Cooperativa d’Ivars, cent anys d’un referent – AGROactivitat\nCooperativa d’Ivars, cent anys d’un referent\nAGROactivitat 29 juny 2015 Cooperatives\n“Al voltant de la Cooperativa d’Ivars d’Urgell s’ha mantingut sempre un poble dinàmic, gran, promotor d’iniciatives agràries i ramaderes”. Així defineix el seu president, Josep Coll, la importància estratègica d’aquesta cooperativa centenària, posicionada avui com un referent en l’àmbit agrari i ramader català.\nPer explicar la filosofia de la Cooperativa d’Ivars, Josep Coll afegeix:\nNo n’hi prou amb ser els primers. Has de ser volgut. I aquesta casa ha sigut sempre volguda i estimada. Per això la gent hi té un compromís, i aquesta comunió no té preu. Ens permet ser molt actius i afrontar els cent anys amb seguretat, promovent l’emprenedoria perquè cada vegada més joves s’impliquin amb la cooperativa.\nDe l’avicultura al porcí\nFa cent anys que la unió d’un grup de pagesos va fer possible tirar endavant el projecte de la cooperativa, que va començar a funcionar com un sindicat agrícola.\nLa conversió de les terres de secà en regadiu amb el Canal d’Urgell va propiciar el conreu de l’alfals i el cereals fins que, als anys seixanta, es va començar a complementar l’agricultura amb la ramaderia i la cooperativa va apostar per l’aviram. Va esdevenir una societat puntera en avicultura de posta. A la dècada dels setanta va donar el salt definitiu al porcí i va comprar les instal·lacions a on s’ubica actualment, de forma integrada, al municipi d’Ivars d’Urgell.\nL’any 1979 va posar en marxa la nova fàbrica de pinsos compostos, en la qual ha anat realitzant inversions per a l’actualització tecnològica, i als noranta va adquirir la fàbrica de Torregrossa especialitzada en el sector de remugants.\nJa en els últims temps i amb la finalitat de continuar el procés de creixement i arrelament al territori, s’ha fusionat amb les cooperatives de Castellserà, especialitzada en la producció de biomassa, i la Fuliola, que està dedicada al pinso d’avicultura i és on se centralitza el parc de maquinària agrícola. Les instal·lacions d’Ivars treballen l’àmbit de porcí i esdevenen la seu des d’on es gestiona tota l’activitat de la cooperativa.\nLa unió de 4.000 famílies\nEn l’actualitat, la Cooperativa d’Ivars compta amb 2.600 socis actius en les principals seccions productives, i 1.300 socis col·laboradors en l’àmbit de biomassa, subministres o la secció de crèdit. Entre tots, sumen 4.000 famílies que atorguen a aquesta societat un reconeixement que va més enllà de la comarca del Pla d’Urgell.\nEl conjunt de socis i clients consumeixen prop de 300.000 tones de pinso anuals i, dins l’àmbit ramader, es comercialitzen aproximadament 450.000 caps de porc, 17.000 vedells i un milió i mig de pollastres.\nTé punt de venda de subministres i fitosanitaris, benzinera, supermercat i oficina de la secció de crèdit.\nA més, en l’àmbit de la innovació, disposa d’una granja experimental a la partida de Montsuà, des d’on s’investiga quina és la millor dieta per al bestiar vaquí de carn.\nCoincidint amb la data de la constitució del sindicat agrari, el 19 de maig de 1915, la cooperativa ha començat la celebració del centenari que prolongarà durant tot un any, fins al maig de 2016. Els actes volen tenir un fort caràcter de proximitat i servei envers els socis.\nEl president de la Generalitat, Artur Mas, va fer una visita institucional a les instal·lacions de la cooperativa l’endemà que es donés el tret de sortida als actes amb una conferència inaugural a càrrec de Jaume Mateu, professor emèrit de la Universitat de Barcelona.\nL’objectiu de la cooperativa durant els pròxims mesos és retre homenatge a tots aquells que n’han format part al llarg dels anys; membres del Consell Rector i socis, però també treballadors, proveïdors, subministradors i molts més que directament o indirectament han participat de la riquesa que creada per aquesta societat cooperativa, que porta un segle treballant per a les persones.\nRamaderia ecològica, aposta de país


2 min. Barcelona 04/12/2014 17:14\nEl Síndic de Greuges, Rafael Ribó, ha demanat al Departament d'Economia i Coneixement que reguli l'exempció de les taxes universitàries per als estudiants que hagin obtingut matrícula d'honor en el cicle formatiu de grau superior previ a l'accés a la universitat. Tot i que la Generalitat s'ha acollit al fet que la regulació és estatal, Ribó ha replicat que té facultats per aplicar aquesta mesura i considera discriminatori que només es premiï l'excel·lència acadèmica dels estudiants de batxillerat. No obstant, el Departament calcula que si s'introduís aquesta exempció per als estudiants de cicle formatiu de grau superior ingressarien 500.000 euros menys l'any.\nTambé, la defensora del poble ha traslladat a la Direcció General de Política Universitària del Ministeri d'Educació la necessitat que aquesta regulació s'estableixi en l'àmbit estatal i perquè es compensin les universitats per la reducció d'ingressos, segons ha indicat el Síndic. Arran de la queixa d'un estudiant universitari procedent de cicles de formació, el Síndic va detectar un "greuge comparatiu" pel que fa a l'exempció de les taxes acadèmiques universitàries entre els alumnes amb matrícula d'honor graduats en aquesta modalitat respecte dels de batxillerat.\nEl Síndic considera que la diferència no està justificada, ja que l'exempció, prevista en el decret de preus públics dels ensenyaments universitaris a Catalunya, no té a veure amb l'origen, segons assegura. En aquest sentit, Ribó reivindica que l'objectiu és premiar l'excel·lència acadèmica dels estudiants que han demostrat amb les seves qualificacions que reuneixen les millors condicions per a l'aprofitament acadèmic dels estudis universitaris.


Obertes les inscripcions a la 9ª caminada solidària de La Muntanyeta\nImatge d'arxiu de la vuitena caminada solidària de La Muntanyeta\nLa inscripció es realitza amb un donatiu de 10 euros o 5 pels menors de 12 anys, mentre que els menors de 5 i persones amb discapacitat tenen la inscripció gratuïta\nActualitzada 12/09/2017 a les 10:31\nLes inscripcions per a la 9a caminada solidària per La Muntanyeta ja estan obertes. Aquesta nova edició de l’activitat solidària en suport a les persones amb paràlisi cerebral tindrà lloc el 22 d’octubre sota l’organització del Grup Excursionista Amics de la Muntanyeta. Enguany l’objectiu és superar el rècord de 1.000 participants assolit el darrer any. L'objectiu de la caminada és donar a conèixer la tasca que realitza La Muntanyeta, entitat amb 40 anys de trajectòria al servei de les persones amb paràlisi cerebral, i recaptar fons per als seus projectes.\nLes persones que hi vulguin participar han d’inscriure’s tot fent un donatiu de 10 euros. Per als menors de 12 anys el donatiu és de 5 euros, mentre que els menors de 5 anys i les persones amb discapacitat tenen la inscripció gratuïta. El recorregut és completament adaptat per a cadira de rodes, per tant hi pot participar qualsevol persona. La sortida serà a partir de les 8h des del Balcó del Mediterrani, a la Rambla Nova de Tarragona.\nLes inscripcions es poden fer a la pàgina web de l'APPC o bé a les oficines del centre.


La Sensació : Una notícia a nivell mundial relacionada amb Will Smith i 'El Hormiguero'\nUna notícia a nivell mundial relacionada amb Will Smith i 'El Hormiguero'\n'El Hormiguero 3.0' torna el dilluns a la seva nova etapa a Antena 3 amb algunes novetats. El programa comptarà amb Mario Vaquerizo i Santiago Segura, a més de la visita d'estrelles de la talla d'Antonio Banderas, Tayler Lautner o Lenny Kravitz. No obstant, ha estat després de la presentació del renovat espai, quan Pablo Motos ha avançat que preparen amb Will Smith alguna cosa que serà "notícia mundial".\nEl conductor de 'El hormiguero 3.0', Pablo Motos, ha presentat al costat del seu equip i Carlos Fernández, director de Continguts d'Antena 3, les novetats del programa, que comptarà amb la incorporació de nous col.laboradors, peculiars seccions i una altra llista de personatges famosos.\nNo obstant això, després de la roda de premsa, i en declaracions al web Vertele, el presentador i showman, propietari de la productora del programa amb Jorge Salvador, ha avançat, a més, que hi haurà "una notícia a nivell mundial relacionada amb Will Smith i 'El Hormiguero' ". ep


El Consell no cobrarà els tributs fins que es normalitzi la situació.\nEl Consell Comarcal del Pla de l’Estany també endarrereix el cobrament de tributs\nL’ens suspèn els terminis de tramitació, previstos els mesos d’abril i maig, fins que no es resolgui la situació d’alarma dictada per l’autoritat estatal.\nD’acord amb el conjunt de municipis de la comarca i davant la situació d’excepcionalitat en relació amb la crisi del coronavirus, el Consell Comarcal del Pla de l’Estany ha decidit suspendre el calendari de cobrament de tributs.\nFins que no es resolgui la situació d’alarma dictada per l’autoritat estatal es deixarà en suspens la tramitació del cobrament dels tributs des del servei de recaptació de l’ens.\nD’aquesta manera, el període de cobrament voluntari no començarà l’1 d’abril com estava previst, ni es carregaran rebuts al banc el 5 de maig. La nova data de cobrament s’informarà tan bon punt el Consell estableixi un nou calendari, que no serà fins que es resolgui la situació d’emergència.\nPer a qualsevol dubte o aclariment els ciutadans poden posar-se en contacte amb el Servei de Recaptació del Consell Comarcal del Pla de l’Estany per correu electrònic (recaptació@plaestany.cat) o telefònicament al 972 573 550.\nTAGS: tributs, consell, coronavirus


Turisme | Zelig\nL’Agència Catalana de Turisme i la XATIC organitzen un Fam Trip dedicat al Turisme Industrial\nExperiències, General, Turisme\nCoincidint amb una nova edició del B-Travel, el Saló Internacional de Turisme de Catalunya, que es va celebrar els dies 20, 21 i 22 d’abril, la Xarxa de Turisme Industrial de Catalunya (XATIC), juntament amb l’Agència Catalana de Turisme, va organitzar un Fam Trip amb operadors turístics d’arreu d’Europa dedicat al turisme industrial.\nEl grup va arribar el dimarts 17 d’abril des d’Alemanya, França i Itàlia i va començar la seva estada amb una presentació de la XATIC al CaixaForum.\nL’endemà, el grup va iniciar la seva ruta a la Costa Brava visitant punts tan emblemàtics com el Centre del Patrimoni i del Paisatge de Sant Sebastià de la Guarda, el Museu del Suro i l’Ecomuseu-Farinera de Castelló d’Empúries, continuant el dijous 19 pel Berguedà, visitant el Museu de les Mines de Cercs, el Jaciment Paleontològic de Fumanya i el Museu Colònia Vidal.\nEl divendres 20, els participants van poder gaudir d’un recorregut pel Parc de la Sèquia i, posteriorment, d’una visita al Museu de la Tècnica de Manresa, abans de dirigir-se cap a Sant Sadurní d’Anoia, on van poder descobrir tots els secrets del cava al CIC Fassina i la història de la xocolata a Simón Coll.\nEl dissabte, com a cloenda del Fam Trip, es va convidar a tots els assistents a visitar el B-Travel per a participar al Workshop B-Industrial, dedicat al Turisme Industrial.\nAquesta iniciativa de l’Agència Catalana de Turisme i la XATIC respon a l’objectiu de mostrar el patrimoni industrial de Catalunya a mercats turístics potencials, com l’alemany, el francès i l’italià, fent viure de primera mà als operadors turístics l’atractiu del turisme industrial català.


HomebinitruicursostomXXVEls Carters Reials i Ses Majestats d’Orient\nCom ja sabeu, un any més el Patge Gregori es va posar en contacte amb nosaltres per tal de què l’ajudéssim a organitzar la recollida de cartes, perquè tots els nins i nines de Binissalem poguessin entregar la seva i fer una xerradeta amb els Cartes Reials. També ens va demanar ajuda per la nit de dia 5, per repartir els regals a tots els nins que en recolleixen a la plaça. Per a nosaltres és un gust i un honor que Ses Majestats d’Orient i el Patge Gregori comptin amb nosaltres.\nEls Carters Reials varen arribar fins a davant l’església amb els carruatges. Allà els esperaven moltíssimes persones que estaven nervioses, emocionades, espectants… Una vegada els carters varen ocupar el seu lloc, tothom qui volgué va poder pujar a l’escenari a donar-los la seva carta i contar-los a cau d’orella com s’han portat aquest any.\nCom ja vos hem comentat, ajudàrem a Ses Majestats d’Orient a repartir els regals a la plaça. I a què no sabeu què? Cada Rei ens va fer arribar un regal per l’esplai. El pujaren a recollir els participants del Binitrui i acordàrem que els obríem tots junts el propé dissabte 11. Què hi deu haver dins aquests paquets?


