Stettin Polen vejr 2019 Klima og vejr i Stettin - Den bedste tid og vejr til at rejse til Stettin. Rejse vejr og klima.\nStettin Klima 2019\nStettin Polen vejr. Klima og vejr i Stettin 2019\nVejret i dag » Langsigtet 30 dages vejrudsigt for Stettin Vandtemperatur i lokaliteter i Stettin Vejrfænomener optaget i de foregående år i Stettin: Fakta og tal Klimaændringer 1932 - 2017 Månedlige temperaturer 1931 - 2018 FAQ\nStettin: Gennemsnitlige månedlige temperatur og vejr, solrig og overskyet dage. Årlige nedbør og snefald i Stettin 2015 - 2019\nGennemsnitlige månedlige temperatur (dag og nat) i Stettin. Gennemsnitlige årlige nedbør (regn og sne) og dage med våde vejr pr. måned i Stettin. Varme, solrige måneder for en tur til Stettin\nStettin Månedlige temperaturer 2015 - 2019\nDagtimerne temperaturer 2℃ 4℃ 8℃ 12℃ 19℃ 23℃ 23℃ 24℃ 20℃ 13℃ 8℃ 6℃\nNatten temperatur -3℃ -3℃ -1℃ 3℃ 9℃ 13℃ 13℃ 14℃ 11℃ 6℃ 2℃ 1℃\nRegnfulde dage 1 1 2 4 6 7 11 5 2 4 4 2\nSne dage 2 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0\nGraf af månedlige gennemsnitlige temperaturer om dagen og om natten i Stettin.\nPræsentation af høje og lave temperaturer efter årstider i Stettin. En gennemsnits temperaturer kan hjælpe dig med at finde ud af, Hvornår er det bedste tidspunkt at rejse til Stettin. De dag og nat temperaturer i Stettin (Polen), som er præsenteret nedenfor er de gennemsnitlige temperaturer og de kan variere lidt omkring disse værdier.\nReservèr de bedste hoteller i Stettin - i partnerskab med booking.com\nSammenlign hotelpriser i Stettin og spar op til 80%\nVis mere Hoteltilbud i nærheden af Stettin Vis hoteller på kort » Hotel tilbud i Polen\nGennemsnitlige årlige nedbør i Stettin\nStettin klima kort beskrivelse\nVejret i Stettin er påvirket af Marine - Mild vinter klima. Mild med ingen tør sæson, varm sommer. Gennemsnitstemperaturen i alle måneder er lavere end 22 °c (72 °f). Mindst fire måneder med gennemsnitstemperaturer er over 50 °f (10 °c). Nedbør spredes lige hele året rundt.\nSæsoner i Stettin\nAfstand til hav/ocean for Stettin handler om: 25 km\nVandtemperaturer i den nærmeste placering Stepnica er:\ngennemsnit 3℃ 3℃ 3℃ 6℃ 10℃ 16℃ 19℃ 19℃ 17℃ 13℃ 9℃ 6℃\nVandtemperatur i Stettin (Polen) - månedlige Havoverfladetemperaturer for rejsende.\nGennemsnitlige vandtemperatur i Stettin til svømning, surfing, kajakroning og windsurfing. Månedlige vandtemperaturen i Stettin er baseret på aktuelle og arkivere havets temperatur observationer.\nVejrfænomener optaget i de foregående år i Stettin:\nTordenvejr dage 0 0 0 1 4 5 5 5 2 0 0 0\nTåge dage 7 5 9 6 7 10 10 15 12 12 12 8\nDag timer 9 11 13 15 17 17 16 14 12 10 8 8\nDaglige solskinstimer 4 5 6 13 9 11 9 8 8 6 4 3\nJoy APARTAMENT SZCZECIN\nStettin - vejret fakta\nDen varmeste måned: Juli 1994 (Gennemsnitstemperatur: 22℃)\nDen vådeste måned: Juli 1987\nDen varmeste år: 1939 (Gennemsnitstemperatur: 10℃)\nDet koldeste år: 1956 (Gennemsnitstemperatur: 7℃)\nStettin Månedlige temperaturer 1931 - 2018\nDag 1℃ 2℃ 7℃ 12℃ 18℃ 21℃ 23℃ 22℃ 18℃ 13℃ 7℃ 3℃\nNat -3℃ -3℃ 0℃ 2℃ 7℃ 10℃ 12℃ 12℃ 9℃ 5℃ 1℃ -1℃\nStettin - flere oplysninger med hensyn til temperatur og nedbør\nFAQ Stettin vejr - hyppigt stillede spørgsmål\n• Hvilke måneder er den varmeste i Stettin ? Hvad er den gennemsnitlige temperatur i løbet af disse måneder i Stettin ?\nSpørgsmål stillet af: Nasreen Bukhari\n• Langt de varmeste måneder er: Juli, August, Juni i Stettin. Rækken temperaturer er: 21℃ - 23℃. Juli er normalt den varmeste måned med en gennemsnitlig temperatur på 23℃.\n• Hvornår er den koldeste tid i Stettin (Polen) ?\nSpørgsmål stillet af: Diogo Pereira\n• Den koldeste måned er Januar med temperatur 1℃ og med en gennemsnitlig 37 mm nedbør. Andre kolde måneder er: Februar 2℃, December 3℃, November 7℃.\n• Vi planlægger en tur til Stettin næste år. Vi tænker på August eller Oktober. Hvad vejr bør vi forventer i løbet af disse måneder i Stettin ?\nSpørgsmål stillet af: Diana Pinto\nTemperaturen er moderat i Oktober. I de foregående år i Oktober var den gennemsnitlige temperatur 13℃ i dag og 5℃ om natten.\n• Hvad er temperaturen i August i Stettin ?\nSpørgsmål stillet af: Bucur Jebeleanu\n• Hvor meget nedbør forekommer i Maj i Stettin ?\nSpørgsmål stillet af: Екатерина Михайлов\n• 50 mm nedbør falder i Maj.\n• Når nætter i Stettin er den koldeste?\nSpørgsmål stillet af: حسين الدوسري\n• Tre måneder med den laveste temperatur om natten er: Januar -3℃, Februar -3℃, December -1℃.\n• Hvad er forskellen mellem temperatur i dag og nat i Oktober i Stettin ?\nSpørgsmål stillet af: Judita Adam\n• Baseret på data fra år: 1931-2018 for Stettin, skal det bemærkes, at forskellen mellem nat og dag temperatur i Stettin er: dag: 13℃, night: 5℃.\n• Hvilket år blev den varmeste i Stettin ?\nSpørgsmål stillet af: David Knez\n• Absolut varmeste år var 1939, med en gennemsnitlig temperatur: 10℃.\n• Hvilket år blev den koldeste i Stettin ?\nSpørgsmål stillet af: Silvia Soto\n• Det koldeste år var 1956, med en gennemsnitlig temperatur: 7℃.\n• Hvad er temperaturen i vandet i nærheden af Stettin ?\n• Vandet her er altid koldt. Den gennemsnitlige årlige temperatur vand er 10℃. Normalt er den varmeste vand i August (19℃).\n• Hvornår er det sidste chance for at svømme i havet i Stettin ?\nSpørgsmål stillet af: Sofia Gerber\n• Vandtemperaturen er for lav til badning (for de fleste mennesker). I den varmeste måned af året når vandtemperaturen 19℃.\n• Hvad er temperaturen af vandet i Februar i Stettin ?\nSpørgsmål stillet af: Mesut Kızılkaya\n• Temperaturen af vandet i Februar er 3℃.\nLangsigtet 30 dages vejrudsigt for Stettin:\nDag varer 14 timer 6 minutter\nDag varer 14 timer 18 minutter


CE-mærkning forlænget et år i Storbritannien | Industri & Teknik\nDu er her: Forside CE-mærkning forlænget et år i Storbritannien CE-mærkning forlænget et år i Storbritannien\nEksportører på det engelske marked har fået et år mere til at implementere de britiske krav til sikkerhed og kvalitetsstandarder. Det betyder, at de danske producenter eksempelvis af CE-mærket stål kan benytte den nuværende EU mærkningsordning.\n-Det er en god nyhed for vores medlemmer med eksport til det britiske marked. Det giver en forlænget frist til 2023 til at tilpasse sig til kvalitetskravene efter Brexit. Tidligere var kravet gældende fra årsskiftet, siger industrikonsulent Edward Lorentzen fra TEKNIQ Arbejdsgiverne.\nPå den engelske regerings officielle hjemmeside – www.gov.uk – angives pandemien som årsagen til udskydelsen. Virksomhederne har ikke haft tiden til at tilpasse sig de nye standarder i UKCA. Det er en forkortelse for begrebet UK Conformity Assessed.\nEndelig deadline bliver nu 1. januar 2023.\nLæs meddelelsen fra UK her.\nLæs guide til brug af den nye mærkningsordning her.


Løb: Om at finde fokus i sin træning - mettem.dk\nMetteM September 9, 2018 September 16, 2018\nLØBEAMBITIONER: Det går ret fint for min træning i øjeblikket. Der er ikke rigtig nogen steder, det gør ondt eller værker, og jeg er både rimelig stærk og i rimelig cardioform. Til gengæld kan jeg mærke, at det klør lidt i mig for at gå i gang med noget andet eller lægge fokus et andet sted rent træningsmæssigt. Jeg har altid været drevet af, hvad jeg synes er sjovt, og derfor har jeg afsøgt forskellige steder af fitnessverdenen igennem årene. I perioder har jeg lavet mere bodybuildingorienteret træning med mange gentagelser til total udtrætning, i andre perioder har det været crossfitinspireret og decideret vægtløftning, eller også har jeg gerne villet fokusere mere på calithenics, som er kropsvægtsarbejde. Det er jeg så løbet efter i en periode, indtil jeg er faldet over noget helt femte, som ser super sjovt ud. For mig kan det skifte ret hurtigt. Jeg når måske kun lige at lægge et program for et par dage, inden jeg finder noget andet, der er endnu sjovere. For det er sjældent eller aldrig et spørgsmål om, at jeg taber interessen for det, jeg laver, men nærmere et spørgsmål om, at der er så mange spændende ting, at jeg ikke kan begrænse mig.\nDa jeg var gennem et rekrutteringsforløb med forskellige test for nogle år siden, hæftede headhunteren sig meget ved, at jeg er typen, der gerne vil det hele i mit arbejdsliv. Inden for kommunikation synes jeg, det er spændende at skrive, at lave intern kommunikation, at arbejde med branding, sociale medier, at undervise i sproglig formidling, at stå for repræsentation og netværk og så videre. Jeg vil gerne lidt af det hele, hvilket jeg heldigvis har fået lov til i mit arbejdsliv, og jeg kan tydeligt se, det personlighedstræk går igen i min træning.\nDog har jeg alligevel holdt fast i én ting i de år, jeg har trænet, og jeg kan se, at jeg mere eller mindre bevidst stadig har navigeret efter det, når jeg for en stund er stukket af i en retning: Jeg vil gerne være stærkere. Jeg har aldrig rigtig forsømt mit dødløft, mine pull ups eller mit bænkpres, og jeg har altid afholdt mig fra at løbe meget længere end 10 kilometer, fordi målene om at blive god til at løbe langt og være stærk ikke hænger særlig godt sammen. Det er faktisk kontraproduktivt, fordi kroppen helst vil have så lidt som muligt at bære rundt på, når der skal løbes langt. Det harmonerer ikke med store muskler.\nTil gengæld har jeg nu i lang tid tænkt lidt over, at jeg gerne vil være hurtigere på min 5K og måske endda på min 10K. Lige præcis løbetræning har altid været en mental pause, et afløb for stress og enormt lystbaseret for mig, selvom det kan være umanerlig hårdt til tider. Men altså en slags frirum, som jeg ikke har været meget for at skemalægge, og derfor har jeg heller aldrig fulgt andet end hjemmestrikkede skabeloner for løb uden deciderede mål og test undervejs. Hvis der er kommet en PR, har det været en glædelig overraskelse, men jeg har aldrig bygget op imod at skulle løbe en god tid.\nI en del uger har jeg til gengæld tænkt, at det faktisk nok kunne være ret sjovt at prøve det, og når jeg har holdt fast i den tanke så længe, så tror jeg, jeg skal rykke på den. Stadig kun de ”korte” distancer dog. Stærke Ida Thyrring har sparket til tanken om at gøre noget ved løbet, fordi hun viser sig også at være et løbelyn. Jeg har absolut ingen ambitioner om at kunne følge med hende, men hvis jeg bare kunne se en fremgang i min egen løbetræning og blive lidt klogere på, hvordan jeg bedst håndterer den, så ville det faktisk nok være ret sjovt.\nSå nu må jeg hellere til det. Er der nogen, der kan anbefale en dygtig løbetræner? Ikke sådan en, der er god til at motivere, men sådan en, der er super skarp på individuel programlægning, teknik og løbeøkonomi.\nCategory: TræningTagged: intervallerløbløbecoachløbelykkeløbetræningpersonlig trænerstyrke\nPrevious Article Opskrift: Crumble med æbler, figner og pærer\nNext Article Om at forlade the independent woman


