Innova desapareixerà definitivament dels estatuts de l'Hospital Sant Joan\nLes mocions de l'oposició qüestionaran les ordenances fiscals | Abordaran la bonificació d'empreses, l'educació i les cases de joc\ndilluns, 5 de novembre 2018 - 06:00h\nEl plenari municipal de Reus durant la sessió del mes d'octubre | Jordi Olària\nAquest dilluns, a les quatre de la tarda, se celebrarà la sessió de novembre del plenari de Reus. A la mateixa sala, just abans que comenci la sessió, se celebrarà una Junta General Extraordinària de l'Hospital Sant Joan. L'òrgan el formen els mateixos regidors i regidores, com en qualsevol empresa municipal. El cas és que, la de l'Hospital, ha d'aprovar un canvi en els estatuts per tal que en desaparegui, definitivament, Innova.\nLa reorganització de les empreses municipals de Reus va començar fa més de quatre anys, el març del 2014. A la pràctica, Innova no existeix com a tal, es va reformular en l'actual Reus Serveis Municipals. Sobre el paper, però, als estatuts de la societat municipal Hospital Sant Joan encara hi apareix l'EPEL Innova, l'Entitat Pública Empresarial Local.\nLa CUP de Reus presenta una campanya per informar sobre les ordenances municipals | CUP Reus\nLa CUP vol reformar el model d'ordenances fiscals de Reus\nLa CUP de Reus posarà sobre la taula les ordenances fiscals que, aquesta mateixa setmana, el govern local va anunciar que prorrogaria juntament amb els pressupostos. Els cupaires volen que l'Ajuntament sigui proactiu a l'hora d'informar sobre les excempcions i bonificacions que tenen a l'abast els ciutadans. Ara mateix, l'Ajuntament no té l'obligació legal d'informar-ne més enllà de respondre les consultes dels ciutadans que s'hi interessen.\nLa portaveu de la formació, Marta Llorens, explica que també volen que les ordenances tinguin en compte la renda per tal que «qui tingui més pagui més, i qui tingui menys pagui menys». És de preveure que el debat de la moció serveixi perquè l'oposició en bloc critiqui que el govern municipal no hagi ni intentat negociar les ordenances i els pressupostos. CUP, Cs, PSC i PP, de fet, podrien acabar forçant una modificació de les ordenances en contra de la voluntat del govern.\nCiutadans Reus al plenari municipal | Miguel Cabrerizo\nCiutadans, contra l'obertura de cases de joc en zones escolars\nCiutadans vol que es prohibeixi l'obertura de cases d'apostes i de joc a les proximitats dels centres educatius de la ciutat. La formació taronja ho planteja com una mesura «per frenar les altes xifres de ludopatia que s'estan registrant entre els joves». La mesura implicaria modificar el POUM, el Pla d'Ordenació Urbanística Municipal. El portaveu de la formació, Juan Carlos Sánchez, admet que els joves accedeixen fàcilment a les cases d'apostes a través d'Internet, però considera que l'Ajuntament ha d'actuar en la mesura del possible.\nÉs per això que, més enllà de restringir l'obertura d'aquests negocis, Cs també vol que s'elaborin campanyes per tal de conscienciar els majors de dotze anys i a pares i mares dels riscos que impliquen aquestes activitats. Per últim, el partit també preguntarà pel resultat que ha produït la posada en marxa de Reus Plató, l'oficina cinematogràfica de Reus que havia d'impulsar que la ciutat es convertís en pol d'atracció de rodatges i altres activitats audiovisuals.\nA la bancada davantera, el grup del PSC de Reus | Jordi Olària\nEl PSC reclama més grups de secundària als instituts de Reus\nEl PSC de Reus considera que les aules de secundària de la ciutat podrien patir massificació si no s'hi actua. És per això que demanen, al govern municipal, que prengui dues mesures paral·leles. Per una banda, que augmenti el nombre de grups als centres de secundària. Segons la formació, «les darreres dades de matriculació posen de manifest la manca de places als centres públics de secundària».