Huset, og ligeledes den gamle Segelche paa Kjærsgaard foruden mange andre af Sognets Beboere. Ingen gik forbi Klit-Kræns Hus uden med Rædsel i Sindet. Først da Bygningen blev revet ned, holdt Uvæsnet op.\nMærkeligt nok nærede man her i det nordvestlige Vendsyssel ligesom andre Steder paa Nordjyllands Kyster, hvor norske Skippere fra gammel Tid drev „Skudehandel", mærkelige Forestillinger om disse Nordmænd, som man tiltroede overnaturlige Evner og beskyldte for at kunne udøve Trolddomskunster. Det fortaltes om en af dem, at han var saa skrap, saa han engang gik tværs igennem 6 Kæmpehøje paa Rad, men ved den syvende maatte han give op, fordi „den havde en Kobberport“. — Nutildags er man kommen bort fra disse Forestillinger, og der er vel ingen — ialtfald ikke udenfor deres eget Land — som vil paadutte Nordmændene overnaturlige Evner.\nBestandig i tyk Taage og Støvregn naar jeg ud til Kysten ved Hirshals, hvor Jættefyret staar mellem Klitterne ud mod Forstranden. Længe før jeg skimtede Havet, havde jeg hørt Lyden af den tunge Dønning, som uden en Krusning af sin Overflade gaar ind mod Kysten. Taagen og det isengraa Vand gaar ud i ét, man ser kun et Par Hundrede Meter ud fra Stranden. En Fiskerkvase gaar syd-paa langs Kysten derude, men jeg skimter gennem Tykningen kun dens rustrøde Sejl og det koldt lysende Skum for Boven, hele Resten af den er usynlig; det ser ud, som om den sejler højt over Horisonten. — Nogle store Havmaageunger ligger og driver i Dønningen. En Gang imellem letter de dovent og skifter Plads, flyvende lavt over Vandet med langsomme Vingeslag. Et Par Hundrede Ederfugle, de fleste Hanner, ligger og vugger og ruller nær Havstokken paa et Sted, hvor Dønningen bryder mindst. En Gang imellem rejser de sig og basker med Vingerne, lige saa tavse som Maagerne. Jeg hører kun Lyden af den silende Smaaregn og den tunge Dunken af Fiskerbaadens Motor.\nLandskabet omkring Fiskerlejet ved Hirshals, Lilleheden, som det hed i gammel Tid, skyder sig med et lavt Forbjerg ud mellem Tannisbugt og Jammerbugt. Landskabet er ensformigt og trist, sammenlignet med de stolte Bakkestrøg indenfor Kysten og de nye Huse i den hurtigt opvoksende Hirshals By er ikke mere opmuntrende end Omgivelserne.\n— Den gamle Fisker Martin Mikkelsen, kaldet Martin Sort, som er 78 Aar, husker fra sin Barndom, at Lilleheden kun havde 4 Huse ialt; og han fortæller, at han i hele sin Barndom kun havde tre Legekammerater, de eneste andre jævnaldrende Drenge, som fandtes paa Stedet. Byen, som nu har i Hundredvis af Huse, næsten lutter Fisker- og Arbejderboliger, har siden faaet Navn efter den Pynt, hvorpaa Fyret er rejst.\nDen gamle Mand er en usædvanlig smuk Type, en Odinskikkelse, men med et mærkeligt blidt, næsten romantisk Udtryk i sine Øjne. Han har slidt troligt paa Havet, til han for nogle Aar siden fik en Skade i Ryggen, ved at en Baad væltede over ham, mens han stod og støttede den. Sammen med sin jævnaldrende, Jens Heilesen, har han i mangfoldige Aar været ved Stedets Redningsvæsen, og de to sad altid paa Toft sammen i Baaden. Ingen af dem er mere med i noget Baadelag, men de fisker endnu lidt for sig selv paa Havet. Det er et Par gode Veteraner, to gamle „Havets Helte“, for hvem det har holdt haardt at skulle gaa paa Land og lægge op.\nDen gamle fortæller, at en ikke ubetydelig Strækning af Kysten Vest for Havnen er bleven ædt af Havet, efter at man har bortslæbt den Mængde store Sten, som forhen laa i Stranden, for at anvende dem til Molebygning ved Havneanlægget. Nu er man bleven klog af Skade. Men Kysten er forsvarsløs, indtil Klinten paa ny ved Nedbrydning af Bølgerne har afleveret saa mange Sten, at disse igen danner Værn mod Søens Anfald.