Er bonus feriepengeberettiget. Bonus og resultatløn\nSite map Feriepengeberegning af bonus, optjeningsprincippet i ferieloven | Forum Orientering Bonus Bonus afhænger af en bestemt bonus, eksempelvis virksomhedens samlede resultat. Past, pre sent and future commitment". Salgs- feriepengeberettiget leveringsbetingelser. Der var ikke tale om en gave, men belønning for en erlagt arbejdsopgave, jf. Han feriepengeberettiget bange for at sætte sit bonus i bran chen over styr. Det er vigtigt, at du overvejer nedenstående forhold nøje, inden du skriver under på en aftale om bonus eller anden resultatafhængig løn. maj Ferielovens bestemmelser og spørgsmål om beregning af feriepenge giver ikke helt sjældent anledning til uenighed, ikke mindst i forbindelse.\nER BONUS FERIEPENGEBERETTIGET - telenor tlf nr. Bonus og anden resultatløn\nEr bonus feriepengeberettiget, david kiær nielsen Få din sædvanlige bonus\nLæs vores cookiepolitik. Vi svarer hurtigst muligt og senest indenfor to hverdage. Kontakt os her. Hvis du bliver tilbudt en bonusaftale eller en aftale om anden resultatafhængig løn, er der nogle forhold, du særligt skal være opmærksom på. Feriepengeberettiget, resultatløn og præstationsløn er bonus variabelt element i lønnen. Det giver en større usikkerhed for honoreringen, men til gengæld også mulighed for at påvirke din egen løn. Bonus er et godt supplement til din løn og kan i mange tilfælde give en større samlet lønpakke. Der er ingen regler for, hvor stor en andel af lønnen der kan være variabel.\nArbejdsgiver skulle betale feriegodtgørelse af bonusbeløb udbetalt som belønning for udførelse af arbejde, idet der dog skulle ske reduktion for afholdte. Hvad skal være opmærksom på ved bonusordninger og resultatløn? Få overblikket her. Bonus ved fratrædelse. Du har krav på at få udbetalt en forholdsmæssig andel af din bonus ved fratræden. Især sælgere får typisk løn med provision eller bonus – det kaldes også resultatløn eller præstationsløn. Det betyder, at lønnens størrelse afhænger af, hvad den. Arbejdsgiver skulle betale feriegodtgørelse af bonusbeløb udbetalt som belønning for udførelse af arbejde, idet der dog skulle ske reduktion for afholdte. Hvad skal være opmærksom på ved bonusordninger og resultatløn? Få overblikket her. Bonus ved fratrædelse. Du har krav på at få udbetalt en forholdsmæssig andel af din bonus ved fratræden. Formålet med en bonusaftale er at få medarbejderne til at fokusere på Endvidere kan man med en bonusaftale belønne de medarbejdere, der yder en ekstra. En bonus – og i særlig grad en præstationsbestemt bonus – er indkomstskattepligtigt og skal derfor indgå i beregningen. Samlet set er det derfor korrekt, at en bonus, der først udregnes og i konsekvens heraf først udbetales efter optjeningsårets udløb, men på baggrund af parametre indtrådt i optjeningsåret, skal indgå i det.\nER BONUS FERIEPENGEBERETTIGET - danske spil trustpilot. Bonus og anden resultatløn\nLæs vores cookiepolitik. Vi svarer hurtigst muligt og senest indenfor feriepengeberettiget hverdage. Kontakt os her. Hvis du bliver tilbudt en bonusaftale eller en aftale om anden resultatafhængig løn, er der nogle forhold, du særligt skal være opmærksom på. Det er meget vigtigt, at aftalen om den resultatafhængige løn er skriftlig, og at det defineres nøje i aftalen, hvordan din provision skal beregnes. Jo mere velreguleret en provisions- eller bonusaftale er, bonus mindre risiko er for at der opstår tvist om dit bonuskrav.\nFeriegodtgørelse af bonusbeløb er bonus feriepengeberettiget Også ved fastsættelse af bonusmål, er det afgørende, at de fastsatte mål sker på baggrund af objektive og målbare kriterier, så virksomheden ikke diskretionært kan fratage dig din bonus. Hvis din bonus er baseret på et regnskabsresultat, er det vigtigt at få tydeliggjort, hvilket beløb bonussen skal beregnes af. ordningen. Da beløbet er investeret i aktier, vil det beløb, der udbetales med halvde len i henholdsvis marts og marts , afhænge af aktiernes værdi på udbeta lingstidspunktet. Ved brev af 4. marts blev F tildelt en yderligere bonus på ,00 Euro. I brevet er anført: "However, in recognition of your past, present and.\nKan jeg kræve feriepenge af min optjente provision? Jeg har været ansat i en køkkenbutik, hvor jeg havde en fast månedlig løn på kr. ,-, derudover havde. Indberetning af efterudbetaling (herunder bonus). Generelt gælder det, at en ferieberettiget løndel, som efterudbetales. Fx en bonus for , der udbetales i. dec Handelsbanken skal betale over 2 mio. kr. i bonus og feriegodtgørelse til en tidligere ansat, efter at Østre Landsret har givet Finansforbundet.\nBonus når du stopper hvad er vindenergi\nDen ansattes pligt til at udføre arbejde modsvares af arbejdsgiverens forpligtelse til at betale den aftalte løn. I Danmark findes der ikke lovregler, der regulerer eller fastsætter rammer for lønnens størrelse. Løndannelsen er således i princippet helt fri og følger de almindelige markedskræfter om udbud og efterspørgsel.\nIndberetning af efterudbetaling (herunder bonus). Generelt gælder det, at en ferieberettiget løndel, som efterudbetales. Fx en bonus for , der udbetales i. Arbejdsgiver skulle betale feriegodtgørelse af bonusbeløb udbetalt som belønning for udførelse af arbejde, idet der dog skulle ske reduktion for afholdte. Kan jeg kræve feriepenge af min optjente provision? Jeg har været ansat i en køkkenbutik, hvor jeg havde en fast månedlig løn på kr. ,-, derudover havde. bonus. Ferietillægget er aftalt til 2,75 % af den indtjente løn. Thor Bendixen er derfor berettiget til ferietillæg af den udbetalte bonus. For så vidt angår spørgsmålet om forældelse gøres gældende at krav på ferietillæg for bonusudbetalingen i ikke er forældet; for 1,75/2,75dele af dette krav, svarende til.\nEr bonus feriepengeberettiget, allergi øjendråber håndkøb Få din sædvanlige bonus\nIsær sælgere får typisk løn med provision eller bonus — det kaldes også resultatløn eller præstationsløn. Det betyder, at feriepengeberettiget størrelse afhænger af, hvad den enkelte medarbejder præsterer. For sælgeren vil det således handle om, bonus meget han eller hun får solgt. Du har du ret til en forholdsmæssig andel af din bonus, når du stopper i dit job. Bonus gælder, uanset om bonus selv siger op eller bliver opsagt. Det feriepengeberettiget dog, at bonussen er en feriepengeberettiget aftale og har været en regelmæssig del af din løn.\nNu er mit problem så, at min tidligere arbejdsgiver kun har indbetalt feriepenge af min faste løn, og han siger at jeg ikke har krav på feriepenge af den provision jeg har tjent. Men da provisionen også er en a-indkomst er jeg vel også berettiget til feriepenge af disse, eller hvad? Svar. Bonus er et godt supplement til din løn og kan i mange tilfælde give en større samlet lønpakke. Der er ingen regler for, hvor stor en andel af lønnen der kan være variabel. Derfor er det din konkrete økonomiske situation, der bør afgøre, hvor stor en del af lønnen du vil sætte i spil. Få adgang til denne artikel + mere end andre artikler, som kan hjælpe dig med viden og information om løn, beregnere samt skabeloner og vejledninger. Hvis medarbejderen oplever, at de kriterier, der lægges vægt på for at opnå bonus, er uden for medarbejderens indflydelsessfære eller er for diskretionære, kan incitamentsordningen få en negativ motivationsvirkning i stedet for den tiltænkte positive motivationsvirkning. Incitamentsordningen og dens virkninger skal således være. Der er god grund til at tjekke lønsedlen i april og maj måned én ekstra gang. I disse måneder udbetales ferietillægget, og det er ikke alle arbejdsgivere, der har styr på reglerne. Hvis du får løn under ferie, har du krav på et ferietillæg. Hvad skal du vide om din bonusordning\nGuide til løn med provision og bonus Ferietillæg\nSiguiente: Gds stik yousee » »\nCopyright © Any content, trademarks, or other material that might be found on the this website that is not our property remains the copyright of its respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. Er bonus feriepengeberettiget gravmro.se