\nEl portaveu del partit a Reus, Andreu Martín, reclama que es plantegi, de nou, engegar el model d'institut escola. Se n'havien programat a l'Isabel Besora i Els Ganxets, però finalment es van quedar en centres únicament d'educació primària. Encara en matèria acadèmica, però de l'àmbit de la recerca, la segona proposta del PSC apunta directament a la Generalitat. Volen que l'Ajuntament insti el govern català a ampliar la dotació econòmica del programa de contractes per a investigació Beatriu de Pinós.\nEl PP vol bonificar empreses i emprenedors\nPer últim, el Partit Popular reclamarà al govern de Reus que es bonifiqui fins al 95 % l'Impost de Béns Immobles, l'IBI, a empreses i emprenedors. L'objectiu final és facilitar la creació de llocs de treball a les empreses que s'estableixin o que es creïn a la ciutat. Els populars volen, també, que Reus doni suport a la tasca de la Fundació Naturgy. L'entitat, vinculada a Gas Natural, promou la millora de l'eficiència energètica a través d'un fons de rehabilitació.\nEls populars també preguntaran al govern per les dates d'execució del Baixador de Bellissens —que ha de redactar la Generalitat i aprovar el Ministeri de Foment— i d'obertura de la residència d'Horts de Miró. En el primer cas, i segons ha pogut saber TarragonaDigital, el departament de Territori hauria enviat el projecte a Madrid, tot i que el govern central segueix esperant l'expedient definitiu.\nERC Reus Ara Reus PSC Reus PP Reus Cs Reus CUP Reus Ajuntament de Reus


ANALÒGIC • VisualKorner Photo Lab\nSom dels pocs laboratoris fotogràfics que, a dia d’avui, hem apostat per seguir treballant amb pel·lícula i que oferim als nostres clients serveis professionals de revelat, escanejat i positivat. Som conscients que, en plena era digital, la fotografia analògica està més viva que mai i que cada dia guanya nous adeptes que saben apreciar els resultats que ofereix i que difícilment s’aconsegueixen amb el digital.\nEns avalen més de 30 anys al món de la fotografia química i el nostre laboratori està equipat amb la tecnologia més capdavantera per oferir els millors resultats del mercat.\nA VisualKorner, revelem diapositiva i negatius color i blanc i negre de qualsevol format: 35mm, 120mm, 110mm, 126mm, 127mm i APS. També revelem plaques de 9×12 fins a 20×30. Realitzem revelat forçat i procés creuat.\nPer a les còpies químiques dels teus negatius, confiem en la tecnologia FujiFrontier per oferir una qualitat de revelat excel·lent.\nTOTS ELS NOSTRES SERVEIS ANALÒGICS


El Conjunt Patrimonial del Castell de Castalla (Castalla, Alacant): un projecte interdisciplinar d’iniciativa local : Patrimonio Cultural de Castalla\nEl Conjunt Patrimonial del Castell de Castalla (Castalla, Alacant): un projecte interdisciplinar d’iniciativa local\nAquest és el títol de la comunicació que el Servei Municipal de Patrimoni Cultural de Castalla (SMPC) presentarà el pròxim dia 14 de desembre al Museu d’Història de València, dins de les Jornades d’Arqueologia de la Comunitat Valenciana –organitzades per les seccions d’arqueologia dels Il·lustres Col·legis Oficials de Llicenciats i Doctors en Lletres i Ciències de Valencia i Castellò i d’Alacant.\nS’ha tingut la sort i privilegi de ser escollits, junt amb altres investigadors i professionals del patrimoni cultural alacantí, per a donar a conèixer els treballs que s’executen a la província. I, en concret, com es treballa a Castalla de de fa uns anys en matèria de patrimoni cultural.\nDavant part de la comunitat científica valenciana es presentaran les actuacions realitzades al Conjunt Patrimonial del Castell de Castalla entre els anys 2010 i 2011 (i que heu pogut seguir a aquest bloc). Com ja sabeu, aquesta fita patrimonial és objecte d’un procés de intervenció global i continuat dins del Projecte de recuperació social del Conjunt Patrimonial del Castell de Castalla; que abasta a tots els béns culturals –immaterials i materials–, i naturals presents al conjunt. És tracta d’un projecte singular de caràcter local, impulsat per l’Ajuntament de Castalla mitjançant la Regidoria de Patrimoni Cultural i el SMPC, en el qual participen diversos investigadores i professionals del patrimoni cultural i natural. Un projecte que és de totes les persones que vivim a Castalla, del qual ens hem de sentir orgullosos i que comença a ser conegut més enllà de la província.\n« El Castell de Castalla a la Ruta de los Castillos del Vinalopó\nActualitzem continguts »