Federació – Pàgina 4 – FCAF.CAT\nEls Amics del Tren d’Olot organitzen per al proper 1 de desembre de 2018 una tarda d’activitats ferroviàries diverses al local social per commemorar el Dia del Modelisme Ferroviari. L’activitat és gratuita i d’accés lliure. Podeu descarregar el cartell en format PDF.\nFederació 11 novembre 2018\nEls propers dies 9, 10 i 11 de novembre de 2018 es celebrarà a Gelida la IX edició de la Funifira. La FCAF muntarà maquetes de diferents escales al Pavelló i un tren tripulat al pati de l’Escola Montcau, amb el següent horari: Dissabte de 11 a 14 i de …\nFederació 15 octubre 2018\nOlot Tren Punt Zero-Xerrada “Erotisme i ferrocarril a través de les arts”\nEls Amics del Tren d’Olot organitzen per al proper 10 de novembre de 2018 la xerrada “Erotisme i ferrocarril a través de les arts”, a càrrec de Jordi Font-Agustí. L’activitat és gratuita i d’accés lliure.\nFederació 14 octubre 2018\nOlot Tren Punt Zero – Taller d’envelliment\nEls Amics del Tren d’Olot organitzen per al proper 13 d’octubre de 2018 un taller de modelisme per aprendre a envellir superfícies. L’activitat es realitzarà al seu nou local del carrer Terrassa, 5, d’Olot. L’activitat és gratuita i requereix inscripció prèvia al correu asamtog@trenolot.cat degut a que les places són limitades.\nFederació 26 setembre 2018


ΤΟ ΠΛΟΙΟΝ: Conta'm un mite II\nConta'm un mite II\nLa protagonista de la setmana passada fou Dànae. A veure qui toca ara.\nPublicat per Bea P.H. a 19:02\nSanti Garrido 23 de novembre de 2010 a les 20:17\nAquest mite fa referencia al rapte de Ganímedes\nGanimedes era considerat com el més bell dels mortals i era príncep de la família reial de Troia i descendent de Dárdano. Pasturava amb el seu ramat sobre una muntanya, prop de Troia, quan Zeus el va veure i es va enamorar apassionadament d'ell. El déu es va transformar llavors en àguila i se'l va endur pels aires fins l'Olimp, on el va convertir en coper dels déus. A l'Olimp abocava el nèctar a la copa de Zeus. L'àguila que li va transportar per l'aire fou convertida en constel·lació\nYasmina 23 de novembre de 2010 a les 23:30\nEl rapte de Ganímedes.\nGanímedes era un jove troyà descendent de Tros i Calíorre o de Laomedont segons altres fonts.\nEls seus germans eren Ilo, Asarac i Cleopatra.\nGanimedes era un jove que encara no havia passat la pubertat i se'n carregava de cuidar els ramats del seu pare pels\nalrededors de la seva vivenda habitual.\nGanímedes era el jove més bell de tots el homes de la Terra i un dia Zeus es va fixar en ell, a més estava fart\nde mantenir relacions amb dones i va voler provar relacionar-se amb el jove Ganímedes.\nAixí que Zeus es va convertir en àguila i un dia mentres Ganímedes estava en un mont poc segur, el Deu el va\nagafar amb les seves garres i se'l va emportar per sempre tenit sovint relacions amb ell.\nEl pare del jove en recompensació va rebre cavalls divins o copa d'or realitzada per Efest.\nGanímedes va ser inmortalitzat en l'Olimp i mai va créixer, a més va ser el servent del Deu Zeus.\nL'amant de Zeus es va convertir en la constel·lació d'Aquari, també va ser el preferit pel Deu.\nAndrea Vives 24 de novembre de 2010 a les 17:22\nGanimedes, fill de Tros, rei de Dardània, i de la ninfa Cal·lírroe, era un jove pastor troià, considerat el més bell dels mortals pels deus.\nGanimedes anava a pasturar els ramats, quan Zeus, seduït per la seva bellesa, va transformar-se en àguila i se'l va endur fins a l'Olimp perquè substituís Hebe, deessa de la joventut i la copera dels deus, en la funció de servir-los, i a la vegada, ser el seu amant.\nAida 24 de novembre de 2010 a les 17:54\nEs tracta del rapte de Ganimedes.\nGanimedes era encara un nen, que no havia passat la pubertat, jove i s'ocupava de cuidar els ramats del seu pare al voltant de la seva residència habitual. Ganimedes era el mortal més bell de tots els homes que cobrien la faç de la terra. Un dia, Zeus, que havia conegut de la seva existència, es va fixar en ell, i com estava una mica fart de mantenir sempre relacions amb dones, i, a més, era un déu molt passional, va decidir provar a relacionar sexualment amb el jove. Zeus es metamorfosar en àguila i un dia que el jove estava caçant en una muntanya poc segur, va passar volant i hi va portar entre les seves urpes per sempre, tenint sovint relacions amb ell.\nAida Ramon Lopez 2ºb btx\ngabriela221093 30 de novembre de 2010 a les 16:46\nEl rapte de Ganimedes.\nGanimedes era un heroi que provenia de Tríade . Era un bell príncep de Troia fill de Tros.Aquet va convertir-se en l’amant de Zeus . Ganimedes va ser raptat per Zeus a la muntanya Ida (Frígia), un lloc mític . Allà Ganimedes passava moltes hores del seu temps lliure cuidant les ovelles o estan amb els seus amics. Zeus només veure’l es va enamorar, es va transformar en una àguila i el va portar a l’ Olimp. Zeus va transformar a Ganimedes en el seu amant i coper. Tots els déus es van omplir de goig al veure al jove, menys Hera , l’esposa de Zeus, que el va menysprear.\nEl pare de Ganimedes trobava a faltar al seu fill i Zeus va enviar a Hermes amb dos cavalls tan veloços que podien córrer sobre l’aigua. Hermes va assegurar al pare de Ganimedes que el noi era immortal i que era el coper dels déus, és a dir, ocupava un lloc de molta distinció. Més tard Zeus va concedir a Ganimedes al cel una la constel·lació Aquarius.\nMaria 1 de desembre de 2010 a les 20:57\nGanímedes era fill de Tros, fundador de Troia. Cuidaba del rebany del seu pare al mont. Es deia que era un jove preciós. Zeus es va fixar en ell i el va raptar al mont Idia de Frigia tranformant-se en àguila i se'l va emportar cap al Olimp. I el posa de coper dels deus sustituint a Hebe. El va convertir en coper com un preteste ja que Zeus s'havia enamorat d'ell.\nConta'm un mite III\nHomer: La Il·líada i L'Odissea\nConta'm un mite I.\nEikones sobre preposicions


L’Ajuntament de Son Servera participa en la Jornada d’Accessibilitat Universal en Establiments Turístics\nEl passat 14 de maig, l’Ajuntament de Son Servera va participar en la jornada pràctica que es va dur a terme sobre Accessibilitat Universal en Establiments Turístics.\nA la jornada, organitzada per AENOR, i amb la col·laboració de l’Ajuntament de Son Servera i l’Associació Hotelera Badia de Cala Millor – Sa Coma, hi varen assistir representants de bona part de la planta hotelera de Son Servera i Sant Llorenç; professionals del món de l’arquitectura i del disseny; personal de socorrisme i coordinació de platges.\nA més de comptar amb un gran expert en el món de l’accessibilitat en el sector turístic per part d’AENOR com és Juan Novillo, va participar la directora autonòmica de Salut, Socors i Emergències, i Medi Ambient de la Creu Roja Balears, Victoria Avellà; el fundador i director general d’Handisport, Rafael Winckelmann, referent de l’oferta ludicoesportiva accessible; i el mateix Ajuntament de Son Servera, que, juntament amb la consultora ambiental Lmental, va tenir l’oportunitat d’exposar la feina realitzada quant a accessibilitat a la platja de Cala Bona.\nEls assistents varen mostrar la seva satisfacció un cop finalitzada la jornada. I és que el fet d’incloure un taller pràctic en que es visità un hotel per gentilesa de Gabriel Nebot, president de l’Associació Hotelera que ens va oferir un dels seus establiments, i la visita a la platja de Cala Bona va permetre veure in situ tot allò que s’havia exposat en ponències prèviament.\nL’Ajuntament de Son Servera vol agrair a AENOR que li hagi permès participar en aquesta jornada, ja que és un reconeixement més a la feina feta i una ajuda a la difusió del Punt d’Accessibilitat Universal certificat d’acord amb la norma UNE 170001-2 que existeix a Cala Bona, i que actualment és l’únic a tot Mallorca.


'No soc aquí' d'Anna Ballbona. Anagrama. 224 pàg. / 18,90 €\nSimplificant-ho molt, es podria dir que, d’una banda, hi ha les novel·les que es proposen atrapar els lectors presentant-los un món, uns personatges i un argument basats en els tipus de relacions que aquests personatges mantenen entre ells, i que, de l’altra banda, hi ha les novel·les que aspiren a atrapar els lectors mitjançant la força persuasiva d’una veu i mitjançant el caràcter humà i la biografia que s’expressen i prenen forma a través d’aquesta veu. (Ja he dit que simplificava: una classificació tan esquemàtica pot ser esbudellada amb tantes ampliacions, matisos, notes al peu i esmenes com convingui.)\nSigui com sigui, és evident que tot el pes de No soc aquí, la segona novel·la de la també poeta i periodista Anna Ballbona, guardonada amb el Premi Llibres Anagrama de Novel·la 2020, recau sobretot en el doll verbal i l’esquerpa singularitat de la veu de la protagonista i narradora.\nLa Mila és una dona en la quarantena curta que, immersa en la incertesa d’un present expectant (està embarassada de pocs mesos), decideix fer balanç per escrit de la seva vida: rememora els orígens familiars (pouant en la pròpia memòria, remenant calaixos i remirant àlbums fotogràfics), recupera personatges que han estat importants per a ella i reconstrueix la trajectòria -ni massa grisa ni massa novel·lesca- que l’ha duta fins on és. Les raons de la Mila per escriure aquestes notes són les ganes d’endreçar els records i de tranquil·litzar-se davant d’un futur imprevisible (la maternitat canviarà moltes coses) i, sobretot, l’ànsia per mirar d’entendre la sensació d’estranyesa que sempre l’ha acompanyada arreu.\nAquest últim aspecte és central i ja ve marcat pel títol, No soc aquí, el qual denota desfici, incomoditat, conflicte i, fins i tot, una autopercepció incompleta i problemàtica. Tot ve del lloc on la Mila ha nascut -en una ciutat a tocar de Barcelona, en un “barri encaixonat entre una autopista, un cementiri i un polígon industrial”- i de la família que l’ha criada i l’ha ajudada a créixer. Són un món i una família que, durant la infantesa i l’adolescència de la Mila als anys 80 i 90, encara no havien paït el trauma cultural d’una transformació que va convertir en poc temps un món de camps i de pagesos en un espai urbà, ple de fàbriques i polígons.\nLa descripció que la Mila fa d’aquest món mesclat, de pagesos que han vist com en un tres i no res el seu paisatge i el seu estil de vida eren arrasats i suplantats per un paisatge i un estil de vida absolutament diferents, és un dels punts forts de la novel·la. És un món en què encara sobreviuen una memòria, uns costums, unes maneres de fer i una cosmovisió atàvics -la família de la Mila té per costum visitar “un guaridor” que els dona consells amb la seva saviesa ancestral d’estar per casa-, però que, alhora, en un entorn de ciment i de duresa industrial, se saben conscientment extemporanis, absurds i terminals. Lúcida i hàbil, Ballbona evita en tot moment que el discurs de la Mila caigui en cap mena de romanticisme, ni rural ni proletari. Al contrari: fa que en aquest origen escindit hi hagi la font del seu malestar -és una desclassada que detesta “l’entarimat del quedar bé, del façanisme professional”- i, alhora, el nucli inexpugnable de la seva personalitat, que a la fi acaba assumint, en un itinerari íntim i vital que té connexions clares amb el de l’heroïna homònima de Víctor Català.\nLa decisió de carregar tot el pes de la narració en la veu de la Mila -amb l’excepció d’un epíleg que, astutament, amplia el focus- fa que l’estructura global de la novel·la prengui la forma d’una pura acumulació d’episodis, descripcions i excursos: la relació amb els pares, el despertar del sexe, els estudis a Barcelona, l’Erasmus a París, la feina en una editorial de llibres de text... Això implica que certs passatges poden fer-se més feixucs o resultar més prolixos que d’altres. En conjunt, però, Ballbona sap mantenir la tensió i travar-ho tot amb intel·ligència i, sobretot, amb el nervi feréstec d’una prosa viva. És una prosa que es nota treballada fins a l’extenuació però que sempre està al servei de l’exploració i l’expressió d’un caràcter únic, rar i ric.\nAnagrama Anna Ballbona Crítica literària