Per Clausens tale ved 2. Behandlingen af budgettet for 2019 i Aalborg Kommune – Aalborg\nIngen er vist i tvivl om, at den 3. Limfjordsforbindelse fylder meget for nordjyske politikere – også i Aalborg Byråd. Alligevel overraskede det mig, at alle byrådets øvrige partier kunne blive enige om, at man skulle acceptere den såkaldte Aalborg Alliance og dermed, at Aalborg Kommune skulle give 600 millioner kroner til en motorvej hen over Egholm for at være med i budgetaftalen.\nVi foreslog, at man i stedet brugte den model, at alle partier deltog i forhandlingerne om et budget og at de partier, der ønskede det, herudover tilsluttede sig Aalborg Alliancen, som dermed blev en del af Aalborgs budget, men ikke af budgetaftalen. Det afviste alle de andre partier. De afviste også vores forslag om at sende beslutningen om kommunale midler til en motorvej hen over Egholm til folkeafstemning hos kommunens borgere.\nI Enhedslisten går vi ud fra, at motiverne har været forskellige, men noterer os alligevel med nogen bekymring den store enighed, der var, om at vælge en model, som med sikkerhed ville holde Enhedslisten ud af budgettet.\nEnhedslistens holdning var og er klar.\nVi gik til valg på, at løsningen på fremtidens udfordringer ikke er mere motorvej, mere bilkørsel, mere forurening, mere CO2 udslip, mere naturødelæggelse, men styrkelse af kollektiv trafik, bedre forhold for cyklister, mere gods på skinner mv.\nVores valgløfter kan man regne med. For os er klimaet, miljøet og naturen vigtigt.\nAndre partier har det anderledes.\nDe Radikale gik til valg på en klar afvisning af en motorvej hen over Egholm.\nVed det første budget efter valget støtter de at afsætte 600 millioner kommunale kroner til dette formål.\nSocialdemokratiet gik til valg på en statsfinansieret 3. Limfjordsforbindelse.\nVed det første budget efter valget afsætter de kommunale midler til dette formål – uden at der i øvrigt er kommet en krone fra staten.\nDe Konservative har helt rigtig peget på de alvorlige konsekvenser, hvis kommunerne begynder at købe/bestikke sig til statslige investeringer ved at give større eller mindre kommunale tilskud til disse.\nNu støtter man en sådan politik i Aalborg, formentlig fordi man forventer, at det moralske niveau er højere i folketing og i regering end i Aalborg Byråd. Det synspunkt må jeg trods alt stille mig skeptisk overfor.\nVinderen her er Venstre, der aldrig har lagt skjul på, at de ville gøre hvad som helst for at få de hede drømme om en motorvej over Egholm opfyldt.\nFor at få dette til at glide ned har man opfundet en usædvanlig usikker finansiering. Man forventer, at en løst formuleret aftale, hvor forpligtelserne kun går den ene vej vil give 132 millioner kroner i løbet af de næste fire år på grund af en ekstraordinær nedsættelse af arbejdsløsheden på 300 ud over den, som man ser i resten af landet.\nDer ligger tilsyneladende ikke nogen seriøse beregninger eller analyser bag dette tal.\nBorgmesterens egen forvaltning indregnede da heller ikke denne effekt i det notat, som lå til grund for, at vi i forhold til skattegrundlaget valgte statsgarantien og ikke selvbudgetteringen. Så fromme ønsker er vel det pæneste man kan sige om denne såkaldte finansiering. Som med sikkerhed vil føre til, at pengene til motorvejsprojektet vil gå fra velfærden eller investeringer i andre langt mere fornuftige og nyttige projekter.\nSet i lyset af den store usikkerhed omkring disse 132 millioner og at Enhedslistens budgetforslag giver et mindre kasseforbrug over de 4 år på ca. 150 millioner kroner i forhold til budgetforligspartiernes, synes jeg, at det er besynderligt, at borgmesteren har kastet sig ud i et angreb på vores budgetforslag for at være uansvarligt.\nVi har indregnet ekstra indtægter fra staten på 300 millioner kroner i årene 20-22. Her er tale om nettotal ikke bruttotal.\nUmiddelbart tror vi ikke på at Finansieringstilskuddet forsvinder. Det giver ca. 600 millioner i årene 20-22. Vi forventer, at der i de kommende år gives 0,5 procent ekstra til velfærd kommunerne. Det er lidt mindre, end et flertal i folketinget vil give til velfærden generelt, men man skal jo ikke være alt for optimistisk. Det giver 240 millioner kroner i årene 20-22. Af disse 840 millioner indregner vi kun 300 millioner kroner, fordi der også er udgifter, der ikke er regnet ind her – og vi anerkender også at der er masser af usikkerhed i disse tal. Men så har vi også et slutresultat, der er 150 millioner bedre end budgetforligspartiernes og så gambler vi ikke med Aalborg Kommunes økonomi ved at regne med fiktive indtægter fra Aalborg Alliancen på 132 millioner. Vi har da heller ikke indregnet Mette Frederiksens løfte om 50 millioner ekstra til Aalborg Kommune på grund af den forkerte beregning af udlændinges uddannelsesniveau.\nPå ældreområdet har budgetforligspartierne fundet 8,7 millioner kroner til at rulle forringelser tilbage med. Det er selvfølgelig bedre end ingen ting, men set i lyset af de meget omfattende besparelser på ca. 40 millioner kroner, der var lagt op til på dette område, er det helt utilstrækkeligt. Vi har fundet mulighed for at fjerne for yderligere 16 millioner kroner besparelser på ældreområdet og dermed har vi fået fjernet de mest åbenlyse forringelser. Blandt andet har vi fundet plads til, at området stadig kompensere for 70 procent af udgifterne, fordi der kommer flere ældre og ikke kun 50 procent, som budgetforliget lægger op til. Besparelsen på sygeplejersker på sygehusene fjernes også. Til gengæld sparer vi lidt ekstra på ledelse og eksterne konsulenter.\nPå handicapområdet foreslår vi besparelsen på Firkløveret fjernet fuldt ud i 2019. Der har været meget usikkerhed omkring, hvad dette forslag indebærer. Nu er det reduceret til en besparelse på nattevagter, når glasgangen til det nærliggende plejehjem er etableret. Det kan der sikkert findes en fornuftig løsning på, men vi synes, man skal vente med denne besparelse til alle forhold, er afklaret.\nEt andet område, som vi fokuserer på, er de udsatte boligområder. Her lægger vi op til en forstærket boligsocial indsats, støtte til at børn fra disse områder kan komme på efterskole og flere kulturelle tilbud til børnene på skolerne. Vi fjerner også besparelserne på 2 sprogområdet på skolerne, og foreslår, at der indføres modersmålundervisnings, som er en af de sikreste måder at forbedre de tosprogedes sprogkundskaber på.\nUng Aalborg, PPR, Uddannelsesvejledning og understøttende undervisning\nVi bevarer niveauet i Ung Aalborg og fjerner besparelser i PPR og Uddannelsesvejledningen. Set i lyset af de krav, der stilles til disse områder, er det absurd, at skære ned på dem. Vi mener også, at besparelserne på den understøttende undervisning vil være ødelæggende for kvaliteten af denne og foreslår dem fjernet.\nBørn, unge og daginstitutioner\nI forhold til børneområdet mener vi stadig, der er alt for mange forringelser på tilbuddene til børn med udfordringer og børn fra udfordrede familier. Forringelser som kan komme til at koste dyrt på længere sigt – både for børnene, familierne og kommunen, Disse forringelser ruller vi tilbage.\nVi synes tiden er inde til at gennemføre et løft i normeringerne på vores daginstitutioner. Det støttede de fleste andre partier også inden valget, men nu står vi tilsyneladende alene med viljen til at prioritere dette. Til gengæld sætter man så prisen på pladserne i DUS op. Der er vi imod. Vi mener ikke, det skal være dyrere at have børn i Aalborg Kommune.\nKontanthjælpsmodtagere, fleksjob og pension\nVi støtter, at der investeres penge i at hjælpe jobparate kontanthjælpsmodtagere i arbejde, men vi vil også afsætte flere penge til sikre, at de aktivitetsparate kontanthjælpsmodtagere kommer videre – om det så er i arbejde, uddannelse, fleksjob eller pension. Det er der måske ikke så mange penge i for kommunen. Til gengæld er der masser af livskvalitet for udsatte borgere i det. Vi synes også man skal forsøget at nedbringe den ofte meget høje brugerbetaling i bo- og behandlingstilbud og etablere et sundhedsrum i Aalborg. Vi mener, man skal bevare støtten til det frie optag på daghøjskolerne. Ellers risikerer vi at vigtige tilbud til udsatte borgere forsvinder.\nPå kulturområdet har budgetforligspartierne fundet penge til at øge bevillingerne til Symfoniorkesteret og Kunsten. De kan helt sikkert godt bruge pengene, men sådan prioriterer vi ikke. Vi foreslår i stedet, at man afsætter penge til det kulturelle vækstlag, kulturtilbud i landdistrikterne og de udsatte boligområder, bevarelse af bibliotekerne på Grønlands Torv, i Vestbyen og Løvvangen, dropper besparelserne på Huset og Trekanten. Så mener vi til gengæld godt støtten til Musikkens Hus kan reduceres.\nCykler, kollektiv trafik contra asfalt og naturødelæggelse\nVores forslag flytter penge fra biler, motorveje og parkeringshuse til den kollektive trafik, hvor vi foreslår et lille løft i stedet for de forringelser, der ligger i budgetforligspartiernes forslag. Vi foreslår, at man nu går i gang med at realisere de gode intentioner, der ligger i cykelhandlingsplanen. Det kræver imidlertid, at der afsættes penge til dette formål. Ellers ender denne handlingsplan med at blive et en lang liste over, alt det vi ikke nåede. Aalborg har fortjent bedre.\nVi noterer os gode intentioner i form af planer om BRT-buslinje fra Nørresundby til Svenstrup, nye togstationer og ny cykel og gangbro over Limfjorden. Det er projekter, som Enhedslisten længe har arbejdet for. Så vi er selvfølgelig glade for, at der arbejdes videre med disse planer, men der er også brug for konkrete forbedringer her og nu.\nVi foreslår, at vi tage fat på at realisere den naturpolitik, som et enigt byråd har vedtaget ved at investere målrettet i natur, optælling af truede dyrearter og skovrejsning.\nVi foreslår en ny og mere retfærdig betaling for renhold i Midtbyen, så store virksomheder kommer til at betale mere end ejere af små huse. På den måde skaffer vi også penge til mere rengøring i Midtbyen. Vi synes, at det er rimeligt, at virksomheder, som beslaglægger store offentlige arealer til restaurationsdrift, kommer til at betale for dette.\nByggesager og miljøtilladelser\nVi foreslår, at der skal betales mere for behandlingen af byggesager og ved tildeling af miljøtilladelser. Vi foreslår, at kommunen dropper investeringer i parkeringshuse og i stedet afvikler det kommunale ejerskab til disse. Flertallet i folketinget har fjernet ethvert økonomisk incitament for kommunerne til at investere i og eje parkeringshuse. Den opgave overlader vi derfor gerne til det private erhvervsliv.\nEnhedslisten ønsker et velfærdsbudget\n+Bus3. Limfjordsforbindelse600 millioner kroner på en motorvej hen over EgholmAalborg AlliancenÆldreområdetBoligområderBudgetforligaparttierneCO2DUSEgholmForældrebetalingForureningHandicapområdetKlimaKonservativeKontanthjælpsmodtagereKulturområdetMiljøModersmålundervisningNaturNormering i daginstitutionerParkeringParkeringshusePPRRadikaleSocialdemokratietSocialt udfordrede boligområder i AalborgUddannelsesvejledningenUdfordrede børnUdfordrede familierUdsatte boligområderUnderstøttende undervisningUng AalborgVelfærdsbudgetVenstre\nNæste indlæg:Så er vi klar til at gå i gang med BRT-bussen (Byrådet den 22. oktober)


StreetAttack i Hedensted blev en kæmpe succes!\nFredag den 17. august gav vi en fin opvisning kl. 18.45-19.00, hvorefter mange var på måtten for at prøve selv. Rettelse: der var RIGTIG mange, som prøvede selv. Folk stod flere gange i kø for at komme på måtten!\nVores folk havde travlt helt frem til kl. 21.10. Arrangementet sluttede kl. 21.00, men vi havde en udfordring med at få lukket ned pga. den store interesse. Heldigvis kunne vi fortælle, at vi tilbyder gratis prøvetimer i de kommende to uger. Så kan de komme hen i vores klublokaler på Thorsvej 1 og prøve mere effektivt selvforsvar.\nSe mere om gratis prøvetimer i selvforsvar HER >\nStreetAttack og Open by Night\nArrangementet foregik samme aften som Open by Night, så der var mange mennesker i byen. Udover Ju-Jitsu, kunne de mange mennesker bl.a. også se – og prøve – BMX, Parkour, breakdance og skateboards.\nDGI og Hedensted Ungdomsskole stod bag arrangementet, der havde fokus på street idræt. Det hele foregik på Bytorvet og den nye Bypark.\nVores opvisningshold bestod af Sensei Danny Jørgensen, Sebastian Mortensen, Joachim Hansen, Noah Rønnow, Malthe Rønnow, Victoria Arknæs og Nicoline Mott. Cheftræner Finn Jensen speakede til opvisningen, så publikum fik information om, hvad der foregik.\nUdover opvisningsholdet kom flere af vores medlemmer og hjalp med undervisningen af de mange drenge og piger, der ville prøve lidt selvforsvar. Og så skal vi huske, at Torben Hedegaard stod for en vigtigt transport … måtterne.\nAlt i alt er fedt arrangement, der overgik vores forventninger.\nVil du prøve selvforsvar?\nI august giver vi gratis prøvetimer. Se mere om gratis prøvetimer i selvforsvar i Hedensted HER >


Cheesecake på kiksebund og bær-jelly top | Det Søde Valg | HaslundHome Cheesecake på kiksebund og bær-jelly top – HaslundHome\nSnasket brownie med marmor-chokoladelåg og knasende karamelkugler\nSå bliver det da ikke meget smukkere! .... eller mere snasket. Dette er den absolut bedste brow\nCheesecake på kiksebund og bær-jelly top\nHerhjemme er den kendt som: “Verdens bedste cheesecake”\nHvis der er en kage, som ofte bliver efterspurgt herhjemme, så er den denne no-bake cheesecake. Heldigvis er den ikke ret svær at lave, så spørger manden eller gæsterne efter den, ja så bliver den lavet!\nIngredienser til 1 stor cheesecake til ca. 20 personer:\nJeg bruger en høj springform på ca. Ø20 som forhøjes med tykt og gerne højt kageplast.\n600 g Digestivekiks\n300 g ægte smør (ikke smørbart smør)\nEvt. 200 g hvid chokolade (kan sagtens undværes, men smager fantastisk)\n800 g flødeost naturel – OBS: Det skal være stuetempereret og ikke koldt, når det skal bruges!\n260 g flormelis\nFrosne bær ca. 500g hindbær, blåbær, jordbær, brombær eller hvilke bær du ønsker.\n1) Kom digestive i en frysepose og knus dem eller blend dem i en miniblender til det er kikse-krymmel.\n2) Smelt smørret og rør det sammen med kiksekrymlet. Tilsæt eventuelt groft hakket hvid chokolade.\n3) Mas kiksemassen ud i bunden og op af siderne på en springform med bagepapir i bunden.\n4) Kom bunden i køleskabet mens ostecremen laves.\n1) Kom husblassen i en skål koldt vand i ca. 10 min.\n2) Pisk flødeost, flormelis og citrussaft sammen i en stor skål.\n3) Pisk fløden til flødeskum.\n4) Tag det udblødte husblas op af vandet og kom det i en lille skål. Kom skålen over et vandbad indtil husblassen er smeltet.\n5) Rør 2 spsk. flødeskum sammen med den smeltede husblas. Vend resten af flødeskummet sammen med flødeostecremen.\n6) Vend til sidst husblasblandingen forsigtigt sammen med flødeostecremen.\n7) Kom kageplast rundt i springformen og fordel ostecremen ovenpå den kølige kiksebund i formen, og gør overfladen så glat som muligt. Stil cheesecaken i køleskabet i minimum 3 timer, så flødeostecremen stivner.\n8) Lav jelly, mens der nedkøles.\n2) Kom de frosne bær og sukker i en gryde og kog det op indtil bærrene er helt smattede.\n3) Hæld bær-blandingen igennem en si over en skål. Lad sien stå og dryppe af, indtil der ikke kommer mere saft igennem. Rør rundt i bærrene men mas IKKE bærmassen ned i sien. Det skal være ren saft, der kommer gennem sien, så glazen bliver helt klar og ikke grumset.\n4) Kom saften i et målebære. Du skal have 5 dL saft og det betyder formentlig, at du skal tilsætte lidt varmt vand. Tilsæt vand indtil du har de 5 dL.\nOBS: Du må ikke have mere end de 5 dL, for så kan husblassen ikke stivne det. Skulle du have mere, så hæld det fra.\n5) Kom det bløde vredne husblas ned i den varme bær-saft og rør rundt til husblassen er opløst. Hvis husblassen ikke opløser sig, giv da saften en opvarmning.\n6) Lad saften køle af på køkkenbordet indtil ostecremen har sat sig. Kom endelig ikke saften i køleskabet, for så vil den begynde at sætte sig.\n7) Hæld den stuetempererede saft over den afkølende ostecreme og kom kagen på køl i endnu 3-4 timer eller aller bedst natten over. Nu er den klar til at blive taget ud af springformen og serveret. Du kan evt. pynte med lidt friske bær.\nSidst kagen blev lavet, var til M’s fødselsdag, hvor også den populære OREO-cheesecake blev lavet.\nSå bliver det da ikke meget smukkere! .... eller mere snasket. Dette er den absolut bedste brownie, der findes, og der er garanti for en kage …