El dia del mercat - Diari de Girona\nagustí casanova i masferrer 17.05.2017 | 10:44\nEl dia del mercat al meu poble, Arbúcies, és el diumenge; un dia esplèndid, el millor de la setmana, perquè tothom content celebra la festa. Els homes, abans, podien dedicar a pleret i alegrement les hores festives a les activitats que més els plaïen, xerrar, anar a missa, fer el vermut o aprofitar els matins per conrear els horts i a la tarda jugar cartes al cafè, anar al futbol o al cinema; els joves rematàvem diumenge amb ball de vesprada que acabava a les 11 de la nit.\nLes dones anaven al mercat a comprar verdures i fruita, ous, conills i pollastres, estris per a la cuina, quadres llepats per penjar a les parets de la casa, gerros i plats d´adornament; també hi havia parades de jerseis, mitjons, peces de roba interior; venedors de sabates i els nens acompanyats per la mare s´emprovaven el calçat que més els agradava i sempre s´escoltava la frase: «preu per preu, sabata grossa».\nLa parada que més em cridava l´atenció, perquè em semblava molt reculada en el temps, era la d´un misteriós vell mercader geperut amb aspecte gnòmic que portava una serpent enrotllada al coll i venia ungüents miraculosos de verí d´escurçó que curaven ferides, constipats, grips i trencament d´ossos. Molts pagesos en compraven i deien que anaven bé per tot i que a l´hivern s´untaven el cos amb la pomada i vencien el fred. Anar al mercat des de la meva infància era entrar en una escenari fastuós on es representava un melodrama de l´edat mitjana, dones rient, crits dels venedors i de la mainada, renecs, alguna baralla i un borratxo que tirava per terra les taronges d´un parada i ens feia córrer tots els nens per menjar-les.\nAl costat de l´estrafolari senyor dels ungüents hi havia el rellotger, que adobava rellotges de butxaca i de mà (canell); mirava la peça espatllada, se l´emportava i el diumenge següent la tornava reparada. Va deixar de venir sobtadament i alguns homes i dones van perdre el rellotge i ho van considerar un furt, aquest fet va motivar una llegenda urbana que va perdurar un llarg temps: es comentà que la guàrdia civil l´havia enxarpat en un tren amb una gran maleta de fusta i a dins hi portava una dona esquarterada.\nEls diumenges tots els comerciants del poble posaven mercaderies al carrer mostrant les últimes novetats per seduir els clients; la dels meus pares era massa plena i extensa, i a mi, nen petit, em tocava desparar-ho tot. La meva família regentava una botiga de roba i exhibien moltíssims productes fora de la botiga i a les vuit ja ho tenien tot preparat.\nEn aquells anys els creients al matí del diumenge anaven dejuns, perquè no es podia combregar després de menjar i els hostals preparaven uns copiosos esmorzars, no sols per a la gent del camp que arribava al poble cansada, després d´haver caminat més de dues o tres hores, sinó també pels homes del poble que durant la setmana s´havien fet un fart de treballar al bosc, a les carboneres, aclarint espessors, estassant, desemmalesant o margenant camins per culpa de les esllavissades provocades per les fortes pluges.\nLes parades de roba, especialment la del venedor de flassades que venia amb una furgoneta, posava de molt mal humor els meus pares («una competència deslleial», deien). El de les mantes un gran xarlatà, un xerrameca salat, que fascinava a tothom amb trucs oratoris hàbilment assajats pels anys de professió. Aquest firaire congregava l´atenció d´un públic engrescat, que escoltava la seva tabarra rient-li les gràcies.