El racó del llibre: Nuria Martí Constans.\nNuria Martí Constans.\nVa nèixer a calella de la Costa al 1966, però fa més de vint anys que viu a Girona. És llicenciada en Filologia Catalana i treballa al Consorci per a la Normalització Lingüística. S'ha dedicat a l'ensenyament des de l'any 1992, i fa classes per adults.\nVa ser finalista del premi Just M. Casero 2007 amb la seva primera novel•la Hores prohibides (publicada per Amsterdam-Ara Llibres el 2009). Després va quedar finalista del premi "Vet aquí un gat "de conte infantil amb el relat La mosca de Camós, publicat per l'Ajuntament de Montcada i Reixac l'Abril de 2009, i va guanyar el premi Sant Jordi de Narrativa de l'Ajuntament de Sarrià de Ter amb el recull de relats Naturalesa humana. La primavera de 2009 va guanyar també el 1r. Premi de Novel•la Curta de Lectura Fàcil convocat per CCOO Les mateixes estrelles Publicacions de l'Abadia de Montserrat.\nCol•labora també a la Revista de Girona, a la revista Es Còdol de Calella de Palafrugell i fa de jurat als "Premis Literaris dels Amics de la Unesco" de Girona i als "Premis de Narrativa Sant Narcís" de la mateixa ciutat.\nTé un bloc que podeu visitar: http://nuriamarticonstans.blogspot.com


FampaC: Fampac,Caminen tots junts contra les retallades dins de les nostres ESCOLES per un ensenyament public de calitat.\nFampac,Caminen tots junts contra les retallades dins de les nostres ESCOLES per un ensenyament public de calitat.\nA la Concetracio dia 9 de Maig a les 17:30hores, davant de l’ajuntament ens hem reunit unes 180 persones donant suport a l'acte, per fer entrega d’una carta demanant el suport a les nostres demandes i ho comuniqui a la Conselleria d'ensenyament.\nEscalfent motor per dia 14!!!!!!!\nLa FAMPA s'hi ha sumat a aquesta acció reivindicativa impulsada per diferents entitats representants de la societat civil catalana sota el lema Prou retallades!! L'objectiu de la marxa és denunciar totes les retallades pressupostàries que s'estan imposant en diferents sectors socials, i molt especialment amb els retalls pressupostaris en Educació i la reducció de despeses en el sistema educatiu.\nTanmateix, el canvi polític en el Govern de la Generalitat, arrel de les eleccions autonomiques del passat mes de noviembre, ha posat en risc aquesta orientació de la Generalitat respecte al món local i respecte a les politiques socials, tal com s’ha pogut comprovar amb els anuncis i declaracions dels diferents membres del nou Govern en els últims mesos.\nFent una crida per l'escola pública com a "la garantia per als pares/ mares, per satisfer les necessitats educatives dels nostres fill/ filles"\nReclament al president de la Generalitat, Artur Mas, “un gir en la seva política econòmica perquè prioritzi la defensa de l'Estat del Benestar, els serveis públics i els llocs de treball".\nQualsevol proposta o actuació en educació, ha de tenir present que els recursos són limitats i que, per tant, hen de ser austers i rigorosos en la gestió dels mateixos.\nPer afrontar la crisis económica en educación tambe vol dir ser ambiciosos, que totes aquelles iniciatives projectes i programes innovadors que repercutin positivament en la qualitat del sistema i esdevinguin un valor afegit o estímul per a la modernització educativa i la reactivació económica, no vegin retallades el seu pressupost, sino al contrari. Aconseguir aquesta fita vol dir que, malgrat la situación de contenció pressupostària, els pressupostos en educación no es vegin retallats i alhora fer un esforç per introduir les reformes necessàries per garantir el canvi i la millora contínua que el nostre país necesita.\nDesde FAMPA defensen un programa d’austeritat i rigor pressupostari, coherent i responsable, no improvisat, i que tingui molt clar què es pot, i en ocasions convé, aprimar, i què és intocable, i quina és la prioritat per, si escau, incrementar el seu finançament. Tot allò que te a veure amb els recursos d’atenció directa a l’alumnat en els centres o amb els ajuts a les famílies, per avançar en la igualtat d’oprtunitats, i tots aquell programes o iniciatives que aportin millores qualitives, en relació a l’equitat o als resultats educatius, serien exemples clars d’allo que el departament, malgrast les limitacions pressupostaries, ha de continuar potenciar.\nDesde la FAMPA rebutgem:\nAl Fre absolut a noves construccions escolars mentre el nombre d'alumnes segueix creixent i tenim nombrosos barracons. Aquesta situació provoca massificació a les aules, genera la sobreutilització de les instal·lacions dels centres, amb instituts per sobre de la seva capacitat de gestió o centres de primària construïts per dues línies que han d’encabir una tercera aula que destarota el funcionament del centre.\nForta reducció dels diners de funcionament d'escoles i instituts. Amb la reducció mitjana del 25% d'aquest any, els centres han vist com en tres perdien quasi el 50% del poder de compra. Aquesta situació situa la disjuntiva en els instituts de no poder netejar, no pagar rebuts de llum o aigua, o en els centres de primària entre reduir les activitats en el centre o pujar quotes de materials a les famílies.\nRetallada de plantilles. Ara s'anuncia que escolaritzaran en el proper curs més de 15.000 nous alumnes a la pública a Catalunya, amb menys professorat del que tenim el curs que s’acaba, amb un augment de les hores lectives del professorat amb la conseqüent pèrdua de qualitat i de llocs de treball.\nPerò no volent desaprofitar l'oportunitat per tal de que animeu a les famílies de les vostres escoles a participar a la manifestació del pròxim dissabte dia 14.\nÉs el futur de tots nosaltres, i dels nostres fills i filles el que està en joc.\nFampa Cornella de Llobregat fampacornella@gmail.com fampacornella.blogspot.com i també al facebook\nEnviat per Fampa Cornella a 8:06:00