\nDet er iøvrigt mærkeligt at sammenligne Fiskertyperne her med Folkene paa de tidligere omtalte Steder langs Vestkysten, hvor endnu den gammeldags Form for Fiskeri er igang. Jeg tænker eksempelvis paa Holmslandsklit, Stenbjerg Strand og Lønstrup. Dernede findes endnu mange ramsaltede Havkarle, muskuløse, magre, ofte høje og stærke Folk af udpræget nordisk Race — gammeldags i god Forstand. Her som ved de andre, moderne Fiskerihavne er det forbavsende at se, hvor hurtigt Kaarene er i Stand til at ændre Præget. Man ser paa en Mængde af disse Folk, at en ikke ringe Del af deres Tid gaar med at være Maskinpassere, ja adskillige kunde snarere se ud til at være Vejarbejdere og Grusharpere end Søfolk. Motoren og Styrehuset i de moderne Fartøjer i Forbindelse med Havnene har gjort den nymodens Fisker til en Slags Chauffør. Men ikke faa af dem er dog endnu i nogen Grad præget af det krasse Liv paa Havet, og der findes enkelte smukke og stærke Folk imellem dem.\nDet er især siden 1902, da man begyndte at indføre Motorbaade ved Hirshals, at Fiskernes Kaar har gennemgaaet saa store Forandringer. Før den Tid foregik alt Fiskeri her med 16 Fod lange Sejlpramme, af hvilke der var ca. 30 med 2 Mands Besætning. Efter Havnens Bygning er her nu det dobbelte Antal Fiskere, og en Mængde Folk har fundet Beskæftigelse ved Havneanlæget, siden dette paabe-gyndtes for fjorten Aar siden. Her er nu 20 Fiskerkuttere paa 10—24 Tons, 4 Dæksbaade paa 5—6 Tons og 27 mindre, aabne Motorbaade.\n— Saa godt som alle Mennesker her paa Stedei udtaler sig forhaabningsfuldt om Fremtidsudsigterne for dette Kæmpearbejde, som Havneanlægget er -— ogsaa hvad dets paatænkte Dampskibsforbindelse med Norge angaar. Modsætningsvis hører man de samme Mennesker udtale den Mening, at Chancerne for Hanst-holms Fremtid er overordentlig ringe.\nDer har flere Gange været rejst Strid i Hirshals-Sagen; adskillige kompetente og betydelige Folk er fremkommen med yderst pessimistiske Forudsigelser om Havneanlæggets Fremtidsmuligheder som Trafikhavn og anser det for et fuldkommen haabløst Foretagende. Maatte de stedboende Folk og andre, som er direkte interesserede i Anlæggets Fuldførelse, have Ret! Thi det kan være interessant og smukt, betragtet som „Barnets Leg i Sandet". Men bliver det ikke til andet, da er det en dyr Spøg. Og Dommen over dem, der har gaaet i Barndom ved Hanstholm og Hirshals, vil ikke blive mild.\nJeg traf en brillant Mand her ved Havnen, af hvem jeg fik mange fortrinlige Oplysninger om Stedet, Formanden for Redningsvæsnet, Auktionsmester N. C. Jensen, som ledsagede mig rundt i Byen, viste mig mange gode Folk mellem de gamle paa Stedet og fortalte en Masse Ting om Redningsvæsnet, om Strandingerne og om Fiskernes Liv før og nu.\nDet fremgik med al ønskelig Tydelighed af hans Tale, at trods alle Fremskridt, trods Redningsvæsen og Havn, kan den nulevende Fisker paa disse Kyster af og til være udsat for lidt af hvert. Det hændte saaledes i Oktober Maaned 1931, at 11 Fiskerbaade fra Løkken under en vældig Storm fra V. S. V. søgte ind her for at komme i Havn. Hirshals Redningsbaad, et Motorfartøj paa 50 Hestekræfter, gik straks ud for at tage imod dem og vise dem Vej gennem Indsejlingen, som paa Grund af Strømforholdene er usædvanlig vanskelig. Men lige udenfor Indløbet ramtes Redningsbaaden straks af en saa voldsom Styrtesø, at den svære Rorpind af Jern bøjedes, og Roret gik i Borde og sad fast. Baaden sejlede rundt i en Cirkel midt i det værste Braad, men slap endelig ud tilsøs og fik langt om længe repareret Skaden. Trods Strømmen og den vældige Sø lykkedes det imidlertid omtrent alle Baadene at slippe gennem Indløbet, skønt de allesammen blev næsten helt fyldt med Vand. Kun en gik tabt, den forsvandt nordpaa, hvor man et Steds fra Kysten den paafølgende Nat fik Besked om, at en af dens tre Mand store Besætning var fundet som Lig i Stranden. De to andre drev i Land ved Kandestederne et Par Dage senere. — En af de andre Baade havde mistet en Mand, som skylledes overbord i det stærke Braad lige ved Indløbet.