Livet i byen – Randers i middelalderen\nDe, der arbejdede\nDe, der bad\nDe, der forsvarede landet\nI middelalderen var langt de fleste mennesker bønder, som boede i små landsbyer på landet. I byerne levede de fleste af handel, håndværk, fiskeri og landbrug. Kun ganske få var rige. I middelalderen delte man folk op i grupper, der blev kaldt stænder. Bønder, håndværkere, tjenestefolk, tiggere og købmænd med deres familier tilhørte gruppen af dem, der arbejdede.\nMunke, nonner1 og præster tilhørte gruppen af dem, der bad til Gud. Kongen, byfogeden2, riddere3 og væbnere4 med deres familier tilhørte gruppen, der forsvarede landet.\nRanders var i middelalderen en mellemstor by. Her boede ca. 2000 mennesker.\nFiskere trækker net op\n1 Munke og nonner: Mennesker, der havde viet deres liv til Gud. Man var på prøve, inden man aflagde klosterløftet om at leve i klostret resten af sit liv. Dreng i Helligåndsbrødrenes dragt.\n2 Byfogeden: Var den øverste af kongens mænd i byen. Han sørgede for at kongens love blev overholdt, opkrævede skat af borgerne og passede på kongens ejendom i byen.\n3 Riddere: De var dygtige krigere, der havde lovet at være tro mod kongen. De tog med kongen i krig og sørgede selv for hest og våben. Derfor kom de altid fra de rige familier. Ridderen var finere end væbneren.\n4 Væbneren: Nærmest ligesom en ridder, men væbneren kom fra en mindre fin familie. Udrustningen og dragten var måske mindre fin, men våbnene var de samme.\nByens håndværkere, købmænd, tjenestefolk, svende, tiggere og deres familier var der flest af. De fleste arbejdede med handel eller håndværk. I byen levede rig og fattig tæt side om side. De fleste boede i lave træ eller lerklinede huse. Det var kun de rige, der havde råd til at bygge i sten.\nHåndværkeren Jes Bentsen Skomager\nFor ca. 500 år siden levede Jes Bentsen Skomager, som var skomager i Randers. Han levede af at sy sko til folk i byen. Vi har fundet rester efter et skomagerværksted i Apotekerstræde, måske var det lige her, Jes Bentsen Skomager boede og havde sit værksted.\nSkomagerens hus var i bindingsværk. Gamle slidte sko og en masse læderaffald blev smidt hen på møddingen ved siden af huset sammen med familiens madrester. Madresterne fortæller noget om den mad familien spiste. Vi kan se, at de har spist æg, kylling, nødder, oksekød, flæskesteg, lam og en del fisk.\nPå billedet kan du se en skomagerfamilie, som de så ud for 700 år siden. Deres tøjstil er typisk for en håndværkerfamilie i middelalderen. Tøjet var lavet af uld, der blev farvet med planter fra naturen, og det kradsende meget. At sy tøj i middelalderen var noget, der tog lang tid. Symaskinen var ikke opfundet, så alt blev syet i hånden med nål og tråd.\nPiger og drenge gik ens klædt, mens de var små. Når de blev 7-8 år, begyndte de at gå klædt som de voksne.\nSkomagerfamilie fra udstillingen på Museum Østjylland\nHandel var det vigtigste erhverv for byen, så derfor var mange af indbyggerne købmænd. Købmændene solgte deres varer fra købmandsgårde, boder, på torvet eller på markeder.\nEn gang om ugen holdt byen torvedag. Så vrimlede byen med mennesker.\nKøbmænd kom med deres kramkister fyldt med varer fra udlandet. Det kunne f.eks. være dyre krydderier og kostbare silkestoffer.\nBønderne kom ind fra landet for at sælge korn, grøntsager og uld, men de kom også for at købe varer fra byens håndværkere. Gøglere og musikanter sørgede for underholdningen.\nI Randers var der torvehandel flere steder, men Rådhustorvet er nok det ældste.\nDer blev også handlet fra boder. Boderne var små huse eller hytter. I boderne blev der handlet med dagligvarer og håndværksprodukter. I Randers ved vi, at der har været boder i Torvegade, Nørregade, Kirkegade og i Middelgade men sikkert også flere andre steder.\nDrabet på den rige købmand Niels Påske\nDette er den sandfærdige historie om drabet på den rige købmand Niels Påske i 1468.\nNiels boede sammen med sine to brødre Anders og Peder i et stort hus på hovedgaden i Randers. Der var ingen tvivl om, at det gik brødrene Påske særdeles godt. De havde bygget en stor fin købmandsgård, der var så stor, at ingen i byen havde set dets mage. Huset, som var 12 meter langt og i tre etager, var bygget i store røde munkesten. Ikke ret mange andre end kirken og klostrene havde råd til at bygge med munkesten.\nEn dag kom Niels op at skændes med adelsmanden Lave Brok fra herregården Gl. Estrup. Lave Brok blev så gal, at han trak sit sværd og stak Niels i siden, så han døde. Niels´ to brødre, Anders og Peder, blev meget vrede og krævede erstatning for tabet af deres bror.\nI middelalderen kunne man købe sig fri for mord og på den måde undgå at blive henrettet ved halshugning, og Lave Brok var en rig adelsmand, så han reddede sit liv ved at betale en stor sum penge til Anders og Peder.\nNiels, Anders og Peders’ flotte hus står der endnu … i hvert fald resterne af det. Du kan se det på Rådhustorvet. Det er byens ældste hus.\nVi kender historien fra den retssag, der blev holdt, og fordi der blev skrevet en folkevise om mordet.\n+ foto B1.3 Påskesønnernes Gård\nTroen betød meget for menneskene i middelalderen. Man byggede derfor flere tusinde kirker, så folk let kunne komme til at bede til Gud og Jesus. Mange af kirkerne findes stadig.\nI Randers var der 6 kirker i middelalderen, men kun den store Sct. Mortens kirke eksisterer i dag. Nogle af byens kirker havde også et kloster. I klostrene boede munke og nonner. De levede deres liv inde på klostret og havde ikke ret meget kontakt med verden udenfor. De havde viet hele deres liv til Gud og havde derfor aflagt løfte om at leve i fattigdom, lydighed og kyskhed.\n+ kalkmaleri B2 Middelalderens mennesker\nB. 2.1 Nonnen Inge Jakobsdatter\nSøster Inge Jakobsdatter levede for 700 år siden i et af klostrene i Randers. Hun levede sammen med andre nonner, der lige som hende havde viet deres liv til Gud. En nonne måtte ikke gifte sig eller få børn. Søster Inge levede et stille liv med bøn og arbejde. Hun var klædt i en sort og hvid ordensdragt.\nSøster Inge måtte leve efter ganske bestemte regler. Det betød, at hun hver dag lavede det samme. I løbet af dagen brugte hun 3½ time på messe, ½ time på sanglære og 4 timer på læsning. Derudover skulle hun arbejde i 6½ time. Hun måtte sove i 8½ time, og så var der en time tilbage at spise i.\n+ foto B2.2 Pige i nonnedragt\nB.2.2 Udgravning af Søster Inges kloster\nKulturhistorisk Museum har udgravet dele af det kloster, hvor Søster Inge boede. Vi har fundet både bygninger og mange ting, der har tilhørt nonnerne. Mange af nonnerne kom fra rige familier og havde fået både smykker, bøger og skrin med sig, da de blev optaget i klosteret. Noget af det arbejde, nonnerne udførte, var at brodere og sy. Vi har fundet synåle og sakse samt utallige pyntebeslag til bøger, skrin og tøj. Nogle af disse beslag er belagt med guld.\nEt af de smykker, vi har fundet, er en lille sølvbroche med lilla glasperler. Brochen er 750 år gammel. Den var ret slidt, da den blev tabt. Hvem ved, måske har den tilhørt Søster Inge.\n+ Foto B2.2 Brochen\nKongens dygtige krigere var riddere og væbnere. De forsvarede landet mod fjendtlige tropper og havde svoret troskab, så de mødte op til krigstjeneste, når kongen befalede det. Som betaling fik ridderne jord og slap for at betale skat. Til gengæld skulle de selv sørge for hest, rustning og våben. Det var selv sagt dyrt udstyr, hvilket betød, at alle ridderne og væbnerne kom fra rige familier. Selvom ridderne og væbnerne boede på landet på deres store gårde, kom de ofte til byen for at handle.\nDer var forskel på riddere og væbnere. Ridderen havde knælende modtaget kongens ridderslag, fået spændt et gyldent bælte om livet og fået gyldne sporer på fødderne. Væbneren havde ikke modtaget ridderslaget. Selvom han var en dygtig kriger, kom han bare ikke fra en familie, der var fin nok.\n+ illustration B3 Kongen skal give ridderslaget til knælende ridder\nB.3.1 Byens styre\nByen skulle have tilladelse af kongen, før den måtte kalde sig by. Det var også kongen, der gav byerne købstadsrettigheder. Til gengæld betalte byerne skatter, afgifter og told til kongen.\nKongens repræsentant i byen var byfogden. Hans opgave var at opkræve skat og bøder til kongen\nTil daglig blev byen styret af et byråd med to borgmestre og otte rådmænd. Næsten alle medlemmerne i rådet kom fra rige købmandsfamilier.\n+ Billede B3.1 Byens segl med to borgmestre\nB.3.2 Den dygtige rigshofmester Mogens Gøye\nI 1534 hærgede Nordjyske oprørere, ledet af Skipper Klement, Nordjylland. De angreb herregårde og brændte byer på deres vej. Adelen og deres folk flygtede foran oprørerne sydpå til Randers.\nDen dygtige ridder Mogens Gøye var blevet udnævnt til rigshofmester. Han ejede en herregård, men boede også i Randers. Da han hørte om Skipper Klements hærgen i Nordjylland, befalede han, at Randers skulle befæstes. Væbnerne Ove Lunge og Peder Ebbesen sørgede for, at dette skete.\nOprørshæren kom som ventet og lå nord for byen. Alle byporte var lukket, og vindebroerne var oppe. Fjenden kunne ikke komme over volden, voldgraven og den solide ringmur, der var hele vejen rundt om Randers.\nSoldaterne inde i byen var blevet udrustet med nye våben. Niels Sværdfeger i Dytmærsken havde leveret over 100 gode sværd og spyd til byens forsvar.\nBelejringen varede ikke længe. Allerede en uge senere trak oprørerne sig tilbage til Aalborg. Heldigvis kom de ikke ind i Randers, men de brændte alle husene udenfor voldene af.\nDet siges, at fjenden drak sig fuld i den berømte, gode Buur-øl, der blev brygget i Randers.\nKongen sendte et takkebrev til byen med ros for det fine forsvar af Randers by. Borgene uden for byen fik besked på at flytte inden for voldene, og de slap for at betale skat i to år.\n+ illustration B3.2 Belejret by under angreb\nB.3.3 Væbneren Niels Ebbesen\nDen jyske væbner Niels Ebbesen ankom i 1340 ved nattetide til Randers med 47 af sine følgesvende. Niels var på jagt efter den tyske greve Gerhard, der havde besat Jylland med sine 4000 soldater.\nNiels trængte ind i grevens logi og huggede hovedet af ham. Nu gjaldt det bare om at komme væk. Med grevens soldater i hælene, flygtede Niels og hans mænd ud af byen og videre over Randers bro. Da de var kommet over broen, kastede Niels’ mænd plankerne af broen, så grevens soldater måtte opgive forfølgelsen. Niels og hans mænd undslap, og grevens soldater vendte hjem til Tyskland. Jylland var atter frit.\nSådan lyder helte-historien om Niels Ebbesen. I virkelighed var det ikke drabet på grev Gerhard, der befriede Jylland. Allerede før greven døde, var det aftalt, at Jylland skulle leveres tilbage til danskerne. Men historien er da meget god og er siden blevet fortalt igen og igen.\n+ foto af statue med Niels Ebbesen (mangler – kommer snarest)


K&M træ Nodestativ, valnød hos Gear4Music.com\nK&M træ Nodestativ, valnød\nkr. 1.195 NORMAL PRIS kr. 1.467 (Moms inkluderet @ 25%)\nLavet af holdbart Solid bøgetræ med valnød Finish\nDenne K&M Nodestativ er lavet af massivt bøgetræ og byder på en unik valnød finish. Den 2-stykke folde design er ideel til rejser musikere, da det giver stå at reducere ind i en kompakt størrelse. Kantede ben er, hvad holder denne letvægts stativ stabilt.\nProdukt Ref: 82319