\nLa plaça de l´Església, com la dels Encantats, especialment el bar del Casino, eren els llocs de trobada de marxants, traficants, venedors i tractants de bestiar de peu rodó. També es tancaven transaccions econòmiques entre propietaris i negociants de la fusta. Els comissionistes estaven sempre a l´aguait per si algun home desorientat es volia desprendre d´alguna propietat o part del patrimoni i no sabia com fer-ho (ser comissionista era un ofici noble i respectat).\nTambé actuava amb murrieria el comprador de mobles vells i si s´assabentava que algun pagès tenia monedes de plata s´encarregava de buscar-li un comprador o un col·leccionista. Famós era un drapaire especialitzat a endossar falses andròmines als senyors que venien de fora, ben afaiçonades per un fuster del poble. Un negoci rodó: comprar barat i vendre car. No sols aconseguien guanys els botiguers, també feien calerons els hostals, bars i les tavernes; si s´emborratxava algú no era pas quelcom socialment reprovat.\nVenia molta gent perquè era dia de festa. Molts pagesos s´entaulaven a fer un bon dinar i feien petar la xerrada amb els amics. Una menja consistent de cassoles grasses que havien sigut fornejades de bon matí o de guisats que havien requerit un pausat xup-xup. Els ramells d´olors i flaires s´escapaven de totes les fondes i s´ensumaven de lluny tot despertant la gola. Als bars on es feia el vermut cada un tenia una fragància diferent: un de fritada, l´altre emanava una aroma seca de ginebra i tabac ros i el celler a vi del terreny, cacauets i sentor de fum de caliquenyos o «senyorites».\nM´agradava de petit mirar els comensals com endrapaven, bevien i discutien. Homes rudes, de carn de roure, forts, alts i cepats; la majoria gastava molt mal humor. Els baixets, també, forçuts, ferrenys i fornits. Endrapaven amb fruïció; els tres plats de més sortida eren: cap, pota i tripa, bacallà amb samfaina i farcells de col amb carn picada al forn.\nTambé als diumenges senyors de la banda de Barcelona venien a proveir-se de botifarres, mandonguilles i bulls, com pa de la fleca. Es quedaven a manducar perquè la cuina era honesta, robusta, completa i omplia bé les panxes. Ningú s´aixecava amb gana de la taula.


A més a Moll, líder absolut del 'Superprestigi' i Alicia Margalejo tercera classificada absoluta femenina\n28 juny 2019 - 09: 14\nLa localitat navarresa de Estella / Lizarra va posar el punt final a Superprestigi, Un certamen UCI C2, que amb un traçat dur i exigent tant a nivell físic com tècnic, va fer que corredors i corredores es exprimieran al màxim, afegint l'inconvenient de les altes temperatures.\nEl Superprestigi MTB va comptar amb quatre cites (Cofrents, Arnedo, Tibi i Estella), destacant el gran nivell dels participants de caràcter nacional i internacional, a més de circuits molt cuidats d'autèntic bicicleta de muntanya.\nLa primera mànega de carreres comptava amb la participació de Alicia Margalejo en fèmines, Dani Cepa i Àlex Seguí en categoria Máster40 i entre els Cadets estava Dani Cepa Jr.\nAlicia, després d'una sortida conservadora, va anar remuntant posicions per creuar la línia de meta en novena posició i així assegurar el bronze en la classificació general de fèmines del Superprestigi.\nEn Máster40, Dani va estar en tot moment en els llocs davanters i va aconseguir pujar al tercer calaix del podi. Per la seva banda, Àlex es va mantenir constant durant la cursa i va ser quinzè. Finalment, Dani Jr, que s'està acostumant al canvi de categoria a Cadets, va finalitzar quinzè.\nProp del migdia prendrien la sortida dels germans Moll, Ade i Saoro, i Tomàs Miralles en categoria Elit / Sub23.\nAixí, A més a Moll partia com a líder del campionat i lluny d'acovardir va creuar la línia de meta en quarta posició, aconseguint endur-se la victòria en la classificació general de la categoria reina.\nPer la seva banda, Saoro va aconseguir una meritòria tretzena posició, tant en carrera com en la general, tot i faltar a una cita.\nEntre els corredors Sub23, Tomás Miralles, content amb les sensacions va finalitzar en onzena posició a Estella.\nEn un parell de setmanes, Ade i Saoro Moll prendran la sortida en la Copa del Món d'Andorra al costat dels millors corredors del panorama internacional del Cros Country.\nComentaris a "Ade Moll, líder absolut del 'Superprestigi' i Alicia Margalejo tercera classificada absoluta femenina"\nEt trobes a: Jávea.com | Xàbia.com > Esports > ciclisme >