Getting More Out of Web Analytics -...\nInternational workshop: Evolution a...\nEl Consorci MCTUR edita el primer número del butlletí 'Tendències Enotur' en el marc del Pla de Reforçament de la Competitivitat de l'Enoturisme a les comarques de Tarragona, cofinançat pel FEDER Eix 1.\nTERCER QUADRIMESTRE 2011 Nº12íNDEX Enotur: una nova eina4 Destinacions d’informació enoturística competidores: La Rioja Aquesta nova publicació editada en el marc del Pla de Reforçament de la Competitivitat de l’Enoturisme a les comarques de Tarragona (CENOTUR), amb6 el cofinançament del Feder Eix 1, té la voluntat d’esdevenir un instrument de Serveis enoturístics de comunicació de referència en l’àmbit de l’enoturisme, oferint informació de referència caràcter estratègic als agents del territori per recolzar la seva presa de decisions i difondre els actius enoturístics. Per aquest motiu es publicarà en català, castellà i anglès.8 L’enoturisme a les Quadrimestralment, aquesta newsletter tractarà la informació sobre les comarques de principals destinacions enoturístiques del món, explicarà exemples de bones Tarragona pràctiques del sector, detallarà informació sobre les destinacions incloses en les 6 DO presents a la demarcació de Tarragona i perfilarà quines són les característiques i tendències del mercat a partir de l’anàlisi de fonts10 estadístiques diverses. Per acabar tractarà de resumir tot el referent a la gestió i la política turística que pugui afectar al sector i recomanarà la lectura El perfil de l’enoturista d’informes i estudis que puguin ésser considerats rellevants. Per a la seva elaboració es consulten diverses fonts: entitats enoturístiques locals, regionals, estatals i mundials, tant de caire empresarial com institucional o mixt, blogs d’experts en enoturisme, jornades i conferències del L’Estratègia sector, agències de viatges i mitjans de comunicació especialitzats i enoturística europea observatoris i empreses d’estudis de mercat, entre d’altres agents. EL MÉS DESTACAT Les característiques d’una de les Diversos estudis aporten informació destinacions de referència mundial: la sobre el nou perfil de l’enoturista comunitat autònoma de La Rioja (pàg. 2) (pàg. 8) La diversitat de perfils de la demanda i La visió estratègica de l’enoturisme a l’experiència turística, dos elements Europa (pàg.10) clau per adaptar l’oferta (pàg. 4) Principals conclusions de la Jornada Els trets diferencials de l’enoturisme a d’Enoturisme de Vilafranca del Penedès les comarques de Tarragona (pàg.6) (pàg. 12)\nTERCER QUADRIMESTRE 2011Nº1 TENDÈNCIES ENOTUR 2DESTINACIONSCOMPETIDORES La RiojaTAULA 1: Comparativa de les tres Està considerada la principal destinació enoturística de l’Estatzones que integren la Denominació espanyol i una de les referents en l’àmbit mundial1. Abasta territorisd’Origen Qualificada La Rioja. de la comunitat autònoma de La Rioja, però també d’Àlaba i de núm. municipis núm. hectàrees núm. cellers Navarra. En aquest número es dóna a conèixer l’oferta i la política La 118 42.247 305 turística vinculada al món del vi de la comunitat autònoma de La Rioja Rioja Part La Denominació d’Origen Qualificada Altres accions dutes a terme en el 18 13.143 280 d’Àlaba La Rioja (DOCa Rioja) no coincideix període 2005-2010 han estat: plans Part de Navarra 8 6.570 15 exactament amb els límits de la de dinamització de clústers enoturís- comunitat autònoma de La Rioja, tics com Haro o Logroño, estudis de Total 144 61.960 600 abastant també municipis de la satisfacció de la demanda, el Vinobus, província basca d’Àlaba i de part de el Centro Sensorial del Vino de SanFont: Consell Regulador DOCa Rioja. Navarra. De fet, La Rioja Alabesa, tot i Asencio o les jornades de portes el poc volum d’hectàrees s’aproxima obertes de cellers. La política futura al nombre de cellers de la comunitat seguirà aquests eixos. Així ho autònoma, mostrant un alt grau determinava el programa electoral de d’atomització (TAULA 1). El Consell l’actual govern, que establia Regulador ha determinat tres zones consolidar i mantenir la marca GRÀFIC 1: Distribució de les places en funció de les seves enoturística especialment entre els hoteleres, per categories, de la característiques en quant al clima, la mercats estrangers, alhora que comunitat autònoma de La Rioja, composició del sòl i la localització: La proposava el disseny de microproduc- 2010. Rioja Alta, La Rioja Baja i La Rioja tes com l’ enogastronòmic, el cultural pensions hotels Alavesa. Aquests factors han o el de natura. Altres projectes 5* 10,5% 0,0% determinat la morfologia del conreu previstos a llarg termini són l’articula- hostals hotels de la vinya. Aquesta denominació pot ció del Barco del Vino a Haro o la 1 i 2* 16,2% 4* ésser considerada la més antiga candidatura del paisatge dels vins de 24,8% d’Espanya, ja que fou reconeguda La Rioja com a Patrimoni de la hotels hotels 3* oficialment l’any 1925, obtenint Humanitat per la UNESCO dintre la 36,9% 1* el1991 el títol de DO Qualificada. categoria de Paisatge Cultural. 5,1% hotels 2* 6,4% Política i governança Una altra mostra de l’aposta institucional per l’enoturisme és El Font: Elaboració pròpia, a partir de les dades del Instituto de Estadística de La Rioja. La política turística de la comunitat Rioja y los 5 Sentidos, un programa autònoma de La Rioja, presentada a cultural del govern autonòmic que, continuació, s’ha dirigit, des de fa des de 1996, difon la cultura del vi des anys, a la potenciació i consolidació de diferents àmbits (el paisatge, la Més informació: de l’enoturisme com a producte literatura, les arts escèniques, la turístic de referència. Prova d’això és gastronomia), a través d’activitats Web oficial La Rioja Turismo com concerts, conferències, obres de l’elaboració i posada en valor del Plan Consell Regulador DOCa Rioja Estratégico para el desarrollo del teatre o dansa. Aquesta iniciativa fou Projecte El Rioja y los 5 Sentidos Turismo del Vino en La Rioja. Així, des premiada amb el Best of Wine de Projecte el Barco del Vino del govern autonòmic i des de Rioja Turisme Enològic del passat 2006, Servei de Vinobus Turismo, empresa pública creada el atorgat per Great Wine Capital. Museo de la Cultura del Vino 2000, s’han realitzat diverses Dinastía Vivanco actuacions de desenvolupament, Oferta turística millora de la infraestructura, creació Empreses de turisme actiu L’oferta d’allotjament de la comunitat d’enoturisme: Riojatrek i de producte i promoció. Esdevenir l’escenari audiovisual de la sèrie de es concentra en places de càmping Enoviajes televisió Gran Reserva o la campanya (45,7%) i d’hotels, hostals i pensions Vinoteràpia (46,5%). L’oferta rural no és significa- La tierra con nombre de vino són dues de les accions promocionals que han tiva (7,8%). La major part de les ajudat a posicionar la destinació. places corresponen a hotels de 3 i 4 estrelles. (GRÀFIC 1). Fonts consultades: ¹ Cámara de Valencia (2010). El Enoturismo.\nTERCER QUADRIMESTRE 2011Nº1 TENDÈNCIES ENOTUR 3DESTINACIONSCOMPETIDORES Un dels seus trets diferencials és la En els darrers anys el nombre seva especialització en el producte d’empreses de turisme actiu s’ha enoturístic. La Rioja Turismo destaca incrementat, passant de 9 a 23 entreTAULA 2: Comparativa de l’enoturismeentre la comunitat autònoma de La aquells allotjaments (hotels i cases 2006 i 20103 .Tot i que no hi ha dadesRioja i la província de Tarragona. rurals) que disposen d’una oferta més concretes seria lògic trobar-hi diferenciada, ja sigui per la una vinculació amb el creixement de Comunitat Província autònoma de localització en un entorn vinícola, per l’enoturisme. A més, la destinació La Rioja Tarragona* l’arquitectura o pels seus serveis. disposa d’uns equipaments museís- 5 DO Aquesta oferta singular suma un 8,6% tics complementaris a la visita pròpies núm. de DO 1 i part de DO del total. enoturística: el Museo de la Cultura Penedès del Vino Dinastia Vivanco, el Centro núm. dhectàrees 42.247 25.277 Pel que fa al recurs base, el celler, Sensorial del Vino o la col·lecció de núm. cellers 305 296 se’n troben de tres tipologies ceràmica popular riojana de Las núm. cellers diferents2: els grans cellers Bodegas Darien són alguns exemples. visitables 26,1 28,0 d’arquitectura tradicional de finals del sobre el total (%) núm. places 4.664 60.255 segle XIX, que estan prenent mesures Demanda de proximitat hoteleres per adaptar-se a la pràctica núm. places turisme rural 1.067 2.334 enoturística; els familiars de petites Diferents fonts consultades2i4 dimensions, on una part està coincideixen en afirmar que la núm. habitants 322.415 808.420 apostant per l’enoturisme; i els nous demanda a la comunitat autònoma de núm. km2 5.045 6.303 cellers amb una visió clarament La Rioja és principalment domèstica i enoturística, caracteritzats per de proximitat, procedent principal-Font: Elaboració pròpia a partir de dades oficials delConsell Regulador DOC La Rioja, del Consell Regulador dissenys innovadors, a vegades ment de Madrid, Catalunya i el PaísDO Penedès, del INCAVI i de l’Observatori de Turisme de vinculats a arquitectes de referència. Basc, corresponent a estades de capsCatalunya, entre d’altres.*Nota: Les dades de la província de Tarragona Una mostra de l’aposta dels agents de setmana i ponts (1,75 dies decorresponen a la DO Tarragona, DO Conca de Barberà,DOQ Priorat, DO Terra Alta, DO Montsant i la part per aquest nou enfocament mitjana) (TAULA 3). Tot i així, en elscorresponent a la DO Penedès. Les dades de places empresarial2 són les inversions que darrers anys (2006-2010) s’ha experi-d’allotjament, nombre d’habitants i km2 fan referència atota la província. estan realitzant dirigides a l’oferta de mentat un increment del nombre nous serveis i equipaments com són la d’estrangers, amb un increment d’un possibilitat de poder degustar menús 13,8%. Com a complement d’aquestes enoturístics en els restaurants dels dades més concretes, cal subratllar propis cellers. que l’enoturista de La Rioja correspon al perfil de l’enoturista de l’Estat En aquest territori hi ha altres espanyol: segment d’edat adult, queTAULA 3: Distribució del nombre de recursos vinculats al món del vi que viatja en grups acompanyat deviatgers allotjats en hotels a la composen l’arquitectura popular familiars o amics, qui actuen moltescomunitat autònoma de La Rioja, riojana com els calados (cellers vegades com a fonts d’informació. Elper CC.AA. de procedència. Any excavats sota terra), els guardaviñas2010 (en %). grau de satisfacció és elevat i solen (edificacions rurals similars a les realitzar activitats complementàries a Comunitat de Madrid 19,4 nostres barraques de pedra seca) o la visita. Catalunya 18,3 els lagares. País Basc 14,6 La Rioja (tot i tenir part de producció Pel que fa a les activitats complemen- en altres comunitats) ha implantat Comunitat Valenciana 7,3 tàries, a part de l’oferta específica una política turística dirigida específi- Aragó 6,2 dels allotjaments (vinoteràpia, etc.), cament a l’enoturisme, gràcies a la Castella i Lleó 5,7 han sorgit empreses d’activitats seva llarga tradició enològica. LaFont: Elaboració pròpia a partir de l’Enquesta especialitzades: sentir-se agricultor realitat administrativa (una comunitatd’Ocupació Hotelera del Instituto Nacional de per un dia, esports entre vinyes o autònoma) i l’existència d’una sola DO,Estadística (INE). sobrevolar els conreus amb globus ha condicionat favorablement el aerostàtic són algunes de les desenvolupamemt enoturístic possibilitats que s’ofereixen. d’aquesta destinació de referència Fonts consultades: (TAULA 2). 2 Sistema Riojano de Innovación y Turespaña. Plan Estratégico Agrupación Empresasa Innovadoras La Rioja Alta. 3 Instituto de Estadística de La Rioja. 4 Enquesta d’Ocupació Hotelera (EOH) del Instituto Nacional de Estadística, 2010.\n4 4 TERCER QUADRIMESTRE 2011Nº1 TENDÈNCIES ENOTUR MERCATSBONESPRÀCTIQUES Serveis enoturístics de referència La competència en l’oferta i l’exigència en la demanda forcen al sector a innovar en serveis i equipaments enoturístics “El sector necessita En un moment en el que l’oferta Priorat, mostra del potencial de turística és clarament superior a la creixement d’aquest mercat emissor. no només orientar- demanda, el sector enoturístic L’horari dels cellers cal que s’adapti necessita no només orientar-se al també al comportament dels visitants, se al mercat sinó mercat sinó definir el segment sent indiscutible oferir servei en caps definir el segment específic al que es vol dirigir. La tria de setmana, en torns de matins i d’aquest segment anirà en funció del tardes. El tracte personal de les visites específic al que es seu potencial de creixement, del constitueix un atractiu per al visitant, coneixement previ que se’n tingui o de que acostuma a ser d’un poder vol dirigir” la inversió que vulgui assumir adquisitiu mig/mig-alt. A part de les l’empresa, entre d’altres factors. habituals visites en grups, la Visita Premium de Viña Real (Rioja Alabesa) Es presenten alguns exemples de com amb un cost de 25 euros o el picnic a l’oferta ha sabut afrontar l’evolució de les vinyes, de la mateixa bodega, així la demanda. com la Visita VIP de les Bodegues Torres destinada a persones amb Visitants més exigents certs coneixements del món del vi, amb un preu de 235 euros per grups El turista és conscient de la diversitat entre 1 i 5 persones, són exemples d’opcions que li ofereix el mercat, a d’aquesta especialització. El grau de través de múltiples canals de coneixement que tenen els futurs comercialització (agències de viatges, visitants és un altre element que s’ha buscadors d’activitats on-line, de considerar a l’hora d’articular els paquets d’experiències, etc.). Aquesta serveis turístics (visites, cursos de exigència aplicada a l’enoturisme es tast, etc.). Pel que fa a la qualitat del tradueix en una major diversitat servei, el sector necessita que aquesta d’idiomes per a la realització de visites sigui present en totes les parts del “Visita Premium de guiades, en l’ampliació dels horaris, producte des de l’oferta pròpiament en la personalització de les visites, Viña Real i la Visita així com en una major qualitat del turística fins a la resta de serveis i equipaments que ofereix la destinació VIP de les servei. Pel que fa als idiomes, tot i que (senyalització, transport públic, etc.). el pes de l’enoturisme a Catalunya i a Aquesta fou una de les conclusions Bodegues la resta de l’Estat és principalment d’una jornada celebrada a Vilafranca domèstic, les destinacions de del Penedès2. És significativa la Torres...exemples referència tenen un major pes de inexistència d’una Q específica per a d’especialització” mercat internacional1. Resulta les insta·lacions d’enoturisme, existint destacable els set idiomes en què certificacions pròpies en el cas dels s’ofereix la visita guiada a les restaurants o cases de turisme rural. Bodegues Torres, mitjançant La poca maduresa del sector audioguia, els tres idiomes explicarien aquesta realitat. Dit això, internacionals de la Bodega Marqués la possibilitat de poder disposar d’un de Riscal (Rioja Alabesa), o l’opció del certificat homologat constituiria un rus per part del Celler Buil&Giné, del valor competitiu per al sector. Fonts consultades: 1 Great Wine Capital, Las cifras clave del enoturismo mundial. 2011. 2 INNOVI i Ajuntament de Vilafranca del Penedès. Jornada L’èxit de l’enoturisme a Califòrnia a través de la cooperació dels agents, Vilafranca del Penedès, 14 novembre, 2011.\nTERCER QUADRIMESTRE 2011Nº1 TENDÈNCIES ENOTUR 5BONESPRÀCTIQUES Viure noves experiències d’instal·lacions adaptades a aquesta demanda.“Altres segments És una activitat poc coneguda pel públic general i a la vegada, 100% connectats com el turisme de constitueix una de les modalitats reunions, turístiques més vinculades amb els Internet s’ha convertit en un mitjà de sentits i les sensacions. Marqués de comunicació indiscutible entre l’oferta d’incentius i Riscal ha sabut explotar aquest i la demanda. Els dispositius mòbils concepte creant un complex permeten una comunicació l’organització de enoturístic de referència de la mà d’un instantània quan el client actual o bodes han estat gran arquitecte. Al voltant del celler potencial es troba a la destinació. És ha creat un complex turístic amb un indispensable que els cellers tinguin detectats i disseny innovador que constitueix per presència a les xarxes socials si sol una experiència pels sentits, permetent que el client pugui disposar treballats en format per un hotel de la cadena d’una major informació (vídeos de les diversos cellers” Starwood, tres restaurants, un dels instal·lacions a Youtube, opinions a quals amb una recent Estrella Tripadvisor, presència a Facebook i a Michelin, un spa amb tractament a Twitter des d’on poder oferir ofertes base de raïm i vi, una vinoteca i una especials als seguidors, són alguns biblioteca. Tot i així, altres estratègies exemples que ja ofereix el sector).TAULA 1: Evolució del nombre de de pressupost més baix com la Mostra d’aquesta necessitat és lavisites a la bodega Marqués de Riscal creació d’activitats innovadores que cerca de cellers en funció de la(2005-2011). treballin en la materialització dels disponibilitat de xarxa Wi-Fi (5 cellers sentits, esdevenen possibilitats que de La Rioja en tenen), així com el 70.000 60.000 pot incorporar la gestió de qualsevol tracte personal que s’estableix, per 59.500 56.000 54.000 celler. exemple, entre Marqués de Riscal i els 30.000 seus clients preferents a través del Diversitat de perfils programa de punts Starwood 9.300 Preferred Guest oferint promocions Tot i que les visites en grup específiques. La visita es 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 acompanyats de família i amics és el complementarà amb altres activitatsFont: dades orientatives facilitades pel departament segment més demandat, cal tenir en turístiques com la descoberta delde Relacions Públiques de Marqués de Riscal. compte altres segments específics: patrimoni cultural, gastronòmic iNota: el nou complex enoturístic es va inaugurar al’octubre de 2006. els sèniors i les famílies natural de la destinació. D’això n’és multigeneracionals tenen previst conscient el sector. La major part de incrementar la seva quota de mercat a webs de cellers ofereixen informació mig termini3. Altres, com el turisme de turística de la regió. reunions, d’incentius i l’organització de bodes ja han estat detectats i La inversió no ho és totMés informació: treballats per diversos cellers. Tot i que en els darrers anys alguns Bodega Marqués de Riscal, Rioja La demanda amb problemes de dels cellers referents de l’Estat Alabesa mobilitat és un altre segment a espanyol han realitzat grans Castello Banfi, Toscana considerar. El web oficial de Turismo inversions en quant a infraestructures Ysios, Rioja Alabesa de la Rioja permet fer una cerca de (Marqués de Riscal, Ysios, Darien), Viña Real, Rioja Alabesa cellers en funció de si estan adaptats l’èxit enoturístic d’un celler no té Bodegues Torres, Alt Penedès a les necessitats dels minusvàlids. perque recaure únicament en la També, el programa Turisme per a millora dels equipaments. El Turisme per a tothom, Turisme de Catalunya tothom, de Turisme de Catalunya, perfeccionament del servei, el tracte certifica que dos cellers de la Terra personalitzat o la imaginació en La Rioja Turismo Alta i un del Baix Penedès disposen l’articulació de noves activitats són algunes possibilitats. Fonts consultades: Organització Mundial del Turisme (OMT), European Travel Commission, European Cities Marketing i la Universitat de Viena. Seminari 3 Internacional sobre el Canvi Demogràfic i el Turisme, 2010.\nTERCER QUADRIMESTRE 2011Nº1 TENDÈNCIES ENOTUR 6LES NOSTRES L’enoturisme a lesDESTINACIONS comarques de Tarragona En 10 comarques es concentren 5 DO pròpies i una part de la DO Penedès. En aquest article es presenta una introducció del sector enoturístic d’aquest territoriTAULA 1: Comparativa variables 6 DO’s. La demarcació de Tarragona, que passat, mostra del potencial que inclou les marques turístiques Costa històricament ha tingut la producció capacitat núm. acollida Daurada i Terres de l’Ebre, es del vi al territori. Des de la visió del núm. (places ha. cellers hoteleres i caracteritza per una notable potencial turístic, aquestes catedrals visitables turisme especialització agrària en el sector aporten diferenciació, de la mateixa rural)** DOQ enològic. Vuit de les 10 comarques manera que ho fan els nous cellers 1.888 25 Priorat que la conformen estan incloses en d’arquitectura singular. DO Montsant 1.840 14 les diferents denominacions d’origen DO Conca de 4.200 16 21.066 de vi. Els paisatges de vinya estan La diferenciació del territori no Barberà omnipresents al territori i d’aquí que l’aporta tan sols la monumentalitat de DO Penedès* 4.461 1 hagin aparegut iniciatives com la de les construccions, sinó també la DO 6.598 13 denominar les comarques de diversitat i qualitat dels seus vins i Tarragona DO Terra Tarragona amb el nom de País del Vi dels paisatges que els generen. Així, 6.290 18 825 Alta que es configura com l’integrador de l’experiència enoturística no s’ha de*Nota: les dades de la DO Penedès fan referència a la part tots els territoris de les recloure a l’interior del celler, sinó quecorresponent a la província de Tarragona.**Nota: les dades corresponen als municipis que Denominacions d’Origen (DO) de la ha d’integrar els paisatges de vinyes iintengren les DO.Font: INCAVI i fonts internes Think Tank (Parc Científic i demarcació. els enclavaments rurals entre els seusTecnològic de Turisme i Oci). actius. El fet que les xarxes de camins El nombre de DO és força elevat per a rurals estiguin integrats en l’oferta un territori relativament petit com el enoturística i que operadors que ens ocupa: Terra Alta, Priorat, especialitzats se n’hagin fet ressó Montsant, Tarragona, Conca de mostra el seu valor. Barberà i part de Penedès (TAULA 1). A aquestes caldria afegir, a més la DO Els vins, singulars, són resultat de la Catalunya i la DO Cava. Aquesta combinació de sòls, microclimes i singularitat és el resultat d’aspectes varietats de vinya, algunes de les històrics, paisatgístics, climàtics i quals són exclusives d’aquest territori. edàfics. Tanmateix, el resultat són DO Aquests vins han obtingut les últimes amb territoris la dimensió dels quals dècades un reconeixementTAULA 2: Comparativa destinacions condiciona la seva capacitat de internacional que ha posicionatcompetidores europees. notorietat internacional a diferència algunes de les DO del territori, de les grans destinacions sobretot la DOQ Priorat entre les de cellers núm. hectàrees visitables DO enoturístiques europees (Borgonya, major prestigi a escala mundial. Borgonya 25.800 349 99 Burdeus, Rioja) (TAULA 2). En aquest context, la generació d’un espai A banda de l’atractiu enoturístic del Chianti 10.500 313 1 integrat d’enoturisme a la demarcació territori cal posar èmfasi en la vocació La Rioja 61.960 79 1 sembla una aposta raonable. turística, consolidada sota les marques Costa Daurada i Terres de El Penedès 24.248 32 1 Cadascuna de les DO compta amb l’Ebre. Una llarga tradició d’acollida Comarques de 25.277 87 6 diversos elements diferencials i de que ha consolidat una important Tarragona singularització, però hi ha actius especialització, sobretot al litoral i aFont: INCAVI i fonts oficials de les destinacions. comuns que aporten valor al conjunt tocar de les diferents DO de la del territori, entre els que es demarcació. destaquen els valors històrics, concretats en els cellers Les comarques de Tarragona, monumentals, les anomenades compten, doncs, amb un enorme Catedrals del Vi, construccions potencial d’atractivitat enoturística i modernistes de principis del segle un bagatge i desenvolupament de l’activitat del turisme.