\nRedningsvæsnet ved Hirshals, der her ligesom andre Steder oprindelig stiftedes for de store Strandingers Skyld, er mere og mere gaaet over til kun at være Hjælp for Fiskerbefolkningen. Men skønt de større Strandinger er i bestandig Aftagen, er der dog alligevel fra denne ene Station, siden den blev oprettet i 1890, reddet over 200 Mennesker.\nRedningsformanden beretter om de sidste, større Strandinger, hvor han har været med mellem Bjærgningsmandskabet. Han taler kortfattet og knapt, næsten tørt, om disse Begivenheder, uden noget Forsøg paa at understrege det uhyggelige ved dem, omtrent med den rolige Selvfølgelighed, hvormed gamle Veteraner kan berette om Krigen.\nI Oktober 1910 strandede en tysk Damper „Sofie“ fra Danzig udfor Tornby. Det var stærk Tykning, men fint Magsvejr, og Kaptajnen signalerede ikke til Land om Hjælp, men aabnede straks alle Skibets Luger og lossede Kul i Baadene for at hæve Fartøjet. Men under dette Arbejde, som trak ud til den følgende Dag, opstod meget pludseligt en voldsom nordlig Storm, der kom „som ud af en Sæk“, og et Øjeblik efter var Havet saa oprørt, at Lugerne ikke kunde skalkes. Skibet fyldtes med Vand og sank paa Stedet. Da Kaptajnen endelig fik Signalforbindelse med Kysten, havde hele Mandskabet maattet bjærge sig op i Riggen. Rednings-baadene kom til baade fra Tornby, Hirshals og Lønstrup, og trods den haarde Sø lykkedes det med stort Besvær at redde de 9 af Skibets 15 Mands Besætning. En saa man drive af sønderpaa uden at kunne komme ham til Hjælp. Han havde Redningsbælte paa og drev i en Time, inden han naaede Kysten, hvor nogle Folk fandt ham. Der var da endnu Liv i ham, og han kunde ogsaa gaa med Folkene; men pludselig sank han sammen og var død paa Stedet.\nBlandt de seks Mand, der gik væk, var Kaptajnen selv, som til sidst stod en-\nsom paa Bakken, mens Sø og Fraade rasede om ham. Han havde helt mistet Besindelsen og vilde ikke lade sig redde. Til sidst forsvandt han i Brændingen, og hans Lig drev iland sammen med de andres.\nDet er mærkeligt og rørende at se, hvor ofte der i saadanne Beretninger om Strandinger gøres omhyggeligt Rede for Skibsdrengens Skæbne. Midt i alle Ulykkerne synes de hærdede Fiskeres Øjne særligt at vaage over denne lille Fyr, som saa tidligt stilles Ansigt til Ansigt med Døden, og som paa Grund af sin Svaghed ofte rammes af den. Ogsaa her havde vagtsomme Øjne fulgt den lille Skikkelse ombord. Lige under Uvejrets Begyndelse, da alle Mand ilede op i Rigningen, saå man ham blive grebet af en Braadsø, som slog ham ned i Lasten og dræbte ham.\n— I 1914 strandede det sidste større Sejlskib her ved Tornby Strand, en svensk Bark „Orient", hvis Mandskab bjærgedes i Redningsstolen. Siden har kun én eneste større Stranding fundet Sted her i Nærheden, da Damperen „Flandria11 af Goteborg kom ind paa Kysten i Efteraaret 1923. Ogsaa her reddedes alle Mand.