ᐅ Activitats Teambuilding per Empreses a Gandesa - Esportec\nACTIVITATS TEAMBUILDING A GANDESA PER EMPRESES\nOferim un gran ventall d'activitats de teambuilding a prop de Gandesa adaptables tant per a petites, mitjanes i grans empreses.\nExperts en serveis outdoor per a empreses a Gandesa\nComptem amb molts anys d'experiència en la realització d’activitats de team building a prop de Gandesa per a qualsevol tipus d’empresa. Som especialistes en activitats Físico Esportives en el Medi Natural, i, des d’Esportec, volem donar a conèixer les possibilitats que ofereix el nostre entorn, ja sigui al mar o a la muntanya.\nÉs de coneixement general que la pràctica habitual d’esports o les visites culturals tenen una sèrie de beneficis que aprofiten les empreses per organitzar activitats de teambuilding a Gandesa per empreses que fomentin el treball en equip i la cohesió amb l’objecte de millorar la relació entre els treballadors i l’empresa.\nL’estratègia consisteix a realitzar activitats de treball en equip a Gandesa fora dels horaris laborals per així generar en els treballadors la sensació que es tracta de jornades d’oci on poden socialitzar amb els seus companys. Per aquest motiu, des d’Esportec, per a qualsevol estació de l’any plantegem una sèrie d'experiències de teambuilding a la zona de Gandesa ideals per aconseguir aconseguir el treball conjunt i efectiu dels treballadors arran d’aquestes pràctiques.\nActivitats predefinides a prop de Gandesa de Teambuilding\nActivitats esportives i d'aventura a prop de Gandesa per a PIMES.\nVolem que les nostres aventures siguin úniques i originals, respectant sempre el medi que ens envolta. Per aquest motiu, treballem contínuament en dissenyar noves activitats esportives per a empreses a Gandesa, per tal que pugueu descobrir els indrets més idíl·lics de les nostres contrades.\nSom creadors d'experiències a prop de Gandesa. Molts anys d'experiència en teambuilding.\nLes activitats esportives a l’aire lliure, originals i amb certa adrenalina pel mig, estan entre les preferides per les empreses per practicar activitats a Gandesa i apropar-se als empleats d’una forma diferent.\nLa idea del teambuilding prové de l’esperit esportiu i la filosofia de treball en grup tradicional d’esports d’equip. Els esportistes han d’aprendre a confiar en els seus companys i assumir el seu rol dins de l’equip per aportar tot el que puguin i aconseguir entre tots guanyar, i això traduït al món empresarial se centra en la millora de la gestió i la productivitat per incrementar els beneficis i aconseguir l’èxit. I aquest és el motiu principal de totes les activitats de treball en equip a prop de Gandesa que us proposem.\nLes activitats esportives a l’aire lliure, originals i amb certa adrenalina pel mig, estan entre les preferides per les empreses per practicar activitats a la zona de Gandesa i apropar-se als treballadors d’una forma diferent.\nÉs ben sabut que un grup cohesionat, des de l’amistat i el respecte, és molt més capaç d’afrontar els reptes de la feina, tant a curt com a llarg termini. Per això, des d’Esportec Outdoor Sport proposem diferents jornades d’activitats de team building a prop de Gandesa amb l’objectiu de viure experiències que reforcin els vincles personals dins de la plantilla i, així, millorar-ne el rendiment. Pretenem incentivar valors com el treball en equip, la il·lusió, la solidaritat, l’esforç, l’empatia i la cooperació.\nA Esportec som experts en teambuilding a la zona de Gandesa per a petites, mitjanes i grans empreses.