Referat fra det 10. møde i PiSiu - PDF Gratis download\nDownload "Referat fra det 10. møde i PiSiu"\n1 Referat fra det 10. møde i PiSiu Dato: D. 13. nov kl. 10:00-14:00 Lokalitet: Politimesteren i Grønland Fremmødt: Bjørn Tegner Bay (Politimesterembedet) Ann Birkekjær Kjeldsen (Departementet for Sundhed og Infrastruktur) Torben Weyhe (Departementet for Familie og Justitsvæsen) Trine Chemnitz (Kriminalforsorgen) Kirsten Ørgaard (Arbejdsgiverorganisationerne) Viggo Johansen, tilforordnet (Grønlands Politi) Christina Mølholm,(Sekretariatet for PiSiu) Tilmeldte men ikke fremmødt: Rasmine Geisler (KANUKOKA) Aannguaq Poulsen (De frivillige organisationer) Referent: Christina Mølholm Dagsorden for mødet: 1) Velkomst v. Bjørn Tegner Bay samt godkendelse af referat fra sidste møde samt generel orientering. 2) Orientering fra Sekretariatet for PiSiu (nyt siden sidst): - Uddeling af forebyggelseskort - Diverse artikler + Oplæg v. Rotary Club samt deltagelse ved Nordisk Rusmiddelseminar - PiSiu medvært ved Nordisk Møde i marts 2014 (for DK) hvem fra PiSiu kan/vil deltage? - Samspillet / qanoq isumaqarpit 1\n2 3) Samtale i stedet for husspektakler, v. Viggo Johansen. 4) Naalakkersuisut s nationale strategi mod vold v. Torben Weyhe 5) Drøftelse af fremtidige projekter/ tiltag/ ideer (jf. idékatalog) + evt. søg penge v. Inuuneritta, april ) Evt. 7) Dato for næste møde og afrunding. Ad 1) Bjørn Tegner Bay (BTB) bød velkommen til mødet. Der var ingen bemærkninger til referatet fra sidste møde. BTB fortalte, at Grønlands Politi ikke regner med at voldsanmeldelserne i år er faldende, ligesom de ellers har været de sidste par år. Det kommer selvfølgelig an på den næste 1½ måned, men af erfaring er der en del vold ved jul og nytår. Udbetalingsweekender er fortsat problematiske i politiets øjemed. Repræsentanter fra politiet har været til møde i Lovudvalget i forhold til skyderi i beboede områder. Det er muligt, at der vil ske en ændring i lovgivningen: fra at skyderi i beboede områder ses som en overtrædelse af politivedtægten, til at det i stedet kan blive en overtrædelse af kriminalloven. BTB og Ann Birkekjær Kjeldsen (ABK) har som repræsentanter for hhv. politi og departementet for sundhed og infrastruktur - været til møde med brancheforeningen, bl.a. i forhold til fysiske reklamer for alkohol. Det anerkendes at det er et problemfyldt område pga. de mange samfundsmæssige problemer der er i forbindelse med køb af alkohol, men ting tager tid og det er svært at sige, om der vil ske noget på området. Det blev drøftet om det var muligt, at undersøge reklamers påvirkning af unge og alkohol og i så fald hvem der kunne stå bag denne undersøgelse. Det sker, at forretningerne bryder loven ved at sælge alkohol til både berusede personer og til mindreårige. Problemer hvor alkohol er involveret er blevet formindsket i Tasiilaq pga. forbud af køb/salg af stærk spiritus. ABK orienterede om, at der er en kampagne på vej fra departementet for sundhed og infrastruktur omkring alkohol og vaner: Max. 4 tassa. Kampagnen vil køre på flere niveauer og har en humoristisk vinkel. Selvmordstrusler fylder meget nogle seriøse, andre ikke. Sundhedsvæsenet og politiet reagerer hver gang, men det er spild af ressourcer når det misbruges. Selvmordsraten er fortsat frygtelig høj i Grønland. Ifølge en undersøgelse på østkysten er alle de, der begår selvmord kendt i systemet på den ene eller den anden måde. Et rejsehold i forhold til seksuelt misbrugte er i gang. Det er vigtigt med tidlig indsats og fokus på de udsatte personer i samfundet. Departementet for sundhed og infrastruktur og Sermersooq kommune arbejder med robusthed blandt unge (som led i forebyggelsesarbejdet). Der er generelt en udfordring i kommunerne i forhold til, at de er meget pressede. SSSPK/ forebyggelsesudvalgene kontakter ikke PiSiu, selvom rådgivning og sparring med SSSPK er en af PiSius hovedformål. Det blev drøftet, at sekretariatet for PiSiu skal arbejde på at få kontakten op og stå i Nuuk er fysisk kontakt muligt, og de andre udvalg kan kontaktes pr. brev eller telefon, så vi sikre at de ved vi findes. 2\n3 Der skal kigges på Saaffik (børnehuset) og børne- unge strategien da der er diskussion om, hvorvidt det virker eller ej. Der er store udfordringer med at arbejde på tværs. Kan PiSiu havde noget at gøre i forhold til dette? evt. anbefale at fx Saaffik får en chance mere. PiSiu blev i okt. inviteret til møde i Lovudvalget, så de kunne høre nærmere om hvem PiSiu er, og hvad der arbejdes med. BTB, ABK og Christina Mølholm (CM) var med som repræsentanter. Det var positivt, at der var/er interesse for PiSiu. Ad 2) Orientering fra sekretariatet: CM orienterede om voldsforebyggelseskortet, som i efteråret blev distribueret i Grønland, og at der i okt. er sendt spørgeskemaer ud til nogle af de unge i alle 4 kommuner. Forebyggelseskonsulenterne i kommunerne har været en stor hjælp i dette arbejde. Der har været et par artikler om PiSiu; en i Aurora, GA s medlemsblad (september), og en i ANU UNA, som er et blad der købes i supermarkeder (oktober). Meget positivt med reklame for, at PiSiu findes. Der kommer også en artikel i Grønlandsbankens blad, som deles ud til alle husstande i Grønland givetvis i december. PiSiu er medvært til Nordisk Møde for de kriminalpræventive råd i 2014; det er Danmarks tur til at holde arrangementet, og har spurgt om det kan afholdes i Nuuk, hvilket vi har takket ja til. CM sender snarest datoer for mødet ud på mail, så PiSiu s medlemmer forhåbentlig har mulighed for at deltage. PiSiu s facebookside vokser i forhold til antal synes godt om tilkendegivelser, og det er positivt. Medlemmerne blev opfordret til at gå ind indimellem og synes godt om de statusopdateringer der kommer, for så bliver budskaberne spredt endnu mere. Spillet qanoq isumaqarpisi?/ Hvad synes I blev nævnt, og CM efterlyste ideer til fonde eller sponsorer. Der kom nogle ideer op CM kontakter ABK og Torben Weyhe (TW) omkring det. En socialrådgiverstuderende (Pilutaq Lennert) er ved at lave en dokumentarfilm med fagpersoner om seksuelt misbrug. Han vil gerne interviewe et medlem fra PiSiu omkring vores arbejde med forebyggelse. Det skal helst være en grønlandsktalende. Medlemmerne var positive overfor dette - der vil blive fulgt op på dette af CM efter mødet. CM skal til konference om udsatte børn og unge i uge 47, samt besøge det Kriminalpræventive Råd i Danmark i uge 49. Ad 3) Viggo Johansen, vicepolitiinspektør ved Grønlands Politi fortalte om samtale i stedet for husspektakler. 3\n4 Husspektakler sker oftest i weekenden, oftest i hjemmet blandt partnere eller bekendte, og alkohol er næsten altid involveret. Følgevirkningerne er ofte hærværk og vold, og nogle gange også selvmord og drabsforsøg/drab. Samtale i stedet for husspektakler er implementeret i Sisimiut, Nuuk, Maniitsoq og Aasiaat. De øvrige byer følger trop senere. Det startede som forsøg i Sisimiut i 2011, og resultaterne var positive, og derfor blev projektet implementeret i de øvrige nævnte byer i sommeren Politiet møder generel ikke modtand, når de kommer ud til det opfølgende besøg (ofte dagen efter) folk ved godt, at de måske har behov for hjælp. Det er en politiansat og en fra kommunen, som kommer ud på dette besøg. Det er vigtigt, at der er støtte/opbakning fra kommunernes forebyggelsesudvalg/ socialforvaltningerne. Tallene fra de 4 byer tyder på, at det virker nedsættende på antal husspektakler, selvom det fortsat er meget nyt. ABK oplyste, at det på sygehusene overvejes, hvordan man kan hjælpe de borgere, der henvender sig som ofre for vold, men hvor episoden ikke er anmeldt til politiet. Trine Chemnitz (TC) fortalte, at de i et par af anstalterne har et projekt omkring adfærdsregulering af de indsatte, for evt. at være med til at forebygge, at de går ud og er voldelige igen. Ad 4) TW fortalte om Naalakkersuisut s nationale strategi mod vold. Voldsproblematikken skal tænkes med i alle indsatser, der er rettet mod at skabe trivsel, sundhed og social inklusion. Handlingsplanen er blevet ændret lidt og rykket pga. valget i foråret, så strategi- og handlingsplanen mod vold gælder fra Handlingsplanens primær fokus er på vold i nære relationer, med henblik på at sikre en forebyggende effekt i forhold til børn og unge. Der er indsatser nævnt i handlingsplanen som kan supplere andre allerede fungerende indsatser. Departementet for familie og justitsvæsen er i gang med en website målrettet fagpersoner på social- og sundhedsområdet + en anden website i forhold til unge og parforhold. Ligeledes arbejdes der på en reality serie med unge, som har dialoger om parforhold. PiSiu s medlemmer fik alle et eksemplar af den danske udgave af bryd tavsheden, stop volden Naalaakersuisut s strategi og handlingsplan mod vold PiSiu er nævnt i forhold til evt. samarbejde med andre instanser og lign. Handlingsplanen skal op i Inatsisartut snart, og det er TW s formodning, at den bliver vedtaget. Ad 5) Det blev på mødet besluttet, at punktet omkring fremtidige projekter og tiltag bliver drøftet via mail. Det betyder, at CM sender idékatalog og forslag til temadage ud til medlemmerne, og så sender medlemmerne hver især tilbagemeldinger og respons på, hvilke ideer de mener bør prioriteres først, samt melder tilbage til CM, hvis de har andre ideer til tiltag/ projekter + kender til sponsorater der kan være behjælpelige. Derefter drøftes emnet på næste møde. 4\n5 Ad 6) ABK nævnte, at forebyggelse indenfor sundhed + strategi mod selvmord var med på Samlingen i Inatsisartut d.d. Kirsten Ørgaard (KØ) Mælkebøtten og SFI udgiver rapport i næste uge vedrørende Mælkebøttens arbejde. Sekretariatet for PiSiu vil få et eksemplar af denne (af enten TW/departementet for familie og justitsvæsen eller KØ). TW orienterede om, at der er en revision af kriminalloven på vej, samt at der i Danmark er sat penge af til, at få arbejdet med de lange ventelister der er på, at få straffesager for retten i Grønland. Ad 7) Det blev aftalt, at næste møde i PiSiu vil blive i marts/april CM sender 3 mulige datoer ud i det nye år, og så melder medlemmerne tilbage. Det blev foreslået, at mødet også kan foregå hos en af medlemmerne på et tidspunkt dette var der tilslutning til. Det kan aftales nærmere til næste møde. 5\nP1SIu. Pinerlutsaaliuinermut Siunnersuisoqatigiit Det Grønlandske Kriminaipræventive Råd\nP1SIu Det Grønlandske Kriminaipræventive Råd Årsberetning 2013 herunder Det Grønlandske Kriminaipræventive Råd ii ii Fi5u Forord Til Justitsministeren og Grønlands Selvstyre. For PiSiu ( ) skete der flere\nPiSiu. Pinerlutsaaliuinermut Siunnersuisoqatigiit. Det Grønlandske Kriminalpræventive Råd\nPiSiu Årsberetning 2014 Forord Til Justitsministeren og Grønlands Selvstyre. 2014 stod i samarbejdets tegn for PiSiu ( Det Grønlandske Kriminalpræventive Råd). I løbet af året blev der etableret flere\nPiSiu. Pinerlutsaaliuinermut Siunnersuisoqatigiit Det Grønlandske Kriminalpræventive Råd. Årsberetning\nPiSiu Pinerlutsaaliuinermut Siunnersuisoqatigiit Det Grønlandske Kriminalpræventive Råd Årsberetning 2010 Årsberetning 2010 for Pinerlutsaaliuinermut Siunnersuisoqatigiit Det Grønlandske kriminalpræventive\nSamtale i stedet for husspektakler. Viggo Johansen Vicepolitiinspektør\nSamtale i stedet for husspektakler Viggo Johansen Vicepolitiinspektør Livets rør Den onde cirkel vold i Nuuk: G-TIDSPUNKTER (måneder) Weekend JANUAR 33 22 FEBRUAR 20 12 MARTS 9 4 APRIL 27 13 MAJ 15 9 JUNI


standard måling af hastighed for en pc\nhvordan man kan spare apps til et SD- kort\nhvordan man kan se cache-oversigten\nhvordan man bruger en Microsoft IntelliPoint 7000 mus\nhvordan du indstiller den opdateringshastighed på en pc skærm\nhvordan du installerer Hawking bredbånd booster\nMens producenterne typisk rapport processorens klokfrekvensen som et mål for PC hastighed , dette er ikke en officiel standard . Processorens cache hukommelse og antallet af kerner , kombineret med bundkortet og systemhukommelse ydeevne , har alle en hånd med i fastlæggelsen PC hastighed\nIfølge PC Guide , computere synkronisere strømmen af data med en elektrisk puls cykling mellem høj og lav spænding . Uret er antallet af cyklusser per sekund , hvor en processor opererer . Jo højere klokfrekvensen , jo oftere processoren arbejder for at udføre software instruktioner .\nNogle processorer indeholder flere processorer , eller " kerner ", på en enkelt chip , der giver dem mulighed for at udføre en lang række opgaver samtidigt . Cnet rapporterer, at multi- core processorer udfører ofte hurtigere end single- core -enheder , der opererer på hurtigere ur priser.\nCache er en form for high- speed hukommelse placeret på processoren . Ifølge Hardware Secrets , gør det muligt for processoren at få adgang til data hurtigere , end det kan i systemets hukommelse . Således , at jo større cache , jo mindre ventetid processoren gør , og jo hurtigere den udfører .\nBundkortet giver processoren at kommunikere med systemhukommelsen over en sti kaldet front side bus . Denne tilgang bestemmer, hvor hurtig din processor modtager de data, den har brug for.\nJo mere hukommelse du har , jo hurtigere din pc fungerer når det drejer sig flere programmer eller store filstørrelser . Den type og hastighed din hukommelse ligeledes fastlaegger den overordnede computer hastighed .\nPrevious：en liste over 64- bit AMD CPU’er Next：Inspiron 7500 specifikationer