\nInde i Hirshals By traf jeg en lille, gammel Kone paa henimod de 80 Aar, som jeg fik Lov at tegne. Hun var ikke helt rask, hun blev hurtigt træt af at sidde for mig, og Billedet blev ikke godt. Det milde og søde i dette gamle Kvindeansigt slap bort for mig, og kun det triste blev tilbage, det lidt haarde og anspændte Udtryk, som ofte maa have været i disse Fiskerhustruers Ansigter, naar de forhen stod paa Klitterne derude ved Kysten, mens Storm og Sand og Saltvandsfog røg om dem fra Havet, og de i Rædsel og Spænding ventede paa, hvilken Skæbne der skulde møde deres Mænd og Sønner, som var paa Vej derudefra ind mod den farlige Strand. Det er Begivenheder, som nu er sjældne; men de gamle Kvinder herude bærer endnu Spor af Minderne paa deres Ansigter, Spor der sjældent helt udslettes, selv under det smukkeste Smil.\nEn skønne Søndagmorgen, da Solen smilede sit bredeste Smil, mødte jeg inde i Hjørring en Pige, som det er godt at tænke paa som Modsætning til alt det strænge, mørke og triste, der er løbet mig i Pennen under mine Skildringer af denne Del af Vendsyssel. Det var en Bondepige fra en stor Gaard i en Landsby i Hjørrings Nærhed. •— Hun var smuk. Det samme synes jeg naturligvis om alle mine Modeller uden Hensyn til Alder og Køn, ellers vilde jeg ikke have afbildet dem! Hun er det i Kraft af sin sunde Styrke, sin Friskhed og sit livsalige Smil. — Der sidder mange saadanne Piger endnu rundt omkring i Vendsyssels Gaarde, deres Friskhed og glade Sind tyder paa, at de er rundet af en sund Slægt, Folk med en god Fortid.\nMaatte de allesammen gifte sig, og maatte en Hærskare af smaa „stolte Vendelboer" springe i deres Fodspor! Sker det, saa kan vi være rolige ogsaa for Slægtens Fremtid.


Kræver redegørelse fra Frank Jensen om champagne og luksus-middage: 'Det minder om Farum-sagen' – Ekstra Bladet\nSøndag d. 11. dec. 2016 - kl. 12:33\nKræver redegørelse fra Frank Jensen om champagne og luksus-middage: 'Det minder om Farum-sagen'\nMedlemmer af Økonomiudvalget i København vil have forklaring fra overborgmester Frank Jensen i sag om fråds i selskabet bag Københavns nye multiarena\nChefer og ansatte i selskabet bag byggeriet af Royal Arena har bl.a. taget for sig af retterne på dyre restauranter. Nu skal Københavns overborgmester, Frank Jensen, levere en redegørelse. Pr-foto\nKøbenhavns overborgmester, Frank Jensen (S), skal levere en forklaring i sagen om, at chefer og ansatte i selskabet bag Københavns nye multiarena, Royal Arena, på få år har brugt millioner af kroner på bl.a. rejser, restaurantbesøg, personalepleje og repræsentation.\nSådan lyder det fra flere medlemmer af kommunens Økonomiudvalg.\nDet er den konservative Jakob Næsager og Enhedslistens Rikke Lauritzen, der kræver overborgmesteren på banen efter Berlingskes afsløring af det omfattende forbrug på skatteborgernes regning.\n- Jeg vil bede om at få både en skriftlig og mundtlig redegørelse fra overborgmesteren. Det her er helt ude af proportioner. Det minder mig om Farum-sagen, hvor man også i forbindelse med bygning af stadion og idrætshaller konterede rigtig mange store vinregninger og rejsebilag. Det er ikke en stil, jeg vil have i København, siger Jakob Næsager til Ekstra Bladet.\nRikke Lauritzen studser også over de høje beløb:\n- Det lyder voldsomt, og det er ikke noget vi kender til i den kommunale verden. Efter Brixtofte-sagen passer man gevaldigt på, lyder det fra Rikke Lauritzen, der sidder i bestyrelsen for selskabet bag Royal Arena, men er indtrådt efter den periode, hvor de høje regninger er fra.\nJulefrokost på Victor\nPolitikerne blandt andet fortørnet over, at 19 ansatte i selskabet bag arenaen under en julefrokost på Københavns fashionable Café Victor spiste og drak for over 42.000 kroner. På regningen var bl.a. 12 flasker Brunello-vin, syv magnumflasker champagne og 27 cocktails, skriver Berlingske.