\nTERCER QUADRIMESTRE 2011Nº1 TENDÈNCIES ENOTUR 7LES NOSTRESDESTINACIONS La combinació d’aquests dos eixos situen com a destinacions està estructurant una de les ofertes destacades, altres encara estan en de major recorregut enoturístic de una fase incipient d’aquest l’Estat espanyol i del continent. Els reconeixement dels mercats. Amb tot, eixos sobre els que s’ha treballat i l’èxit de les diferents destinacions s’està treballant són: enoturístiques rau en saber adaptar la seva singularitat i capacitat d’acollida  Condicionament de l’oferta i a un projecte turístic. No és possible desenvolupament de serveis per al que les destinacions enoturístiques visitants en l’espai enològic. mimetitzin el seu model de  Desenvolupament dels actius desenvolupament. Cada destinació ha humans adequats per gestionar de definir el seu model i l’efecte volgut“La diversitat i el l’experiència enoturística, tant dins de l’activitat turística. Les diferents dels espais enològics com en DO de la demarcació es troben amb la nombre de l’oferta turística. necessitat de definir aquest model de  Desenvolupament d’ofertes desenvolupament conjunt i és, en destinacions turístiques relacionades amb la aquesta línia, que han aparegut cultura del vi. En aquest sentit iniciatives com la del País del Vi. enoturístiques…ha destaquen els tractaments de afavorit la salut que utilitzen el vi, comuns ja La diversitat i el nombre elevat de als spa i centres de salut del destinacions enoturístiques existents generació d’una territori, així com l’assumpció del a escala mundial ha afavorit la valor per part d’alguns dels generació d’una política d’estructura- política restaurants del territori que són ció de l’oferta en base a generar d’estructuració de carta de presentació del producte productes turístics fàcilment enològic. identificables per a la demanda, com l’oferta en base a  Accions de comercialització i ara les rutes de vi on s’agrupen comunicació, tant a nivell de DO destinacions amb voluntat generar productes com a nivell de marques d’esdevenir els eixos destacats de turístics fàcilment turístiques, que han consolidat la l’activitat (TAULA 3). Aquestes integració de l’oferta enoturística agrupacions són, ara per ara, els identificables per a en els circuits d’operadors punts calents del desenvolupament especialitzats. enoturístic. la demanda” L’enoturisme és una activitat que TAULA 3: Exemples de rutes enoturístiques creix amb força a nivell internacional. escala nom ruta entitat Les zones de producció d’Europa, Ruta Europea del Europa RECEVIN Amèrica, Oceania i Àfrica han Vino Estat Rutas del Vino de esdevingut destinacions turístiques espanyol España ACEVIN de referència per un mercat de Catalunya * * Ruta del Vi de proximitat en un principi i com a Províncies Lleida Associació mixta destinacions internacionals Ruta del Vi del Turisme Priorat (DOQ Priorat+ DO finalment. Moltes destinacions se Priorat Montsant) situen en una posició competitiva Regions La Route Touristique des Cambra de Começ i Indústria avantatjosa i esdevenen referència Grands Crus de de Dijon i Beaune Bourgogne per a operadors turístics i mercats Consorci Promoció Ruta Postals de potencials. És el resultat d’anys de Municipal Vinya Turística Alt Penedès desenvolupar projectes turístics vinculats a la qualitat del producte Font: Elaboració pròpia a partir de webs oficials. enològic. Les destinacions de la demarcació de Tarragona es troben en Una iniciativa local recent ha estat situació diversa pel que fa al seu nivell l’organització, per part de la de posicionament en relació als Confederació Empresarial de la mercats domèstic i internacional, de Província de Tarragona CEPTA, dels forma que mentre algunes DO se Premis a l’Excel·lència Enoturística.\nTERCER QUADRIMESTRE 2011Nº1 TENDÈNCIES ENOTUR 8ESTADÍSTIQUES IMERCATS El Perfil de l’enoturista El pes del mercat domèstic, determinats segments de demanda específics com el mercat femení o el sènior o la predilecció pelsGRÀFIC 1: Principals CC.AA. emisores hotels de 4 estrelles són algunes característiques d’aquest turistad’enoturistes. En el sector s’estan realitzant estudis En el cas espanyol2 els percentatges per determinar quins són els trets són similars. Catalunya 19,3% diferencials de l’enoturista. A En l’enoturisme mundial, dos terceres Madrid 12,2% continuación es presenten les parts són homes. En el cas espanyol Andalusia 9,7% conclusions més significatives de dos aquesta diferència no és tan Comunitat Valenciana 9,7% informes, d’escales territorials destacada (55,0% respecte un 45,0%). País Basc 9,4% diferents. Las cifras clave del El mercat femení està resultant ser un Aragó 7,9% enoturismo mundial1, elaborat per segment estratègic amb potencial de Castella i Lleó 7,6% Great Wine Capital, mostra l’opinió creixement, igual que el sènior. Pel dels agents del sector de nou regions que fa al segment femení estan vitivinícoles mundials. En el cas de apareixent iniciatives pioneres.Font: Elaboració Think Tank (Parc Científic i Tecnològicde Turisme i Oci) a partir de les dades del informe l’Análisis Demanda Rutas del Vino2, L’agència de viatges Focus on Woman3d’ACEVIN2. de l’ Asociación Española de Ciudades ofereix un viatge a Oporto amb activi- del Vino (ACEVIN), corresponent a la tats enoturístiques dirigit exclusiva- primera part de 2010, s’ha consultat ment a dones. I és que en els darrers directament als usuaris de Las Rutas anys el consum de vi per part de les del Vino, producte turístic d’aquesta dones s’està consolidant, el que ha associació. originat la creació de vins específics per a aquest segment amb gustos Radiografia de l’enoturista més afruitats i amb una menor taxa d’alcohol. El mercat de turisme enològic és de Pel que fa a l’allotjament, l’hotel de 4 proximitat. En el cas de l’Estat estrelles és el més utilitzat en el cas espanyol, el 80,6% són del propi país, espanyol (28,0%) tot i que les cases de sent Catalunya la principal comunitat familiars i amics tenen cert pes. emissora (un 19,3% del mercat intern) La despesa del l’enoturista és un (GRÀFIC 1). Segons l’informe mundial, aspecte complex de quantificar, jaGRÀFIC 2: Despesa mitjana desglossadaper conceptes (en %). el pes del turisme domèstic és que hi ha diferències molt importants significatiu, tot i que és notablement entre destinacions i els valors varien visita a inferior (un 40,0%). Els principals molt en funció de les fonts consulta- museus altres 2% 11% allotjament 36% mercats emissors a escala mundial des. Segons Great Wine Capital, el són els Països Baixos, Regne Unit, turista de la regió de la Toscana i de visita a EUA i Canadà. A l’Estat espanyol Napa Valley realitza una despesa cellers 5% destaca el mercat alemany, mitjana diària elevada (210 i 188 concentrant una tercera part dels dòlars respectivament) mentre que en estrangers i els nord-americans, que el cas de La Rioja és molt inferior (30 restauració 35% compres tenen la mateixa presència que els dòlars). Aquest import fa referència a de vi 11% francesos (12,6%). Relacionat amb la despesa generada al celler, segons l’origen dels turistes, el cotxe resulta les consultes als productors de vi. Si ser el mitjà de transport més habitual es pregunta als usuaris de Las Rutas (78,8%). del Vino els imports s’incrementenFont: Elaboració pròpia, a partir de dades de l’informed’ACEVIN2. fins als 127,1 euros de mitjana per A escala mundial, el segment d’edat turista (la despesa mitjana general és principal se situa entre els 36 i 55 de 100 euros/dia/persona4), correspo- anys (un 45,0%). Destaca també el nent a la despesa generada en pes del segment sènior (majors de 56 destinació (excluint el desplaçament). anys). L’allotjament i la restauració són els Fonts consultades: dos àmbits que concentren aquesta ¹ conclusions extretes de vinoturismo.blogspot. despesa (GRÀFIC 2). 2 ACEVIN (2010). Análisis Demanda Rutas del Vino, 1ª oleada 2010. 3 http://www.focusonwoman.es. 4 IET (2010). Encuesta de Gasto Turístico, Egatur.\nTERCER QUADRIMESTRE 2011Nº1 TENDÈNCIES ENOTUR 9ESTADÍSTIQUES I INNOVACIÓMERCATS En el cas espanyol2, l’enoturisme destinació enoturística dóna lloc a resulta ser una activitat realitzada en que el 55,0% dels enquestats hagin grup, principalment d’amics o de feina visitat la mateixa destinació entre 1 i 2TAULA 1: Comparativa del perfil de i amb la família. La dimensió del grup vegades6. De fet, el grau de satisfacciól’enoturista i el turista cultural. acostuma a ser d’entre 3 i 5 persones. de l’experiència turística és elevada, ja enoturista turista La motivació principal ha passat de que un 92,0% dels enquestats cultural edat 36-55 anys 25-34 anys ser la localització i el patrimoni5 a tornaria a repetir la visita. companyia grups (amics, parella sense recaure en la pròpia visita als cellers Pel que fa al sistema de reserva, el familia) fills estada de la zona. Les activitats més telèfon i Internet són els dos sistemes 1 nit 2-3 nits mitjana habituals estan estretament més utilitzats en el cas espanyol, amb caps de caps de estacionalitat setmana i setmana i relacionades amb la cultura gastronò- un 26,0% i un 15,0% respectivament. ponts ponts mica i vinícola de la destinació: visita L’agència de viatges no té un pes 127,1 euros 135,4 euros despesa mitjana/dia (superior (superior a cellers (20,0%), degustació de vins significatiu. D’altra banda, un 26,0% mitjana) mitjana) recomanacions (15,0%) i degustació de la dels consultats no van realitzar una recomanacions fonts familiars- familiars- gastronomia local (15,0%). Altres reserva prèvia. dinformació amics i amics Internet activitats complementàries com la Les recomanacions de familiars i visita monuments visita de les vinyes o dels espais amics són les fonts d’informació activitats bodegues realitzades gastronomia gastronomia compres museístics vinculats a la cultura del vi bàsica (31,5% dels casos). Les tast de vins puntuació tenen un pes força menor, coincidint destinacions, però, treballen diferents 4,2 sobre 5 3,5 sobre 5 destinació amb les activitats menys ofertades canals de comunicació, havent una pels establiments, segons l’estudi diferència entre els canalsFont: Elaboració pròpia amb dades dels diferentsinformes del perfil de l’enoturista1i2 i El Turismo cultural internacional (un 10,0% dels enques- tradicionals utilitzats per lesde ciudad y de City Break, Turespaña, 2007. tats disposa d’espais museitzats). destinacions enoturístiques europees L’oferta de Las Rutas del Vino obté (fires, fulletons, OIT) i els canals més una puntuació de 4,21 sobre 5, sent el innovadors vinculats a Internet i les paisatge i l’hospitalitat els elements xarxes socials utilitzats per les més valorats. Per contra, la destinacions dels EUA, Sudàfrica i senyalització, la informació turística i Nova Zelanda, segons l’estudi la relació qualitat-preu són els que mundial. obtenen una puntuació inferior. En l’àmbit mundial, el sector està Segons ACEVIN, les destinacions conscienciat dels beneficis que espanyoles més visitades són La genera aquesta modalitat turística. La Rioja, Ribera del Duero, Penedès, millora de la imatge i del posiciona- “La millora de la Marco de Jerez i Toro (Zamora). Pel ment del celler i l’increment dels que fa a destinacions internacionals ingressos són els més destacats. Per imatge i del la regió de Burdeos és la més destinacions Napa Valley és qui més coneguda. No se citen destinacions creu en la seva viabilitat econòmica. posicionament del enoturístiques de referència com la Comparant els estudis s’aprecia com celler i l’increment Toscana, Oporto o Napa Valley. Això es el producte enoturístic es troba en pot relacionar amb el grau de una fase inicial a l’Estat espanyol: dels ingressos són coneixement del producte per part del gran pes de la demanda domèstica propi enoturista espanyol qui es per sobre d’altres destinacions els beneficis més defineix com a un turista convencional mundials; elevat percentatge sense destacats de (44,1%) o aficionat (36,0%). reserva prèvia; els mateixos turistes A l’Estat espanyol, l’estada mitjana és es defineixen com a convencionals; l’enoturisme” de 2,6 dies, responent a escapades de desconeixement d’altres destinacions caps de setmana i ponts. A escala enoturístiques de referència, etc. Tot i mundial, l’estiu (70,0%) i la tardor així, és un producte desestacional, (15,3%) són les dues èpoques amb amb grau de satisfacció elevat, major activitat. vinculat a una despesa turística La proximitat entre el punt emissor i la superior a la mitjana i complementari d’altres recursos, com els culturals o Fonts consultades: els gastronòmics (TAULA 1). 5 ACEVIN (2010). Análisis Demanda Rutas del Vino, altres edicions. 6 no es comptabilitzen els usuaris de segones residències.\nTERCER QUADRIMESTRE 2011Nº1 TENDÈNCIES ENOTUR 10POLÍTICA IGOVERNANÇA L’Estratègia enoturística europea El sector disposa de dos documents estratègics que constitueixen les bases del desenvolupament de l’enoturisme en l’àmbit europeu TAULA 1: Definició d’enoturisme, Amb l’objectiu de millorar la d’agents considerats per a l’adhesió a segons la Carta Europea1. coordinació entre els membres de la la Carta: el sector públic, el privat i els Red Europea de Ciudades del Vino habitants de la destinació Desenvolupament de les (RECEVIN), fomentar l’intercanvi de enoturística. Cal deixar constància activitats turístiques i d’oci i coneixement i tecnologia i que alguns agents qualifiquen aquest temps lliure dedicades a la descoberta i al gaudi cultural i desenvolupar accions per document com una proposta de enològic de la vinya, el vi i el incrementar la qualitat de l’oferta, mínims molt poc exigent. seu territori entre 2004 i 2006 es va realitzar el projecte VINTUR, gràcies a una Com a qualsevol document estratègic iniciativa comunitària de la UE hi ha certs valors que ja vénen (Interreg IIIC Sud). El fruit d’aquest predeterminats: la sostenibilitat de projecte fou l’elaboració de La Carta l’activitat econòmica i el foment del Europea de l’Enoturisme1, que desenvolupament local, la necessària estableix el model enoturístic euro- cooperació entre els agents, la visió de peu, i el Vademècum de l’Enoturisme conjunt, el foment de la rehabilitació Europeu2, informe que presenta les en detriment de la construcció nova, bases de la qualitat del sector. l’ús de recursos humans locals o la potenciació de la qualitat de vida de la Carta Europea i Vademècum població local. A més, val la pena destacar la menció que es fa sobre la La Carta defineix el concepte necessària gestió dels fluxes dels d’enoturisme a escala europea turistes, anticipant algunes mesures (TAULA 1) i estableix una estratègia correctores, com l’ús dels vehicles comú per a totes les regions col·lectius, la bicicleta o l’anar a peu. enoturístiques d’Europa, a partir de la definició dels objectius i els L’adhesió a la Carta es materialitza compromisos de tots els agents amb la redacció d’un informe, similar al que podria ser un pla estratègic“...destaca el vi com implicats. Aquest informe mostra d’una destinació, on consti un una visió àmplia del sector, un producte que remarcant el concepte de cultura del diagnòstic, la implicació dels socis, els vi, idea que té en compte tant l’àmbit objectius estratègics comuns, representa a un vitivinícola del territori com el l’assignació dels mitjans necessaris, turístic. Seguint amb aquesta un programa d’actuacions i l’avaluació territori i a una dels resultats. Fins al dia d’avui 78 filosofia, la presentació institucional cultura, anant més de l’associació europea RECEVIN, entitats s’hi han adherit, sent el 64,1% destaca el vi com un producte que italianes i espanyoles4. enllà del concepte representa a un territori i a una cultura, anant més enllà del concep- Posteriorment el mateix projecte tradicional de europeu va elaborar el Vademècum de te tradicional de beguda de qualitat. l’Enoturisme Europeu, on s’estableix beguda de qualitat” Aquesta visió i possible ús del vi com el Sistema de Gestió de la Qualitat de a element de marxandatge turístic va estretament lligada a les l’Enoturisme a Europa, pensant en la conclusions de la recent jornada futura adhesió al projecte Ruta d’enoturisme celebrada a Vilafranca Europea del Vino. Aquest document del Penedès3. Aquest enfocament inspirat en la Carta Europea potencia global es correspon amb el ventall algunes idees noves, destacant la necessitat de fomentar la cultura del Fonts consultades: 1 VINTUR, Carta Europea del Enoturismo. 2 VINTUR i DELOITTE (2005). Vademecum del Enoturismo Europeo. 3 INNOVI i Ajuntament de Vilafranca del Penedès. Jornada L’èxit de l’enoturisme a Califòrnia a través de la cooperació dels agents, Vilafranca del Penedès, 14 novembre, 2011. 4 RECEVIN, informació del web official.\nTERCER QUADRIMESTRE 2011Nº1 TENDÈNCIES ENOTUR 11ESTADÍSTIQUESPOLÍTICA IGOVERNANÇA vi en tot el cicle de vida del viatge Pel que fa a l’oferta turística, tot i que (abans, durant i després) i en tots els hi ha uns requisits comuns se elements de la cadena de valor. n’estableixen d’específics per a cada També posa de manifest subsector. Per exemple, destaca el“La Rioja és una de l’autenticitat, un dels valors clau de pes que es dóna al coneixement d’un l’enoturisme atesa la seva estructura idioma estranger, en el cas de les les 9 destinacions sovint de producció artesanal, dirigit a agències i les Oficines de Turisme o el un mercat individualitzat i exigent, grau de coneixement que han de tenir de l’associació contraposat al model de masses, així els treballadors dels restaurants mundial, mentre com la gastronomia, un dels recursos respecte els vins de la destinació. Per complementaris rellevants de a les enoteques i cellers es remarca la que altres com l’experiència enoturística. disponibilitat d’espais específics per a la degustació amb copes adequades, Cambados, Utiel o Per poder ser membre de la Ruta l’existència de botiga, així com servei Europea del Vino cal previament Montilla formen adherir-se a la Carta i complir de visites guiades amb reserva prèvia, entre d’altres requisits. part de l’associació determinats requisits. Hi ha la possibilitat de formar part de la ruta Amb l’objectiu d’assolir l’excel·lència, espanyola ACEVIN” d’excel·lència, en el cas d’assolir s’estableixen requisits addicionals també els requisits addicionals. dirigits especialment a la millora de la gestió (més dedicació, més capacitat Requisits de decisió), a incrementar la presència de l’oferta en destinació (passa de 6 a S’estableixen requisits específics per 10 bodegues i de 5 a 8 serveis al sector públic (territori) i per al complementaris), crear i aplicar privat, tenint en compte l’oferta sistemes de seguiment (creació turística i enoturística: allotjaments, d’indicadors de sostenibilitat restauració, comerç, oficines de enoturística) i desenvolupar eines turismo, agències de viatges d’anàlisi del perfil de la demanda. receptives, tour operadors, cellers, Amb aquest objectiu l’entitat gestora museus, centres d’interpretació del vi, crearà un model de recollida enoteques (tendes especialitzades) i d’informació del perfil de l’enoturista serveis de degustació i de cursos de que distribuirà al sector analitzantTAULA 2: Comparativa membres tast. La gestió d’aquest procés posteriorment els resultats. El sectordiferents associacions d’enoturisme. d’adhesió recau en l’Òrgan de Gestió empresarial es comprometrà a que ha de crear cada destinació, qui facilitar les dades, per a poder obtenir presència entitat núm. catalana/ desenvoluparà un Programa de també l’excel·lència. membres demarcació de Tarragona Treball Estratègic amb un cronograma Great Wine de tres anys. La presència de destinacions Capitals 9 NO/NO (Món) tarragonines en les principals RECEVIN 9 països Pel que fa als condicionants del associacions enoturístiques és molt 78 SÍ/NO (Europa) municipis territori, a part dels criteris lògics dèbil, tenint presència tant sols en Assemblea de les (estar dintre de la DO, disposar l’àmbit català (TAULA 2). Per contra, regions europees vitivinícoles 17 països per països d’entitat gestora, tenir marca i logo, La Rioja és una de les 9 destinacions (Europa) sistemes de senyalització, elements de l’associació mundial, mentre que 84 ACEVIN membres de promoció), és d’obligat compliment altres com Cambados, Utiel o Montilla SÍ/NO (Espanya) (entitats publiques) que la destinació compti com a mínim formen part de l’associació espanyola amb 6 cellers visitables, durant un (ACEVIN).Fonts vàries. mínim de 12 hores setmanals i dos dies per setmana i amb 5 serveis Aquests documents, independent- complementaris (dos d’ells han de ser ment de la seva voluntat d’adhesió a un restaurant i un allotjament), així la Carta poden ser d’utilitat al sector, com fomentar una política de preus ajudant a definir el model i el sistema raonable i equilibrada. de qualitat de l’enoturisme a casa\nSEGON TRIMESTRE 2010-Nº1 TENDÈNCIESTERCER QUADRIMESTRE 2011Nº1 TENDÈNCIES ENOTUR 9 12 NOVETATS I DE QUÈ S’ESTÀ PUBLICACIONS PARLANT? Tarragona Restaurant Wine Es presenten les conclusions de la Jornada L’èxit de l’enoturisme a Califòrnia a través de la cooperació dels Del 3 al 18 de novembre, 23 restaurants de la ciutat i agents, celebrada a Vilafranca del Penedès al d’altres municipis pròxims han ofert uns menús novembre: específics acompanyatrs de vins de les 6 DO de la demarcació amb un preureduït. Després de l’èxit assolit  La gestió de la destinació s’ha de fer de forma global, en la primera edició la Cambra de Comerç de Tarragona, tenint en compte tots els agents implicats, sector impulsora de la iniciativa, ha comunicat la realització vinícola i turístic, aconseguint que el turista no trobi d’una segona anualitat. diferències entre el territori vitivinícola i el turístic.  Cal una cooperació real entre els agents d’una Per a més informació: Tarragona Restaurant Wine mateixa destinació, eliminant els individualismes i els aspectes polítics.  El turista desitja viure una experiència a la Cellers que dansen destinació. Conceptes com emoció, sensació o aprendre són els més comentats pels ponents. Amb l’objectiu de divulgar el patrimoni de la demarcació  Cal que l’oferta s’adapti a una nova demanda més de Tarragona i impulsar projectes artístics, els Serveis exigent i de modalitats cada vegada més diverses. El Territorials de Cultura de la Generalitat han proposat turisme familiar, de reunions o d’incentius són aquest projecte audiovisual, basat en la gravació de segments que cal considerar. videodanses a l’interior de sis cellers modernistes de la  La qualitat ha d’estar present en totes les àrees demarcació. (oferta d’allotjament, restauració, oferta complementària, sistemes de transport, informació Més detalls del Projecte. turística, etc.).  Relacionat amb la qualitat en el servei, la formació i la professionalització són altres aspectes que cal 163,62 euros de despesa mitjana diària valorar.  És necessari transformar el recurs en producte. El Aquesta és la despesa del turista enogastronòmic ric passat històric europeu, amb tot el que comporta espanyol, segons l’estudi més recent al respecte, (tradicions, patrimoni cultural de diferents èpoques) elaborat per Dinamiza Asesores. L’informe, realitzat a constitueix el valor diferencial del Vell Continent partir d’enquestes on line a més de 7.000 usuaris a respecte altres regions enoturístiques. Tot i així, principis de 2010, descobreix algunes variables d’aquest altres destinacions amb menor riquesa cultural, com segment, com l’estada mitjana o l’allotjament preferit. els EUA, Austràlia, Nova Zelanda o Sudàfrica han Pel que fa a la despesa, és un valor més elevat si es sabut maximitzar els seus recursos creant compara amb estudis anteriors tot i que cal considerar productes enoturístics altament competitius. que cada estudi utilitza una metodologia determinada  La comercialització és un dels principals problemes (veure apartat Estadístiques i Mercats). del sector. Es proposa treure el màxim profit dels actuals canals de comercialització del sector Informe complet a Análisis de la Demanda del Turismo vinícola, utilitzant el producte (l’ampolla) com a Enogastronómico en España. ambaixador del territori que l’ha originat. Parc Científic i Tecnològic de Turisme i Oci-Universitat Rovira i Virgili-Campus Vila-seca 977 394 871 info@pct-turisme.cat\n[Perforce] Swarm: Development is Magic