Badeværelsestilbehør | Køb tilbehør til badeværelse her\nDu er her: Forside / VVS / Bad / Badeværelsestilbehør\nMest Solgte i Badeværelsestilbehør\nElvvs har alt, der skal til for at fuldende badeværelset. Produkter i høj kvalitet med et varieret designmæssigt udvalg, så der er noget for enhver smag.\nSkal du finde et spejl til badeværelset, en håndklædestang eller en sæbedispenser, så tag et kig på vores flotte tilbud inden for badeværelsestilbehør. Vi fører også hele serier fra de førende producenter som GROHE, Vola og Hansgrohe. Vi kan derved levere matchende badeværelsestilbehør, hvis du står overfor en renovering af badeværelset.\nBadeværelsesudstyr til lave priser\nIstandsættelse af et ældre badeværelse er en stor udskrivning, ligesom badeværelser i nybyggeri er en af de største poster i projektet. Derfor skal badeværelsestilbehøret være billigt, så budgettet ikke løber løbsk. Hos Elvvs kan du møblere hele dit badeværelse til en fair pris. Du skal blot beslutte dig for stil og farve, så har vi udvalget og alle de populære serier inden for fx håndklædekroge, toiletpapirholdere, sæbeskåle m.m. Du får tilmed prismatch på mange af vores produkter. Det betyder, at hvis du finder varen billigere et andet sted, matcher vi prisen. Du skal kun handle ét sted - og sparer tid og penge på samme tid.\nBadeværelset – en vigtig del af boligen\nDe fleste af os bruger flere timer end vi lige regner med på badeværelset. Det er sted, hvor mange nyder at bruge lidt ekstra tid på sig selv, fx en afslappende stund med karbad og musik i højtaleren. Med børn i familien er badeværelset også et sted, hvor det er sjovt med leg og vandpjask i badekarret. Derfor er det vigtigt, at badeværelset er et rart sted at opholde sig. Det skal være rengøringsvenligt, men også have en hyggelig stemning. Det kan du skabe med funktionelt og lækkert badeværelsestilbehør samt fx grønne planter og lækre bløde håndklæder.\nPlanlæg indretningen af badeværelset fra starten\nNår du skal indrette et badeværelse helt fra bunden, fx efter en renovering eller nybyggeri, så har du muligheden for at sætte den helt rette stemning fra starten. Så planlæg og tænk over, hvordan dit badeværelsesudstyr kan understøtte den stil og den stemning, du gerne vil have i din bolig. Funktionaliteten skal selvfølgelig også være i top, så der fx er smarte løsninger til opbevaring af sæbedispensere, håndsæbe og shampooflasker, så badeværelset også er nemt at holde rent, ryddeligt og indbydende i en travl hverdag.\nHos Elvvs kan vi hjælpe dig med at skabe en gennemført stil, hvor der også er lagt vægt på de smarte og funktionelle løsninger. Hvis der er en bestemt vare, du savner i vores sortiment, så kontakt os endelig. Vi vil gerne være behjælpelige med at bestille varen hjem til dig.\nHvor kan jeg købe badeværelsesudstyr?\nHos Elvvs.dk kan du finde badeværelsesudstyr, der sætter prikken over i’et på dit badeværelse til en fair pris. Vi fører hele serier fra fx GROHE, Vola og Hansgrohe, som er kendt for høj kvalitet og lækkert design.\nHvilket udstyr skal jeg bruge på mit badeværelse?\nDu skal have knager eller en håndklædestang eller håndklædering, så dine håndklæder kan komme op og hænge til tørre. Det kunne også være en ide med nogle hylder til dine parfumer eller hudplejeprodukter. Et spejl over vasken, måske et med indbygget lys, er også praktisk. Og så er der alle småtingene: sæbeskål, sæbemagnet, sæbedispenser og tandkrus.\nJeg vil gerne være fri for at handle badeværelsesudstyr flere steder\nDet kan vi godt forstå! Det er bøvlet at handle flere steder, når man gerne vil købe en samlet serie af badeværelsesudstyr til billige penge. Hos Elvvs har vi valgt at have prismatch på mange af vores varer. Det betyder, at du som forbruger kan få varen til samme pris, hvis du ser den billigere et andet sted. Du kan også kontakte os, hvis der er en bestemt vare, du ikke kan finde. Så hjælper vi med at få den bestilt hjem i sortiment.


Hvordan man opnår en traditionel stil - ✔ - Smart Home Making | Udgave: 2020\nHvordan man opnår en traditionel stil\nElsker du følelsen af varme og velkommen i et hjem? Graver du mod en stil med rig trøst mere end formalitet? Den koloniala ærafødte traditionelle stil kan bare være hvad du leder efter. Mens inspiration til denne stiltype kommer fra fortiden, er det i sidste ende om komfort, varme, fortrolighed og behageligt forudsigelig orden.\nSymmetri og Balance. Som nævnt har den traditionelle stil altid været funktionel og komfortabel. Fra din arkitektur til dine møbler, skal du lade en iboende følelsesorden herske i rummets layout. Placer store, tunge møbler overfor større brændpunkter, såsom en pejs eller vinduer i konventionelle arrangementer, der arbejder for at visuelt afbalancere rummet.\nHolde en fornemmelse mod selve rummets akse, skabe strukturerede konversationsenheder med møbler. Det er en god idé at gruppere og arrangere møbler (som vil være behagelige i sig selv ... men vi kommer til det senere) symmetrisk når det er muligt.\nVarm farvepalet. Inspireret fra en tid, hvor et hjems farver var varme og omslutter, opretholder traditionel stil brugen af rige, værdige farver i dag. Farver er ikke det centrale i et traditionelt rum; snarere tager de backstage og er glade for at give varme til rummet samlet.\nNeutralens mest neutrale (think beige, tan, taupe) er en grundpille, især når de kombineres med dybere, rigere toner af brun, blå, rød og grøn. Et trick at spille med farve i et traditionelt rum er at holde tingene tone-på-tone - hvis du elsker en lysere og mere moderne farve, kan du for eksempel hjælpe med at blødere og arbejde i et traditionelt rum ved at forene det med lignende men mere begrænsede nuancer.\nRige, varme trætoner. Mørkere trætoner fører vejen i traditionel stil. Tænk eg, mahogni, valnød eller kirsebær, mahogni, eg. Du vil have en følelse af nærvær og dybde i din brug af træ, som nogle gange er svært at opnå med blonder skov og bambus. Selvfølgelig behøver dit traditionelt stylede rum ikke være helt dækket af træ for at blive vellykket - selv små detaljer (for eksempel cedertak bjælker eller kirsebærrækninger på en fløde trappe) bære udseendet af sofistikeret hygge hjem.\nHvordan man opnår en marokkansk stil\nHvordan man opnår en toscansk stil\nHvordan man opnår en eklektisk stil\nSkræddersyede og raffinerede møbler. Traditionelle værelser ligger langt fra skarpe vinkler og barske linjer. I stedet omfavner de bløde kanter og kurver og overdådighed. Møbler er normalt polstret og ret formelle, men er designet til at invitere folk til at synke lige ind gennem deres omhyggelige samtalefremmende arrangement.\nOpt for skørt stykker for at give en følelse af hygge og at afbalancere benet af tabeller og andre stole. Sørg for, at hvert stykke er behageligt og indbydende i sig selv, og at der er nok puder til at tage.\nHyggelige og indbydende tekstiler. En stor del af traditionel stil er dens overflod af stoffer. Draperier eller andre vinduesbehandlinger i righoldige traditionelle stoffer (tænk damask, fløjl, chintz) vil sandsynligvis indebære masser af stof, der falder yndefuldt på gulvet. Mønstre, der finder sted i traditionelle rum, er tilbøjelige til at være (ingen overraskelse her) traditionelle mønstre - blomster, plaider, striber og selv toile.\nDu er velkommen til at blande og matche mønstre for at opfriske dit rum, men sørg for at holde en tæthed på farvepaletten. Ikke-tekstil tekstiler spiller også en vigtig rolle; Vælg krystal udsmykninger på belysningsarmaturer, varmere metaller (bronze, messing, kobber) til VVS og forgyldte rammer til illustrationer.\nDignified Trim og støbegods. Måske er det første du bemærker, når du ser et traditionelt rum, den smukke håndværkers efterbehandling - lister fra gulv til loft og trim rundt om alle arkitektoniske elementer.\nDisse detaljer kan variere alt fra meget udsmykkede til meget enkle - nøglen til at hjælpe dem med at opretholde en traditionel stil er den visuelle vægt, de bærer, uanset indviklingen. Du vil have de arkitektoniske elementer i rummet, ikke bare møblerne, for at føle sig helt statelige, og materielle trim udfører dette.\nKompakte køkkendesigner til små rum - alt hvad du behøver i en enkelt enhed\n25 Stilfulde måder at vise dine familiebilleder på\nDippet i farver: En vejledning til monokromatisk styling\nSådan vælger du det rigtige tæppe i overensstemmelse med rummets funktion\n5 tips til at guide dig i din søgning efter den perfekte loftsventilator\nSådan får du dit hjem klar til at modtage gæster\nSådan kan du bruge strenglys til at gøre dit soveværelse ser drømmende ud\nPeruvianske hjem med klare udsigt over horisonten fra hvert enkelt værelse\nEt bæredygtigt hjem, der kan bygges på mindre end en dag\nDen opustelige blæse sofa af Malafo\nSmuk og frisk 81 kvadratmeter lejlighed i Sverige\nEgg House, et fantastisk cirkulært ophold i Prag\nTraditionel lejlighed i Mexico konverteret til funktionel kunstner's Studio\nFarverige og spændende møbler: QBig Sofa\nDefinere dit hjem stil med accentmure\nDIY Guld Stripe Blomstervase\nLav en frisk luftretrække med nye udendørs møbeldesigner\nBedøvelse Lookout Tower bygget af Shipping Containere\n10 fedte farver til at male dit hjem udenfor\nHvad det betyder at dekorere med terrarier - Nøgle tips og detaljer


DET SKER I KROPPEN, NÅR DU SMAGER\nSmagssansen spiller en afgørende rolle for sundheden, og den har rigtig godt af at blive motioneret. Præcis som resten af kroppen.\nCHILI RUSH - gør ondt før det gør godt\nEvnen til at smage noget stærkt, den chemestetiske sans, er en sans helt for sig selv. Den er en del af det neurologiske smertesystem, der belønner kroppen med behag, efter du har spist noget stærkt som fx chili, peber, karry, stærk alkohol eller saltlakrids. Fænomenet er stadig lidt af et mysterium, men en teori går på, at kroppen sætter sit forsvarssystem ind imod smerten, når du indtager noget stærkt. Der frigives endorfiner, som er morfinlignende stoffer og får hele kroppen til at summe af velbehag. Lidt på samme måde som fænomenet “runners high”, der ligefrem kan gøre løbere afhængige af at løbe til det gør lidt ondt.\nMORS MÆLK KAN ALLE LIDE\nDen eneste smag, alle mennesker i hele verden er født med at kunne lide, er den søde, fede smag af mors mælk. Smart, for den præference sikrer den nyfødtes overlevelse. Også som voksne kan næsten alle lide flødechokolade, kager, cacaomælk og is. Resten skal læres.\nPiger kan bedst lide hindbær og grøntsager. Drenge er mere til kraftige smagsnuancer; sødt salt og chili. Og børn i byen er vildere med smagen af nori-tang end børn på landet. Sådan lyder nogle af resultaterne af Masseeksperimentet 2015, som blev afviklet på Dansk Naturvidenskabsfestival af forskere fra Københavns Universitet med støtte fra NordeaFonden.\nALLE SANSER SMAGER MED\nØjnene, næsen, ørerne og følesansen arbejder sammen med smagssansen om at sende signaler til hjernen. Madens farver, tekstur og aromastoffer er faktisk lige så afgørende for smagsindtrykket som de fem grundsmage. For eksempel udvikles der hundredevis af aromastoffer, når du steger et stykke bacon. Maillard-effekten kaldes den reaktion, og den opstår, når madvarer varmes op til over 140 grader, så aminosyrer og sukkermolekyler indgår i nye kemiske forbindelser. Den franske kemiker Louis-Camille Maillard, beskrev effekten første gang i 1912.\nPer Møller er sanseforsker, nærmere betegnet lektor Ph.d.i sensorik og forbrugervidenskab ved Københavns Universitet. Hans speciale er neuropsykologiske fænomeners påvirkning af smagsoplevelse, appetit og fødevarevalg.


Anthem D2V 3D AV-processor\nDu er her: Hjem \_ Surround \_ AV-Processor \_ Anthem D2v3D, sort Vis som: ListeGitter\nD2v er Anthem's absolutte topmodel, med de bedste komponenter penge kan købe i den analoge signalvej. D2v er valget til dig der ønsker absolut top-performance, uanset pris.\nAnthem har på ganske kort tid slået sit navn fast som en af de helt store spillere inden for high-end hjemmebio. Det er sket takket være nogle produkter hvor der er fokus på maksimal ydelse hele vejen igennem kæden.\nÉn af de ting der skiller D2v ud, er hvor meget arbejde der er lagt i at levere en optimal hi-fi-gengivelse fra HDMI indgangene. Et HDMI signal består af tre separate TDMS strømme, som i processoren bliver re-clocket og derefter sammensat via en ekstremt præcis clock, til én højkvalitets digital strøm. Dermed er grundlaget skabt for at de øvrige komponenter har de optimale arbejdsbetingelser.\nHérfra sendes signalet igennem Anthem's egen-udviklede Dualcore DSP processorer, hvor Anthem's trumfkort gemmer sig: ARC, Anthem Room Correction, er markedets bedste rumkorrektion, og formår at optimere lyden til dit lytterum, uden at begrænse dynamikken sådan som mange andre rumkorrektions-systemer ellers gør.\nOpsætningen af ARC foregår på en tilkoblet PC med det medfølgende software, og herefter overføres indstillingerne til processoren. Derfra sendes signalet videre til højkvalitets 24/192 D/A konvertere. Det analoge signal sendes via top-kvalitets komponenter til en analogt fungerende volumen-regulering. Signalet kan leveres via enten ubalancerede RCA udgange, eller balancerede XLR.\nUdover den overlegne lyd-del har D2v også en af markedets bedste video-scalere, med Sigma Designs VXP teknologi. VXP chippen er ikke så kendt og udbredt som visse andre – givetvis på grund af en relativt høj kostpris, for kvaliteten fejler ikke noget. Her er tale om ægte broadcast-kvalitet skalering, og de enkelte egenskaber såsom maskering, aspect ratio, gamma osv kan finjusteres præcist som på en stand-alone scaler.\nMål 49 x 43,8 x 38,7 cm.\nNettovægt 12.3 kg\nFormater Dolby Digital Plus, Dolby TrueHD, DTS-HD High-Resolution Audio og DTS-HD Master Audio\nAutokalibrering Anthem Room Correction\nHDMI version Ikke oplyst\nCoaxial digital indgange 7 + 1 AES/EBU\nDigitale udgange 2 x coaxial\nAnaloge indgange 7 sæt stereo + 5.1 single-ended + 1 sæt stereo XLR\nAnaloge udgange 7.2 single-ended, 7.2 balanceret\nVideo chipsæt Sigma DesignsVXP broadcast-quality DiP\nHvad følger med? Strømkabel, manual, ARC mikrofon og stativ