\n- Hvis man vil have så meget vin og cocktails, må man betale selv, lyder det fra Jakob Næsager.\nSamfund Kongeklasse for skattekroner: Brugte millioner på champagne, rejser og luksusmiddage\nDesuden viser bilag bl.a., at selskabets tidligere administrerende direktør, Claus Wiegand Larsen, ene mand var til arkitekturkonference i Singapore for over 30.000 kroner. Heraf blev næsten 5.000 kroner brugt i poolbaren og restauranten på det femstjernede hotel, hvor han boede under den to dage lange konference, skriver Berlingske.\nIfølge Jakob Næsager er det Frank Jensens overordnede ansvar at sikre, at den slags fråds ikke finder sted.\n- Byggearbejdet hører under Økonomiforvaltningen. Alle de selskaber, kommunen er involveret i, er forankret i Økonomiforvaltningen, som hører under overborgmesteren. Overborgmesteren og hans forvaltning har en tilsynspligt, siger Jakob Næsager.\n- Det er bilag af ældre dato (primært fra 2013, red.), og det er primært sket under en direktør, som er stoppet. Er det ikke en formildende omstændighed, at det er foregået under en tidligere ledelse?\n- Det er dejligt, at det er stoppet. Men det er lidt ligesom at slå sig selv: Det er dejligt, når det stopper, men det er slemt nok, når det står på. Vi er nødt til at have afdækket, hvorfor Økonomiudvalget ikke har været orienteret om det her.\nHos Dansk Folkeparti mener man også, at forløbet skal kigges efter i sømmene. Men partiets medlem af Borgerrepræsentationen Finn Rudaizky mener, at en uvildig instans bør stå bag undersøgelsen.\n- Frank Jensen er ansvarlig for det. Det ligger i hans regi, så hvis det skal undersøges, at skal det gøres af nogle uvildige, siger DF'eren.\nEkstra Bladet forsøger at få en kommentar fra Frank Jensen, der i øjeblikket befinder sig i Rom.\nOver for Berlingske har overborgmesteren oplyst gennem sin presseafdeling, at kommunen nu vil undersøge, om regler er blevet brudt i sagen.


GENERELLE RETNINGSLINJER Harmoni er en af de vigtigste faktorer at huske på, når man udvælger en bestemt type drikkevare - PDF\nDownload "GENERELLE RETNINGSLINJER Harmoni er en af de vigtigste faktorer at huske på, når man udvælger en bestemt type drikkevare"\nThea Tilde Carstensen\n1 ØL TIL MAD SIDE 1 AF 5 ØL TIL MAD Øl kan være et godt alternativ til vin - selvom nogle har svært ved at få forestillingen om hvid dug og øl til at hænge sammen. Ser vi på variationen i øl, er der øltyper, der egner sig fortrinligt som appetizer og øl, der med deres styrke, sarthed eller sødme passer glimrende til en lang række forskellige madtyper ja, i nogle tilfælde endog bedre end vin. Så hvorfor ikke tilbyde en øl til maden? Her følger nogle retningslinjer til at vælge øl til mad. Det er selvfølgelig en smagssag, og retningslinjerne er blot vejledende. GENERELLE RETNINGSLINJER Harmoni er en af de vigtigste faktorer at huske på, når man udvælger en bestemt type drikkevare til mad. Tag f.eks. champagne og kransekage nytårsaften. Hvis champagnen er tør, og kransekagen er sød, vil smagsoplevelsen ikke gå op i en højere helhed. En sød kransekage kræver en sød drik. Det er dog værd at bemærke, at en sød drik også typisk skal indeholde en passende mængde syrlighed, for at smagsindtrykket bliver perfekt. Som udgangspunkt er det ganske simpelt at sammensætte øl og mad. Med følgende retningslinjer kommer man langt: Kraftig mad skal have stærkere øl, f.eks. guldøl, luksusøl Lettere mad skal have lettere øl, f.eks. pilsner, classic Lyse retter skal have lysere øl, f.eks. hvedeøl, letøl, pilsner Mørke retter skal have mørke øl, f.eks. lager, classic, mørke luksusøl Søde