Centre d'interpretació de la Bruixeria - Sant Feliu Sasserra\nPortada > El municipi > Guia del municipi > Llocs d'interès > Centre d'interpretació de la Bruixeria\nNom: Centre d'interpretació de la Bruixeria\nTelèfon: 938.819.011 - 661.25.44.97\nVISITA AL CENTRE D'INTERPRETACIÓ DE LA BRUIXERA\nA Catalunya més de 400 dones van ser executades immerescudament a principis del segle XVII. Entre 1618 i 1648, a Sant Feliu Sasserra es van processar vint-i-tres dones, i sis d’elles van ser penjades a la forca.\nEl primer àmbit del Centre d’Interpretació de la Bruixeria està dedicat a les creences i costums de la bruixeria popular, les formes de protecció envers aquest fenomen i altres costums relacionats amb la bruixeria d’aquella època.\nSeguidament, gràcies a un muntatge multimèdia basat en fets reals, descobrirem la persecució, la tortura i la mort d’aquestes dones condemnades per practicar la bruixeria.\nTancarem la visita amb un recorregut pel poble tot coneixent la seva història fins arribar al Serrat de les Forques, on es farà referència a la bruixeria d’arreu d’Europa i a les dones que van ser penjades allà mateix.\nEntrada 0-5 anys: Gratuït\nGrup de més de 10 persones: 3€\nVisites en hores concetardes.\nTelèfon 93 881 90 11 en horari d’oficina o al mòbil 661254497.