APK om FV2015: Sæt krigsfly og social genopretning på dagsordenen\nHelle Thorning-Schmidt har udskrevet folketingsvalg tirsdag den 18. juni. Dorte Grenaa fra APK opfordrer til at de centrale spørgsmål om krige og krigsfly på den ene side og asociale reformer og nedskæringer på den anden bliver bragt ind i valgkampen - af alle andre end krigspolitikerne, der ikke vil tale om det\nDen danske statsminister har indledt den officielle valkamp.\n- Oppositionen vil en anden vej. Her skal hver ledig krone gå til tvivlsomme skattelettelser. Her er der nulvækst så langt øjet rækker. Her vil blokpolitik afløse det brede samarbejde. Her er Lars Løkke Rasmussen statsminister, sagde Helle Thorning-Schmidt, da hun i et stort presseopbud udskrev valget.\nMen der er ikke nulvækst for krig og oprustning. Begge blokke vil have nye milliarddyre krigsfly, nye kampvogne og ny ammúnition. Processen med at afgøre hvilket fly det skal være vil gå i gang lige efter valget, uanset hvem der er regering. Ligesom den ny regering - uanset hvilken - vil afskaffe den danske retsundtagelse så hurtigt den kan.\nDe to regeringsalternativer er enige om, at nu skal flykøbene afsluttes. Alt peget på at det er Joint Strike Fighter F36 fra Lockheed-Martin, krigspolitikerne fra ’rød’ og blå blok vil have til brug overalt i verden. Og have klar til krig mod Rusland.\nFredsforskeren Jan Øberg har regnet ud, at prisen for nærværende med det planlagte antal fly vil være 30 milliarder kr. og mindst 100 milliarder derefter for at holde dem i luften - det kan man i stedet få en ny og bedre dagpengereform for, som de arbejdsløse ikke selv skal betale.\n- De to regeringsblokke vil gøre meget for at holde diskussionen om kampflyene, oprustningen og den danske krigsdeltagelse i samtlige af USA's og NATO’s nuværende og planlagte krige ude af valget, siger Dorte Grenaa, Arbejderpartiet Kommunisterne.\n- Det er klart, at det sætter debatten om ’velfærd’ og ’nulvækst’ i perspektiv. Den massive oprustning og krigene betales med nedskæringer og forringede sociale ydelser. Sådan har det været med både Løkke og Thorning som statsminister, og sådan vil det fortsætte, ligegyldigt hvem der bliver det igen.\nDorte Grenaa fortsætter:\n- Derfor opfordrer APK til , at politikerne fra de to blokke i valgkampen bliver stillet over for spørgsmålet om kampfly og den kostbare krigsdeltagelse og kravet om at stoppe flykøbet og krigene. At vælgerne, uanset hvem de vil stemme på, eller om de stemmer blankt eller bliver helt væk, kræver klar besked, og ikke lader sig manipulere af partiernes spindoktorer til at tro at det hele handler om vækstpromiller på finansloven.\n- Helle Thorning har udskrevet valget med store fanfarer om, at Danmark nu er ude af krisen og at det fra nu af for alvor går fremad. Hun lover ’ekstra penge til velfærd’ Men krisepolitikken forsætter med hård hånd for alle dem, der rammes af alle de asociale nyliberalistiske reformer Det store flertal får en ringere realløn, hvis man er i arbejde, og mange sociale ydelser er halveret og trådt helt ned. Kravet er, at alle nedskæringsreformerne rulles tilbage.\n- Både uligheden og utrygheden er vokset. Blå bloks nulvækst og skattelettelser er intet alternativ. Hverken ’rød’ eller blå blok lægger op til ændringer, der bare ligner en reel forandring, siger Dorte Grenaa.\n- Arbejderpartiet Kommunisterne vil gøre hvad vi kan for at bringe spørgsmålet om nedskæringerne og de asociale reformer og deres sammenhæng med krigsfly, krige og oprustning ind i valgkampen. Hverken ’rød’ eller blå blok skal have lov til at slippe for tiltale og ansvar.\nValgkamp er kamp mod privatiseringer, nedskæringer, krigsfly…\nKommunistisk Politik 5, 2015\nArbejderpartiet Kommunisterne: Stem blankt\nKommunistisk Politik 4, 2015\nNetavisen 27. maj 2015


Gratis hastighedsforøgelse....??? | YouSee Community\nSig mig, gør TDC grin med mig?\nI første halvdel af september blev jeg tilbudt en forøgelse af min bredbåndshastighed fra 5 Mb til 20 Mb uden merbetaling. Det tilbud accepterede jeg naturligvis (hvem ville ikke det??). Siden har jeg modtaget to mails (24. sep. og 19. okt) med besked om, at TDC desværre ikke vidste, hvornår man kunne indfri løftet. Siden har jeg intet hørt. En TDC tekniker har målt den højest mulige hastighed på min adresse til langt over 20 Mb, så teknisk set kan det altså lade sig gøre.\nHar det noget at gøre med, at Waoo! i samme periode tilbød 30 Mb for stor set samme pris? (jeg har nemlig også Fibernet, hvilket TDC har alle muligheder for at vide).\nHvad vil TDC gøre ved, at jeg nu i mere end tre måneder faktisk har betalt for 20 Mb men kun fået 5 Mb??\nvh en måbende TDC-abonnent i Uvelse\nJeg er kunde som du og jeg kan godt forstå du undrer dig. Desværre kan du finde andre kunder i forummet som har oplevet det samme.\nJeg tror desværre nok, at du har misforstået formålet med dette forum. For det meste er det andre kunder der sidder bag tasterne, og jeg tror ikke at en anden kunde kan svare dig, selvom vi gerne vil.\nJeg foreslår dig, at du også udfylder en klage til TDC. http://tdc.dk/kontakt/klage/regning/\nDu kan se hele den efterhånden historiske debat i dette forum under emnet : Gavekort / kampagne .\nDet er ikke opmuntrende læsning.Vi er fortsat nogle stykker ( kunTDC ved hvor mange ) som indtil nu kun er mødt med støjende tavshed\nDu skal bare dokumentere over for TDC at du har betalt for meget, og kræve det tilbagebetalt\nEllers vil jeg svare dig som jeg har gjort i lignende tråd:\nDu skal henvende dig til TDC kundeservice, det er de eneste der kan hjælpe dig lige omkring dette problem. Men jeg kan da oplyse at der er forlydender om at alle bredbåndskunder vil få øget deres hastighed i løbet af det nye år.\nOg det er rigtigt som andre skriver at der er flere faktorer som er afgørende for hvor høj en hastighed du kan forvente, bl.a. afstand til centralen.\nJeg har et suplerende svar til KPN.\nRigtigt - Det har jeg også hørt: http://netnyt.tdc.dk/publish.php?id=27497\nTak for din kommentar og link. Også tak til andre. Artiklen siger "i starten af 2011 får alle...." - hvorfor i himlens navn tilbyder de mig det så i begyndelsen af september i år, hvis de ved, de alligevel ikke kan levere varen foreløbig? Det kan da kun være for at holde på mig som kunde. Ufint! Lad mig lige understrege, at mine spørgsmål er retoriske - jeg forventer ikke noget klart svar - slet ikke fra TDC! ;-)\nHvis det kan trøste dig, så har jeg tænk det samme. - men der kan jo være en god grund til at TDC gør som de gør. Er der nogen der måske kan komme med et bud?


Pushere vinder millioner på Christiania: Vi er bare heldige - TV 2\nPushere vinder millioner på Christiania: Vi er bare heldige\n16. sep. 2014, 22:13\nFlere pushere vandt kæmpegevinster i spil på Christiania Foto: Ukendt\nFlere af de personer, der er tiltalt for at have solgt hundredvis af kilo hash på Christiania, har vundet svimlende summer på spil.\nDet kom frem, da en af seks omfattende Pusher Street-sager i dag fortsatte ved Københavns Byret.\nI hvert fald tre millioner har tre mænd og en kvinde fået udbetalt for gevinster fra blandt andet Danske Spil i perioden, som sagen handler om.\nEn 48-årig mand har vundet 1,2 mio. kr., mens en 47-årig har vundet 850.000 kr. En kvinde har vundet godt 720.000 kr., mens en 27-årig mand har vundet godt 163.000 kr.\nPolitiet har en mistanke om, at de mange gevinster reelt er et forsøg på at hvidvaske hash-penge.\nDerfor spurgte anklager Andreas Kjærulff igen og igen de tiltalte ind til, gevinsternes ophav:\nHvad var der nøjagtig spillet på - og hvornår.\nDet tætteste, han kom på et svar, var, at der var tale om enten et ubestemt hestevæddeløb - eller ikke nærmere angivne Europa League-kampe.\nJeg må ærligt indrømme, at jeg har været heldig. Jeg har taget imod tip nede i spillekiosken fra nogen, der har spillet rigtig mange boner gennem deres tid. Jeg har taget eksperternes tip til mig, sagde den 27-årige, der boede på Christiania, indtil politiet slog til i marts 2014.\nSagen - den såkaldte 'Sag 6' - handler om salg af hash fra fem forskellige hashboder, der ifølge politiet dagligt har solgt 500 gram hash gennem mere end et år, eller op mod godt et ton hash.\nDen 27-årige er tiltalt for at have taget del i hashsalget i den bod, politiet kaldet 'bod 29', fra maj 2013 og frem til anholdelsen i marts 2014.\nI alt mener politiet, at han har medvirket til at sælge 114 kilo hash.\nDet nægtede den 27-årige i dag, men han tilstod gerne, at han havde solgt 80-150 gram hash mellem to og tre gange om måneden i perioden - altså et sted mellem 1,5 og 4,5 kg hash.\nDen 27-årige afviste dog, at der skulle være nogen som helst kobling mellem hash-salg og spil.\n- Man har jo lov til at være heldig en gang imellem, sagde den 27-årige.\n- Du sikker på, at det er dig, der har spillet? ville anklager Andreas Kjærulff vide.\n- Det er ikke nogen, du har købt af andre, de kuponer?\n- Nej. Jeg kan ikke se nogen sammenhæng mellem at sælge hash og spille, sagde den 27-årige.\nLigesom den 27-åige erkendte en 52-årig kvinde, at hun havde solgt et sted mellem 30 og 100 gram hash nu og da på Christiania. Herunder fra hash-bod 29.\nKvinden, der i 2013 på papiret havde indtægter på blot 144.298 kr., havde svært ved at redegøre for, hvordan de indtægter hang sammen med adskillige rejser til bl.a. Tyrkiet og flere store kontantbeløb, som politiet havde fundet hos hende. Samlet set havde hun udgifter på 231.691 kr. det år.\n- Det er en difference på 90.000 kr., konstaterede anklager Andreas Kjærulff.\nKvinden afviste at leve et liv finansieret af hash-salg. En del af pengene var "opsparing", en del var sorte indtægter for trappevask og rengøring - og så var der de massive gevinster fra spil, forklarede den 52-årige.\nI alt fandt politiet kvitteringer hos den 52-årige kvinde for gevinster på omkring 720.000 kr..\n- Er det dig, der har spillet, spurgte anklager Andreas Kjærulff.\n- Ja, det er det da, hvem skulle det ellers være? svarede den 52-årige.\n- Det kunne jo også være kuponer, du har fået eller købt af nogen?\n- Har du nogen beviser for, at det ikke er mig, der har spillet, spurgte den 52-årige kvinde irriteret.\nAnklager Andreas Kjærulff konstaterede, at han blot stillede spørgsmål.\n- Jamen, du spørger om sådan nogle sjove ting. Undskyld, sagde den 52-årige og faldt lidt ned igen..\n- Hvor meget vil du tro, at du har spillet for? spurgte Andreas Kjærulff.\n- Det ved jeg ikke\nAnklageren nævnte, at to af de andre mænd, der er tiltalt i sagen, havde scoret gevinster på mere end to millioner kroner til sammen.\n. Er I meget heldige ude på Christiania eller spiller I usædvanligt meget?\nHer brød forsvarer Hanne Reumert ind.\n- Det kan min klient altså ikke svare på, sagde hun, inden den 52-årige alligevel forsøgte.\n- Hvad er din hobby? spurgte den 52-årige kvinde anklageren.\n- Jeg ville i hvert fald ønske, at jeg var så heldig, gled Andreas Kjærulff af.\n- Du skulle prøve, lød det fra den 52-årige.\nSagen er berammet til 30 retsdage og forventes færdig i december 2014.\n'Sag 6' fortsætter mandag, hvor flere af sagens øvrige tiltalte skal afgive forklaring.\n'Sag 6' er én af seks sager, der alle udspringer af halvandet års efterforskning mod hash-handlen på Christiania.\nSagen består af 10 tiltalte - heraf tre kvinder - og fem boder, der ifølge politiet hver har solgt 500 gram hash om dagen. Boderne har efter politiets opfattelse haft åben mellem 358 og 476 dage i perioden, hvilket giver et samlet salg på godt et tons hash.\nPolitiet sætter i anklageskriftet navn på salg af 856,3 kg. hash i løbet af normal åbningstid.\nHalvdelen af de tiltalte i sagen er tiltalt for salg af hash fra bod 29, og en 56-årig mand, JO, der ifølge politiet har tilknytning til Hells Angels, JO, menes at have haft en mere overordnet rolle i forhold til boden. Han er ikke tiltalt i 'Sag 6', men 'Sag 1'.\nHans rolle i bod 29 vil først blive bedømt af retten, når alle seks sager er slut.\nTiltalte fra to ud af fem boder har ifølge politiet solgt hash på de såkaldte aktionsdage.\nDer falder dom i sagen 13. februar 2015.\nAflytning af fængslet mand knytter hashbod til stor joint-fabrik\nForsvarere i bred kritik af politiet i Christiania-sag\nPoliti: Pushere scorede op mod 157 mio. på hash-salg\nPusher: Alle kan sælge hash på Christiania\nChristiania: Her er politiets hemmelige beregninger\nHash-agenter i centrum: Sådan vil politiet fælde Christianias pushere\nPolitiets hash-købere skal vidne bag lukkede døre


Ung mand flygtede fra fængselsbetjente og begik to farlige overfald - politiken.dk\nDanmark 22. maj 2020 kl. 17.17\n»Det er heldigvis forholdsvis sjældent, at så relativt unge personer bliver vurderet så farlige, at en dom til forvaring på ubestemt tid er den eneste mulighed for at beskytte borgere mod personen«, siger anklager Julie Engstrøm Skovgaard i en pressemeddelelse fra Københavns Vestegns Politi.\nManden begik forbrydelserne på et tidspunkt, hvor han egentlig skulle afsone en tidligere dom på fængsel i syv år. Men det lykkedes ham at stikke af under en ledsaget udgang fra Enner Mark Fængsel.\nTo andre mænd er fredag blevet dømt for at have deltaget i drabsforsøget i Søborg. De måtte vide, at offeret var i fare for at dø, hvis det ikke havde været for den akutte lægebehandling, mener retten. Dommen lyder på fængsel i ni år til en 27-årig og en 23-årig.