retter skal have sødlige øl, f.eks. porter\n2 ØL TIL MAD SIDE 2 AF 5 Har man en meget kraftig ret og sætter en spinkel øl til, vil øloplevelsen være mindre, fordi maden dominerer øllet. En kraftig ret kræver normalt modstand fra en stærkere øl, f.eks. en guldøl. Ligeledes går lette retter ofte i bedre harmoni med lette øl. Omvendt må øllet ikke dominere maden. Det er derfor vigtigt at overveje hvilke retter, der matcher f.eks. kraftigere, mørke luksusøl. Ovenstående er kun retningslinjer. I visse tilfælde kan f.eks. en spinkel og frisk øl skabe en god kontrast til en kraftig og stærk ret som f.eks. chili con carne. Sæt ord på mad og øl Når man skal vælge en øl til en ret, er det en god ide at sætte ord på sin ret (lys, let, kraftig osv.) og finde en øl, man kan sætte nogenlunde samme ord på. Her er en hjælp til at sætte ord på nogle af de klassiske hovedkomponenter: Kalvekød Oksekød Svinekød Lammekød Vildt Fjerkræ Fisk Skaldyr & Bløddyr medium kraftig / lyserød kraftig / mørkere rød let til medium, lys lidt kraftig / lysere / lidt krydret kraftig / mørk, lys let / lys let til kraftigere / lys, friskhed sart, let / lys til lidt mørke, friskhed, hav Skrøne at øl feder mere end vin Mange tror fejlagtigt, at øl feder mere end vin. Vin indeholder omkring dobbelt så mange kalorier som øl. Rødvin (13 % vol. alkohol) Pilsner (4,6 % vol. alkohol) 314 kj/100 g 162 kj/100 g\n3 ØL TIL MAD SIDE 3 AF 5 Det er naturligvis sjældent, at retter kun indeholder smagsindtryk fra hovedkomponenten. De fleste retter indeholder mange forskellige smagsindtryk fra både saucen og garnituren, og der kan derfor sættes mange ord på retten. Tilberedningsmetode og det samlede smagsindtryk er afgørende Der er f.eks. stor forskel på, hvilke ord man vil sætte på lammekød tilberedt som gammeldags lammesteg serveret med kartofler i ovn og på lammekød tilberedt på marokkansk vis med honning og syltede citroner, kikærter og koriander. Tilberedningsmetode og det samlede smagsindtryk er derfor afgørende for, hvilken øl man vil sætte til en ret. Et eksempel er kalvefrikassé: Kalvefrikassé Kogt kalvekød i lys sauce, gulerødder, selleri, ærter og asparges. Pyntes med hakket persille og serveres med kogte kartofler. Hvilke øltyper harmonerer godt til denne ret? Hovedemnet karakteriseres umiddelbart som medium til kraftig. Men fordi kalven er kogt, gør det kødet lidt mere sart i det. Et bud kan derfor være en pilsner eller en classic. Fede retter kræver stærkere øl Er der anvendt fløde i saucen til kalvefrikasséen, bliver det samlede smagsindtryk mere\n4 ØL TIL MAD SIDE 4 AF 5 fedt, og det bør man tage højde for i ølvalget. Hvis en ret er meget fed, er det nemlig som udgangspunkt en god ide at vælge en stærkere øl til maden, f.eks. en guldøl eller en luksusøl - uanset om retten kan betegnes som kraftig eller let. Det kraftigere øl er godt til at modsvare den fede smag. Det har den egenskab, at det neutraliserer fedmen ved at rense ganen. Prøv f.eks. at drikke en guldøl til et stykke gravad eller røget laks. Et andet eksempel er: Stegt flæsk med persillesovs Sovsen er lettere kraftig, persillen er mild og grøn. Flæsket er fedt, sprødt og salt. Kartoflerne er kogt med salt. Hovedemnet, svinekød, er et lyst stykke kød. Et lyst stykke kød kræver som udgangspunkt en let øl, men fordi retten er så salt og fed, er det ideelt at sætte en stærkere øl til, f.eks. en guldøl eller en luksusøl. Vindrikkere indtager flere kalorier end øldrikkere Alkohol indeholder energi (30 kj/7 kcal pr. g) og bidrager dermed til det samlede energiindtag. En ny dansk undersøgelse har vist, at man indtager flere kalorier, hvis man drikker vin til maden, end hvis man drikker øl. Det skyldes både en signifikant højere kalorieindtagelse fra vinen og en tendens til, at vindrikkere spiser mere af maden. En forklaring på dette er sandsynligvis, at vin ikke mætter lige så godt som øl pr. kalorie, og at vin kan have en specifik appetitstimulerende effekt.