fonts energia | Coses de Tecnologia\nCategory Archives: fonts energia\nTocant al vent\nAquesta escena pertany a la pel·lícula “Tocant al vent”. La trama va sobre un poble anglès on degut a la crisi del carbó dels anys 80, molts treballadors van d’anar a l’atur al tancar la mina on treballaven. Uns quans d’aquests treballadors formaven part d’una banda de música que, degut a aquesta crisi, es veu també afectada. Els conflictes surten quan uns treballadors accepten els plans de reestructuració de l’empresa i d’altres no, i a més a més, hi ha la banda pel mig que necessita diners per anar a poder tocar.És una comèdia dramàtica britànica amb molt bons actors. És molt recomanable. Un dels actors que surten, molt jove, és Ewan Mcgregor, el que va fer el musical Moulin Rouge.\nThis entry was posted in fonts energia on 6 maig 2009 by Departament Tecnologia.\n[kml_flashembed movie="http://www.youtube.com/v/al0V6FsyNWY" width="425" height="350" wmode="transparent" /]\nEl dia 9 d’agost de 1945 un avió bombarder B-29 nord-americà es dirigia a la ciutat japonesa de Kokura per llençar una bomba nuclear. Tres dies abans en va caure una sobre Hiroshima, i Kokura era la segona cuitat que havia de ser bombardejada. Però aquell dia estava núvol sobre Kokura, i el pilot va donar voltes al seu voltant a veure si millorava el temps. Al veure que els núvols no marxaven, es va dirigir a la ciutat que tenien com alternativa: Nagasaki. Aquell dia els seus habitants van veure dos sols: el de l’astre que els il·luminava i el provocat per la bomba que els hi va caure a sobre.\n75.000 persones van morir aquell dia a Nagasaki a causa de la bomba de plutoni anomenada “Fat Man”. Abans d’aquests bombardejos, els nord-americans van elegir unes quantes cuitats com a destí de les dues bombes que tenien preparades per llençar sobre el Japó. A part de Hiroshima, Nagasaki i Kokura, hi havia Kyoto, l’antiga capital de l’imperi japonès. Totes aquestes cuitats van ser “protegides” pels bombardejos nord-americans amb bombes tradicionals per a que l’efecte de la bomba nuclear fora més gran. Kyoto va ser descartada per que van creure amb el rebuig internacional d’atacar aquesta cuitat mil·lenària, bressol de la cultura tradicional japonesa.\nLes cuitats elegides van ser Hiroshima i Kokura. Kokura i Kyoto van quedar intactes a l’acabar la Segona Guerra Mundial al ser descartades per les bombes nuclears i dels bombardejos que feien els nord-americans en espera de la rendició japonesa.\nButoh: dansa sortida d’Hiroshima\nThis entry was posted in fonts energia, història on 18 gener 2009 by Departament Tecnologia.