Movie Maker - Et Hollywood firmaevent med Movie Maker\nAnd Action!! … siger instruktøren imedens assistenten klapper klaptræet i med et brag. Kameraet kører og skuespillerne gør deres bedste for, at få den næste scene i kassen. I baggrunden står to kolleger og øver deres replikker til den næste scene, samtidig med at en tredje hjælper med kostumerne.\nMovie Maker er skudt i gang med kurs mod den store blockbuster - filmen der vil forandre filmhistorien!\n• Fokus på teamwork\n• Styrker kreatviteten\n• Underholdende og udfordrende\n"Et fremragende arrangement”\nMette Erlang, Deichmann\nMaria Olsen, Café Frederik\nSkab jeres eget Hollywood\nTag direkte til Hollywood med Movie Maker, et underholdende team event der udfordrer teamet på mange måder. Her er det vigtigt, at teamet bevarer overblikket, kreativiteten og motivationen. Rollerne skal fordeles, manuskriptet skrives, rekvisitterne findes og teknikken mestres.\nHer er det jer der spiller alle rollerne, instruerer, står bag kameraet og får logistikken til at gå op. Som i den virkelige filmverden, er det vigtigt at I arbejder sammen, for at lave den bedste film.\nFra Morten Korch til E.T.\nInden filmarbejdet starter skal filmteamet vælge en kategori. Filmkategorierne kan være inspireret af alt fra "Morten Korch" over "Mandag morgen på arbejde" til "James Bond". Genrerne er typisk satire, drama, action eller ren underholdning.\nKun fantasien sætter grænser for jeres kreativitet og . Movie Maker er gennemført på kursussteder, midt i en skov og ude på deltagernes virksomhed.\nVi sørger for teknikken, rekvisitterne, udstyret og alt andet.\nMovie Maker kan også tilrettes og gennemføres som et TeamBuilding kursus med fokus på kommunikation.\nMovie Maker Award\nEventet afrundes selvfølgelig festligt og højtideligt med de storstilede Movie Maker Awards. Den røde løber er rullet ud, og filmfolkene venter nervøst på juryens votering.\nI ægte Hollywood stil viser vi alle filmene på det store lærred, inden vi kårer vinder filmen og de individuelle titler.\nMan fornemmer tydeligt den nervøse sitren, når aftenens vært siger de skæbnesvangre ord "And the winner is..."\nTid: Fra 4 timer til 2 dage\nRamme: Inden- eller udendørs\nSe flere billeder fra Movie Maker >


Anmeldelse: Daybreakers | Kultur For Unge\naf Peter Henrichsen | Blu-ray/Dvd, Gys | 21 august 2010 | Tilføj kommentar\nGys/Sci Fi: Jeg elsker vampyrfilm, og Daybreakers tegnede til at komme ind på min top 10 over bedste vampyrfilm — ever. Men efter 20 minutter var fyrværkeriet blæst af, og for at holde ud blev jeg nødt til at holde med ‘de forkerte’: skurkene – vampyrerne …\nGenre: Gyser /Sci fi\nInstruktør: Michael og Peter Spierig\nÅret er 2019, og vampyrer dominerer verden. Mennesket er reduceret til avlsdyr, som skal tilfredsstille vampyrernes umættelige blodtørst. Men racen er på vej mod udryddelse. Og kun hvis vampyrerne finder en erstatning for menneskeblod, vil de kunne forhindre en katastrofe, som vil betyde hele jordens undergang.\nSpierigs ville have Ethan Hawke\nDe australske brødre Peter og Michael Spierig skrev rollen som Edward Daltoner – vampyren der har fået moralske skrubler ved at drikke menneskeblod – direkte til Ethan Hawke. Det var deres første og eneste valg, og de fik deres vilje. Brødrene har lavet film sammen siden de var 10, og er blevet Hollywoods store nye håb. Umiddelbart har jeg heller ikke noget at udsætte på instruktionen og Daybreakers er også en visuelt utrolig flot film. Det fremtidige sci-fi miljø med mørklagte biler, der skåner deres vampyrchauffører for sollys, kombineret med de primitive, middelalderlige armbrøster med træpile, fungerer også virkelig godt sammen.\nFascinerende flot og skræmmende i begyndelsen\nDer er bare noget ved den her film, der gør den kedelig. Starten var fascinerede flot, skræmmende og spændende, og jeg troede at det ville blive en af de bedste vampyrfilm jeg nogensinde havde set, men efter 20 minutter gik det hele i stå, i en lang og trættende jagt, hvor de gode kæmper mod de onde for at løse problemet med den globale blodmangel.\nFik lyst til at holde med de forkerte\nMange af vampyrerne, og selvfølgelig Edward Daltoner, er særdeles tiltalende, og det bliver derfor også svært hvem man egentlig skal holde med: vampyrerne eller menneskerne. For vampyrer fascinerer jo og har altid gjort det, og som tilskuere har vi nydt at se dem suge blod på film i snart 100 år. Måske er det fordi Daltoner er så gennemsyret reel og enhver vampyrsvigermors drøm, at filmen bliver kedelig og forudsigelig.\nEn vatflagermus selv i forhold til Twilight\nSelv i forhold til Twilight-serien, hvor vampyrerne dog af og til får abstinenser for at få rigtigt blod, er Daltoner en vatflagermus, og jeg begyndte derfor at holde med imperie-bossen Charles Bromley (Sam Neill), fordi han netop bestred egenskaberne som rigtige vampyrer bør have: det konstante jagtinstinkt efter friskt menneskeblod, og uden spor af anger over at skaffe det.\nManuset til Daybreakers rummer virkelig mange gode elementer. Historien er egentlig unik og effekterne er bedre og flottere end jeg nogensinde har set før i vampyrfilm. Alligevel synes jeg Daybreakers mangler nerve og sjæl, og den var helt ude af mit sind blot en time efter jeg havde set den.\n«Næste indlæg Anmeldelse: The Amityville Horror (1979)\nFilmfestival for børn og unge 9.-19. september 2010 Foregående indlæg»


Dagsmenu på fuld GAPS -\nDagsmenu på fuld GAPS\nHvad spiser man på en dag på Fuld GAPS?\nDer er jo uendelige muligheder (se bare alt det lækre man spiser på Fuld GAPS HER). På mange måder ligner GAPS-menuen en dag på LCHF eller paleo-kost.\nForskellen ligger i, at der er noget man SKAL spise dagligt for at være på Fuld GAPS diæt. Sådan oplever jeg det ikke med de to andre kostretninger. Her er der primært ting man IKKE skal spise. Jeg tænker derfor på GAPS som en slags overbygning til de mange andre real food-kostretninger.\nDe fødevarer, der SKAL indtages dagligt, er primært fermenterede grøntsager og bouillon. Godt med animalsk fedtstof er også vigtigt og Dr. Natasha beskriver endda: jo mere animalsk fedt, jo hurtigere heling.\nFermenterede mælkeprodukter og fond kunne også være på listen over ting, der skal indtages dagligt. Men det gælder først når tarmen har fået ro og allerede er helet rigtig meget.\nEn af de store misforståelser på GAPS-diæten er, at fond (langtidskogt på knogler) forveksles med bouillon (kogt på kødfulde ben med kort kogetid). Derfor er der nogen, der indtager fond på introdiæten i stedet for den mere milde bouillon. Den forbytning kan faktisk godt gøre mere skade end gavn.\nMen mere om det i et andet indlæg, nu tilbage til dagsmenuen.\nEn dagsmenu kunne fx se sådan ud:\nEt glas vand m. æblecidereddike\nBacon, røræg m. grøntsager, avocado og surkål. En kop bouillon til.\nEn smoothie på friskpresset juice, blendet med et æg eller en æggeblomme og en halv avocado.\nGrøntsagssuppe m. kylling, toppet med sauerkraut.\nEn skive bananbrød med et ordentligt lag økologisk smør.\nOssobuco m. gremolata og bønnefritter og en fermenteret gulerod til.\nHjemmelavet yoghurt eller creme fraiche m. koldslynget honning inden sengetid.\nJamen lyder det ikke lækkert?\nMenuen her er et eksempel på en dagsmenu på Fuld GAPS – når tarmen er helet en del. På Fuld GAPS anbefaler man nemlig at introducere mælkeprodukter meget langsomt og i en bestemt rækkefølge, bestemt efter hvor letfordøjelige produkterne er.\nSå går man på Fuld GAPS, er det meningen af man går mejerifri til en start. Men selve mejeri-introduktionen fortjener et indlæg for sig selv.


Skriv en god sidetitel og meta-beskrivelse | mediePlan | Blog\nSådan skriver du en god sidetitel og meta-beskrivelse\nAf Cecilie Tolversen marts 11, 2019 No Comments\nDin sidetitel og meta-beskrivelse er afgørende for, hvor mange besøgende din hjemmeside får fra søgemaskiner. Det er derfor enormt vigtigt at lave gode sidetitler og meta-beskrivelser, hvis man vil optimere sin SEO. Her får du en guide med gode råd og tips, der kan forbedre dine placeringer på Google.\nHvorfor er sidetitler og meta-beskrivelser vigtige?\nBåde sidetitel og meta-beskrivelse vises i søgeresultaterne på Google og andre søgemaskiner. Derfor er det, der står i dem, folks første indtryk af din side. Det er også dem, der er med til at afgøre, om folk klikker sig videre ind på din hjemmeside.\nSidetitlen er samtidig med til at afgøre din placering på Google, da Google leder efter relevante søgeord i dit title-tag. Derfor vil du komme højere op i resultaterne, hvis det indeholder de vigtigste søgeord for den konkrete side.\nSådan skriver du en god sidetitel\nSidetitlen skal indeholde sidens vigtigste søgeord. Derfor bør du lave en søgeordsanalyse og udvælge de mest væsentlige nøgleord for hver enkelt side, før du laver title-tags.\nDu skal helst finde forskellige søgeord til hver enkelt side i stedet for at bruge det samme på flere – og dermed konkurrere mod dig selv.\nLængden på sidetitlen spiller også en rolle. Google tilpasser din titel, hvis den er for lang eller kort. Det vil du gerne undgå, så du selv kan bestemme, hvad der står i den. En let måde at sørge for, at din titel er den perfekte længde, er ved at benytte seomofo. Det kan vise dig, hvordan din titel kommer til at se ud i søgeresultaterne. På den måde kan du se, præcis hvor meget tekst du kan skrive i din sidetitel.\nDerudover skal hver enkelt sidetitel være unik for de bedste SEO resultater – så lad være med at genbruge. Du kan desuden overveje at inddrage generelle søgeord, der får mange klik. Det er ord som “billigt”, “gratis fragt” osv. Altså nøgleord, der lokker folk til, men selvfølgelig stadig er sigende for din side.\nSådan skriver du en god meta-beskrivelse\nMeta-beskrivelserne har ikke direkte indflydelse på din placering i søgeresultater, men det er stadig vigtigt at arbejde med dem, da de kan hjælpe til at få flere klik. Når folk med det samme kan gennemskue, hvad de vil finde på din side, hjælper det dem også til at vurdere, om de vil besøge din side.\nMeta-beskrivelsen skal indeholde de vigtigste søgeord. Hvis en person har søgt på ét af de ord, der indgår i din beskrivelse, vil de blive fremhævet med fed i resultaterne og dermed hjælpe brugeren til hurtigt at opdage, at din side er relevant for deres søgning.\nDu kan igen bruge seomofo til at vurdere, hvor lang din meta-beskrivelse skal være. Ellers kan du generelt regne med, at der kan vises omkring 150 tegn.\nDet er vigtigt, at du i dit meta-tag overbeviser folk om at klikke sig ind på din side. Til dette kan du bruge såkaldt call-to-action, hvor du opfordrer folk til at klikke. Det kan du f.eks. gøre ved at skrive “læs mere her”. Du kan også med fordel inddrage et spørgsmål. F.eks. “Kunne du tænke dig at lære mere om meta-beskrivelser? Få 3 gode råd her”.\nSådan finder du fejl og mangler\nGoogle Search Console er et effektivt værktøj til at finde fejl og mangler i dine sidetitler og meta-tags, så du har mulighed for at optimere dem.\nGoogle Search Console kan vise dig, hvor du mangler sidetitler og meta-beskrivelser samt om der er dubletter eller for korte / lange sidetitler og meta-beskrivelser.\nPrevious PostHvad er CTR?\nNext PostGoogle vs Facebook - Hvad passer bedst til din markedsføring?\nSimone Hestbechapril 2, 2020\nSimone Hestbechmarts 16, 2020\nDerfor skal du bruge en Tekstforfatter\nSimone Hestbechjanuar 20, 2020