\n5 ØL TIL MAD SIDE 5 AF 5 RETNINGSLINJER TIL ØLMENU Prøv dig frem med at sammensætte en ølmenu. Her er lidt retningslinjer til inspiration. Appetizer: Her er det oplagt med en tør og frugtagtig øl. Det kan f.eks. være en hvedeøl, der med sin friskhed og sin frugtagtige aroma er et godt alternativ til champagne. Forret: Til lette forretter anbefales lettere øl, f.eks. pilsner, hvedeøl eller classic. Til røget fed fisk anbefales stærkere øl, f.eks. guldøl eller luksusøl. Hovedret: Her er det en god ide at eksperimentere med lidt kraftige øl som guldøl eller specialøl. Generelt gælder det om at huske på retningslinjerne; kraftig øl til kraftig mad, lettere øl til let mad, osv. Ost: Det er også oplagt at servere øl til ost. Da ost ofte er fed, anbefales de stærkere øltyper som f.eks. guldøl, luksusøl og porter. Dessert: En sød dessert kræver en sød øl. Porter er et oplagt bud, især til chokoladebaserede desserter og desserter på basis af æg og fløde.


Sæbeskål m. mønster, sort med 30 dages returret\nHjem / Badeværelse / Sæbeskål m. mønster, sort\nVarenummer (SKU): 3838 Kategorier: Badeværelse, Boligtilbehør, Chic Antique\nEn fin lille sæbeskål, til badeværelset. Sæbeskålen fra Chic Antique kan du bruge som en ekstra lille fin nips ud til badeværelset (man kan jo aldrig få for meget nips). Sæbeskålet er lavet i sort porcelæn. … læs mere her\nSæbeskål m. mønster, sort Varefakta\nNavn: Sæbeskål m. mønster, sort\nMange leder efter den billigste Sæbeskål m. mønster, sort på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: gå til shop\nKøb Sæbeskål m. mønster, sort for kun kr. 55.00 allerede i dag, så sendes den direkte hjem til dig.\nSæbeskål m. mønster, sort fra Chic Antique\nSæbeskål m. mønster, sort kan på grund af dens store popularitet nu findes i den godt sælgende kategori Badeværelse, Boligtilbehør, Chic Antique. Husk du får hele hele 30 dages returret som er en fin sikkerhed for dig, hvis du nu fortryder dig køb af din vare. Langt de fleste i Norden køber deres Sæbeskål m. mønster, sort ved den velkendte shop NORU, der har forstået vigtigheden af at have de rigtige varer på hylden. Blandt alle varerne i shoppen går mange på jagt efter deres mål, det kan jo passende være produktet er på siden. Købes der ind i online webshops er varerne billigere- fordi webshoppen ikke har udgifter til en fysisk butik.\nSæbeskål m. mønster, sort kun kr. 55.00\nKøber du varer online, får du andre fordele, så du på nogle områder er bedre stillet, end hvis du handler I fysiske butikker. Produkter der handles i en dansk shop, skal have 14 dages returret. når du har handlet dine varer, der er endda shops, der vælger at give mere som ligger udover de lovpligtige 14 dage. At handle online giver dig også en anden fordel, som er et stort udvalg, og priser og betingelser er let for dig at sammenligne, når man kan se de forskellige shops priser med det samme. For at det ikke skal være løgn, kan du endda lave en prissammenligning på alle tider af døgnet, så længe du er online. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at skulle få det hele til at passe med de forskellige buslinjer og tidspunkter. Webshoppen kan sende produkterne hjem til dig, eller de kan blive sendt til din arbejdsplads, så vælg det, der passer bedst til dig. Den irriterende kassekø undgår du ved at handle online køer er en saga blot, her er det direkte til kassen og betale med det samme, så det er slut med at blive irriteret over langsomme mennesker i køen.\n24 reviews for Sæbeskål m. mønster, sort\nVær den første til at anmelde “Sæbeskål m. mønster, sort” Annuller svar