Marchena manté Dolors Bassa a la presó • Ràdio Capital de l'Empordà\nMarchena manté Dolors Bassa a la presó\nEl Tribunal Suprem considera que no hi ha cap novetat que permeti alliberar els presos polítics abans de la sentència\nEl Tribunal Suprem manté a la presó Dolors Bassa i la resta de presos polítics fins que hi hagi sentència al judici del procés. Ho ha anunciat aquest divendres al matí. D’aquesta manera, s’esvaeix una de les poquea oportunitats que tenien per sortir en llibertat un cop s’han acabat les sessions del judici.\nEl TS creu que no hi ha motius nous per suspendre la presó preventiva, que ja fa més d’un any que dura. I creu que no s’hauria de posar en risc l’última fase del judici: la deliberació i la sentència.\nTambé considera no vinculant l’informe del grup de treball sobre detencions àrbitres de les Nacions Unides, que demanava alliberar els presos polítics.\nArticle anteriorSant Feliu anuncia els diferents càrrecs del govern municipal\nArticle següentJoan Loureiro, nou president del Consell Comarcal del Baix Empordà


Extraescolars - Institut Esteve Terradas I Illa\nFINALITZEN LES ACTIVITATS EXTRAESCOLARS\nEl dimecres 31 de maig va ser el darrer dia de les activitats extraescolars 16/17 de ZUMBA, MULTIESPORT i FUTBOLSALA. Volem agrair la participació a tots els alumnes i professores que heu assistit ja sigui habitualment o puntualment i, sobretot, als alumnes-dinamitzadors per coordinar i dirigir les activitats. El proper curs tornarem amb més ganes i forces!\nCreat el 10 Febrer 2017\nPublicat el 10 Febrer 2017\nEls alumnes de Religió de 3r d'ESO van visitar la Sagrada Família, el temple més visitat de la ciutat de Barcelona. L'alumnat va aprendre el significat de la forma i l'expressivitat de l'arquitectura, les imatges i els conjunts escultòrics. El nostre guia ens va facilitar unes tabletes electròniques i en grups de 3 van fer algunes activitats dins el temple per descobrir les tècniques de la construcció de la planta i les columnes.\nCreat el 19 Octubre 2016\nEn motiu del Dia Mundial contra el Càncer de Mama, el proper divendres 21 d’octubre, els alumnes de l’ Esteve Terradas i Illa organitzarem un acte sensibilització i conscienciació sobre el càncer de mama.\nDibuixarem un gran llaç en el pati, i l’omplirem amb tot l’ alumnat i professorat.\nPortem una samarreta, mocador... de color rosa i dibuixarem el llaç rosa de la lluita contra el càncer.\nLLoc: Pati Lateral (Pati nou)\nHorari: de 11 h a 11.30 h\nEl càncer de mama constitueix el tumor maligne més freqüent en la dona i representa una de les primeres causes de mort en la població femenina. Des de la segona meitat del segle passat la seva incidència ha anat augmentat, tot i que –des de fa anys- la taxa de mortalitat s’ha reduït. Unes dades mostren la dimensió de la malaltia a Catalunya: 1 de cada 9 dones patirà un càncer de mama al llarg de la seva vida, i en el darrer any se’n van diagnosticar 4.000 nous casos.\nCastanyada 2016 ESO/Batxillerat\nEl proper divendres, 28 d'octubre, celebrem la Castanyada amb una sortida a la natura on gaudirem dels tradicionals concursos de pastissos ( Alumnes de 1r, 2n i 3r d'ESO) i el concurs de fotografia (4rt d'ESO).\nEls cicles formatius celebren la Castanyada 2015\nPublicat el 06 Novembre 2015\nEl passat divendres 30 d’octubre, els alumnes i les alumnes d’FP, junt amb els seus professors i professores vam celebrar la castanyada a l'escola.\nLlegeix més:Els cicles formatius celebren la Castanyada 2015\nL'Esteve Terradas col·labora amb la campanya "Viu l'olivera" de la Marató de TV3 - Malalties del cor\nCreat el 13 Desembre 2014\nPublicat el 13 Desembre 2014\nCom potser ja sabeu, el pròxim 14 de desembre es celebrarà la Marató de TV3 - Malalties del cor. Des de la FP de l'Esteve Terradas col·laborem amb la campanya "Viu l'olivera".\nLlegeix més:L'Esteve Terradas col·labora amb la campanya "Viu l'olivera" de la Marató de TV3 - Malalties del...\nPublicat el 29 Octubre 2014\nFins el 6 de novembre al passadís de l’Esteve Terradas trobareu aquesta exposició, que té com a objectiu difondre els noms d'algunes de les dones, miniaturistes, pintores, dibuixants i il·lustradores que amb la seva obra han contribuït a configurar el patrimoni artístic de Catalunya des de l'Edat Mitjana fins el segle XX.\nLes artistes seleccionades (miniaturistes, pintores, dibuixants i il·lustradores) són una mostra del creixement i l'evolució de la creativitat artística de moltes dones que com elles, al llarg del temps, han treballat amb diferents interessos: des de l'adopció dels llenguatges acadèmics i establerts per a què es reconegués el seu treball, fins a la transformació i subversió d'aquests llenguatges per construir altres formes de pintar i representar el món. Elles, com moltes altres, formen part d'una genealogia oculta que aquesta exposició pretén començar a fer visible.\n"Taller de Lectura no recomanada" realitzat per l'Ajuntament de Cornellà\nCreat el 11 Juny 2013\nPublicat el 11 Juny 2013\nAlumnes de tots els nivells de la ESO, han participat en un"Taller de Lectura no recomanada" realitzat per l'Ajuntament de Cornellà. Aquest taller extraescolars s'ha realitzat al nostre Institut durant tot el curs 2012-13, una tarda a la setmana. El taller ha consistit en escollir un llibre dels diferents proposats, llegir-lo i realitzar un curtmetratge. El llibre escollit és Las luces de septiembre de l'autor Carlos Ruiz Zafón.\nEl dilluns, 10 de juny, al Citilab, els/les alumnes de l'Esteve Terradas han guanyat el premi al millor guió de curtmetratges de tots els participants de Cornellà.\nMoltes felicitats a tots i totes per la vostra participació!\nCursa “KILÒMETRES PER LA PAU”\n30 de gener: Dia de la Pau i la No- violència\nAquesta activitat, adreçada a tota la comunitat educativa (professorat i alumnat), ha sensibilitzat de la importància que té conviure en pau, sense conflictes, en harmonia, solucionant els possibles conflictes amb el diàleg ...\nHem organitzat una cursa al pati de l’institut. Tots els diners que hem recaptat han anat a parar a la Fundació Save the Children. i en el seu projecte de cap nen soldat.\nLlegeix més:Cursa “KILÒMETRES PER LA PAU”\nTallers "KILÒMETRES PER LA PAU"\nLa nostra escola ha participat tot l’alumnat de 2n ESO, en els tallers titulats “KILÒMETRES PER LA PAU”, amb la col·laboració de la Fundació Save the Children, entitat amb la que l'Ajuntament ha realitzats projectes i activitats conjuntes envers als infants i joves.\nS’ha parlat dels Drets Humans dels Infants, i s’han repartit còpies de la convenció dels D.H. Infants a tots els participants.\nExposició “BASADA EN FETS REALS”\nJo Signo Per La Pau\nIX Concert de Primavera de L´Esteve\nEstàs aquí:Inici > Noticies > Centre > Extraescolars


Catàleg / Equipament farmacèutic / Màquines d’extinció de tauletes / Màquina per eliminar comprimits i càpsules del blister MB-10\nCerqueu una venda de vehicles amb blister de descompte\nNegoci de blister de càpsula a Rússia i la CEI\nAnuncis actuals per a la venda d’una màquina blíster\nMàquina automàtica per a extreure comprimits o càpsules de gelatina en envasos. De-blister machine és una versió d'escriptori. Productivitat 66 butllofes per minut. Alimentació i càrrega automàtica de butllofes. El pes de l'equip és de 40 kg. Fabricat en acer inoxidable segons normes GMP.\nUs proporcionem instruccions detallades per al funcionament d’equips per extreure les pastilles i les càpsules dels envasos. Abans de l’enviament al client, les màquines es comproven i es proven en producció. Completat i rendiment garantit. Mantenim estoc de peces i consumibles al magatzem. El preu inclou el lliurament a la ciutat del comprador.\nPreu: 4.000 dòlars COM REDUCIR EL PREU?\nModel: Màquina anti-blister MB-10\nMarcat com: Càpsules transparents de gelatina Ampolla amb càpsules Ampolla amb pastilles Ampolla màquina Càpsules Catàleg d'equips Producció Blister Píndoles Càpsules dures de gelatina Pack blister Equipament farmacèutic\nVídeo sobre una màquina per extreure comprimits o càpsules d'una ampolla\nPresentació en vídeo d’aparells de butllofa automàtica amb alimentació i càrrega automàtica de butllofes\nLa màquina per eliminar pastilles i càpsules del blister "MB-10"\nProductivitat: 66 butllofes per minut\nPotència: 0,1 kW\nDimensions generals: 480mm x 480mm x 1000mm\nLa màquina té un disseny de corrons de pessic, amb els quals podeu tornar a configurar diferents tipus de butllofes. Com funciona: l'operador carrega manualment la pila de butllofes a les guies, després d'ajustar els rodets al tipus de blister desitjat, l'operador encén la màquina amb el botó d'arrencada. Un motor elèctric acciona els rodets. La placa superior premsa la ampolla i empeny les pastilles o les càpsules de gelatina cap a la safata col·lectora. La màquina empeny una ampolla buida cap a la safata i s'insereix automàticament una ampolla nova a la màquina. L'operador pot afegir noves butllofes sense parar la màquina.\nEs dedica a l’envasament de comprimits i càpsules de gelatina en butllofes. Tornem a rebatre el rebuig, passant per primer cop pel desinflamori. Aquest model és un dels preus assequibles i de dimensions compactes.\nEvgeny Bychkovsky, Kemerovo\nMàquina fiable d’escriptori per treure tauletes de les butllofes. Funciona amb qualsevol tipus de blister. Completament les expectatives.\nAvantatges: qualitat de la màquina d'envasat, personal, velocitat de lliurament.\nTarasov Igor, Lipetsk\nTot plegat, em va agradar la màquina d'envasament MB-10. S’instal·la força ràpidament, funciona molt més ràpid que el meu equip antic, que vaig haver de tornar a causa d’una avaria. Si us dediqueu a la producció industrial, us el recomano.\nKarpov M.Yu., Penza\nDavant d’alguns problemes en la producció. Per fer-ho, necessitàvem una màquina per extreure les pastilles i les càpsules dels blister. Vam demanar una mini-premsa de l'empresa. Lliurat ràpidament. Gràcies!\nCapbreu L.V., Taganrog\nHem comprat una màquina per eliminar pastilles i càpsules dels blister. Ara tot funciona molt més ràpid. Gràcies.\nMikhail Yurievich, LLC "NicolePharm", Saratov\nmàquina per eliminar pastilles i càpsules del blister mb-10.\nDrets reservats. Màquina per eliminar comprimits i càpsules del blister MB-10


El govern diu «sí» al TGV Perpinyà-Montpeller d'ací el 2028 - La Clau\nEl govern diu «sí» al TGV Perpinyà-Montpeller d'ací el 2028\nLa ministra Elisabeth Borne anuncia 5 línies, sense pressupost\nDissabte, 15 de setembre de 2018. 02:00h\nElisabeth Borne, ministra de Transports © Gouvernement.fr\nEl ministeri de Transports acaba de requalificar la Línia d'Alta Velocitat (LGV) Perpinyà-Montpeller entre els eixos que cal construir en un terminis de 10 anys. El seu finançament francès i el seu calendari continuen sent desconeguts.\nL'increïble culebrot de la Línia d'Alta Velocitat (LAV) entre Perpinyà i Montpeller inclou un important nombre d'episodis i de contraepisodis, de falsos compromisos polítics, d'anuncis desdits de la SNCF i d'esperances associatives decebudes. En un nou avatar, dimarts 11 de setembre, la ministra de Transports, Elisabeth Borne, exdirectora de l'estratègia de la SNCF, ha comunicat l'aprovació governamental de cinc línies. La programació impulsada per l'Estat per als propers deu anys afecta els eixos Tolosa-Bordeus, Perpinyà-Montpellier, Marsella-Niça, París-Le Havre i Roissy-Picardia. Aqueixes línies s'inclouran en la futura llei d'orientació de les mobilitats (LOM), però la seva posada en marxa concreta està condicionada per contingències tèrboles.\nEuropa diu «Sí» des de fa tres anys\nPer a la línia Perpignan-Montpellier, el finançament europeu és perfectament segur des del 2015, en un 50% del total, però els governs francesos, de tots els colors polítics, fan veure que són els únics decididors, per tal de negar que llur paper és relatiu. Al nivell més baix de l'esfera de decisió, la presidenta regional Carole Delga, amb poders esqufits comparat amb les 276 regions europees, anuncia que el traçat d'aquesta línia és «sanctuaritzat». Els primers estudis i adquisicions predials, que representen 20 milions d'euros, començaran en el decurs del 2019. La incògnita que il·lustra el calendari i el finançament francès de la línia il·lustra les consideracions que l'Estat reserva a Catalunya del Nord.


Les inscripcions marxen a bon ritme > Consorci Esportiu de l'Estany de Banyoles. > Copa d'Europa de Triatló 2011\nActualment hi ha més de 700 triatletes inscrits per a la competir durant l’últim cap de setmana de juliol a Banyoles.\nFalten poc més de dues setmanes per a la Copa d’Europa de triatló que se celebrarà a Banyoles l’últim cap de setmana de juliol. Les inscripcions per a les tres proves que es disputaran es van obrir a principis de juliol i veient al ritme de les inscripcions realitzades durant aquests 10 dies tot fa pensar que s’esgotaran les places disponibles.\nA dia d’avui, les tres proves compten amb més de 700 inscrits. Actualment, la Copa d’Europa del 31 de juliol compta amb 75 triatletes masculins i 55 femenins. Les proves de dissabte també tenen una llarga llista de participants: el classificatori per al Campionat d’Espanya compta amb gairebé un centenar d’esportistes d’elit i més de 350 per als diferents grups d’edat. La triatló popular en modalitat superesprint també ha despertat l’interès de més de 130 esportistes que s’estrenaran en la pràctica de l’esport.\nS’espera que al voltant d’uns 1000 triatletes competeixin a Banyoles, ja que les inscripcions encara no estan tancades. Per al triatló superesprint del 30 de juliol les inscripcions es tancaran la mateixa setmana de la prova, mentre que per al classificatori per al Campionat d’Espanya és dimarts vinent, 19 de juliol. Per a la Copa d’Europa de Triatló, reservada als esportistes d’elit, el termini d’inscripció ja ha finalitzat.


Corçà Medieval i Casa Indiana Villa Luz - GUIDD Experiències\nCorçà Medieval i Casa Indiana Villa Luz\nUn viatge inesborrable en el temps\nCorça és un d'aquests pobles del Baix Empordà (Girona) que adquireixen la categoria de petits museus a l'aire lliure. El seu passat medieval està present en els seus carrers i en les seves cases. El traçat emmurallat ens transporta a un temps únic. Però no tot acaba aquí, sinó que la localitat compta amb un passat recent molt destacable. Aquesta activitat és la millor forma de conèixer Corça, endinsant-se en els seus carrers fins arribar a l'interior de Villa Luz, una meravellosa casa indiana que va ser testimoni ni més ni menys que de l'aventura cubana del segle XIX. De la localitat van ser diversos dels seus protagonistes i una família que va deixar aquest incomparable llegat arquitectònic. L'estil colonial brilla en les seves estades i en el seu esplèndid jardí, presidit per un fantàstic parral. Sota la seva ombra se sent i es comprèn l'anhel que un dia va guiar a aquells que van decidir fer les Amèriques.\nPlaça del Firal (davant de l'esglesia)\nGuiatge i entrada a la Casa\nTransport i refrigeri