Kart over hoteller i Syros, Grækenland\nBilligt Syros hotel vejkort, Grækenland\nBenyt vores interaktive kort for at finde Syros hoteller i et område. Du kan vælge at se dine resultater med billige hoteller som enten Syros kort eller satellitbillede. Kontakt os, hvis nogle af de billige hoteller ikke er korrekt placeret, men hold også for øje, at kortet ikke nødvendigvis viser den nøjagtige fysiske placering af visse Syros hoteller. Du kan også søge efter tilgængelige billige hoteller i Syros, checke priser, se billeder og bestille online med laveste prisgaranti.\nTilbage til listen med billige hoteller Syros. Benyt nedenstående interaktive kort over billige Syros hoteller for at se mulighederne for budgetindlogering i et område og bestille et Syros hotel. Du kan forstørre eller formindske kortet og benytte listen i højre side (eller klikke på kortets nåle) for at få yderligere oplysninger om hvert hotel. Kan du ikke finde det, du søger? Se vores kort over Syros hostels for at gøre en god handel med Syros indlogering.


Årets Fodboldspiller, mænd - 2014\nTemaer Dansk Fodbold Award 2014 Årets Fodboldspiller, mænd - 2014\nÅrets Dommer 2014\nÅrets Fodboldklub 2014\nÅrets Fodboldspiller, kvinder 2014\nÅrets Talent, mænd 2014\nÅrets Talent, kvinder 2014\nÅrets Træner 2014\nNominerede til Årets Fodboldspiller, mænd - 2014:\nSimon Kjær, Lille.\nForsvarsspiller, som spiller fast på både klub- og landshold. Er især stærk i hovedspil og dueller mand mod mand, hvor hans stærke fysik kommer virkelig til sin ret. De samme dyder gør ham til en spiller, der ofte gør en forskel i forbindelse med standardsituationer. Simon har udviklet sig til en af landsholdets absolutte stamspillere, som meget vanskeligt kan undværes.\nChristian Eriksen, Tottenham - VINDER\nNøglespiller på både klub- og landshold. Udfylder rollen som offensiv midtbanespiller perfekt. Er trods sin unge alder spil- og kampafgørende og dermed en af de absolutte profiler. Christian er teknisk fremragende i alle detaljer og har et blik for spillet, der rækker langt ud over det normale. Som en naturlig udvikling gik turen efter flere succesfulde år i Ajax til Tottenham i sidste sæson. Her har Christian straks indfriet de berettiget høje forventninger, der på forhånd var stillet til ham.\nPierre Emile Højbjerg, Bayern Munchen\nPierre har på trods af en ung alder formået at sætte sig igennem på alle landshold gennem sin karriere. Først på unglandsholdene. I forrige sæson på u21 landsholdet. Og i 2014 på A landsholdet, hvor han fik en af de mest lovende debuter i historien. Som spiller mestrer han både det korte og det lange spil med et godt blik for medspillerne. Han er desuden arbejdsom og målrettet i sin tilgang til fodbolden. Personligt er han vellidt blandt sine holdkammerater.\nKasper Schmeichel, Leicester City.\nKasper har de sidste par år formået at slå endeligt igennem – først og fremmest fordi han har spillet fast på sit klubhold Leicester City. 2014 har også betydet en fast plads på det danske landshold, hvor han i årets løb er fremstået som en af de absolut bedste og mest kampafgørende, Kaspers hurtighed, reaktionsstyrke og mod gør ham sammen med sin evne til at dirigere sit forsvar til en meget kompetent målmand.\nSe også en video med de nominerede nedenfor