Com utilitzar endolls de Regne Unit a Emirats Àrabs Units\nConnectors, preses de corrent, adaptadors i altra informació necessària per viatjar des de Regne Unit a Emirats Àrabs Units en aquesta pàgina. Si voleu un informe per a altres països, torneu a iniciar l’ assistent per trobar a adaptadors elèctrics per al vostre viatge aquí .\nLa tensió no és exacta, però la diferència sol ser tolerable pels dispositius elèctrics. És molt segur connectar el vostre aparell elèctric de Regne Unit a Emirats Àrabs Units sense un adaptador de tensió. Si teniu algun problema amb un dispositiu especial, és a dir, un dispositiu mèdic, probablement voldreu demanar més ajuda professional.


El ball és el meu ofici, la cosa que jo practico, on aspiro a certa expertesa. Desitjo l'aparició d'una forma en un cos, ballo al peu del canó d'una possibilitat o l'altra. Em moc entre l'abundància i la falta, amb tot, la txitxa i la ficció. Aprenc a sostenir-me en la desestabilització. En la trobada amb la cançó, em llanço també al que encara no està produït però des d'una lògica encara més distant. Una agosarada que fa com si sí que sabés i ho aconsegueix fer. Com la ignorant de Ranciere, titi-lo entre el saber i el no saber, colant-me en tots dos, barreja coses estant atenta als afectes i la seva brúixola és el plaer contingut en el fer. La dansaire-cantant es torna audaç en els seus estudis d'erudita ignorant, si la vida crida, ella canta la cançó de la fricció entre formes i les forces, entre la carn i el significat, entrant en la potència del 'tutti froti', clamant la urgència per trobar altres pràctiques i altres maneres de produir coneixement, esquerdar els estatuts i disciplines gràcies a allò que està a l'abast de la mà, sostenint-se en el joc i el plaer.\nEn aquesta peça poso en crisi llocs centrals que salvaguarden el saber, l'acadèmia o la universitat, que treballen principalment en l'acumulació de dades, a més de privilegiar el saber teòric enfront de l'encarnat. Calen pràctiques que produeixin coneixement des del lúdic i plaent; en el meu cas m'apropio de la disciplina musical i invento una sèrie d'exercicis casolans, amateurs o DIY que aconsegueixin aproximar-me per una banda a la producció sonora i per un altre a la generació de sabers. Aquests impliquen cantar temes de Whitney amb lletres de Ranciere, llegir contractes de treball o convocatòries i les seves clàusules legals com un cant gregorià, musicar amb un Casio una conferència a temps real. I si sí que formes part d'una elit, com és el cas quan et dediques a la dansa contemporània, i trobes plaer en aprofundir en un saber específic, hi ha un altre exercici per invertir jerarquies de poder: passar de 'tocar a' a 'deixar-se tocar per' de manera que es practiqui la simetria entre l'escolta i la voluntat, entre el llenguatge i la carn i seguir posant en crisi certs rols, invertint-los, desdibuixant els límits.\nDames de companyia intermitents: Ana Buitrago, Amalia Fernandez.\nAgraïments: David Montañes.\nAmb el suport de: La Caldera, CC Barceloneta, Colectivo RPM-MIT, Teatro Pradillo, C3A Andalucía i Centro Lorca.\ndissabte 29 d'abril, a les 20h\ndiumenge 30 d'abril, a les 13h


Els Premis Tom Sharpe reconeixen el coneixement de l’anglès entre els joves palafrugellencs - Ràdio Palafrugell\nDivendres va tenir lloc el lliurament de la 5a edició d’aquest concurs.\nDivendres passat, dia 29 d’abril, va tenir lloc al Teatre Municipal de Palafrugell el lliurament de la 5a edició dels Premis Tom Sharpe, organitzats per l’Àrea d’Educació de l’Ajuntament de Palafrugell i la Fundació Tom Sharpe. Els Premis són una eina per reconèixer el coneixement de la llengua anglesa entre els alumnes de 4t d’ESO i 1r de Batxillerat del municipi. Aquest any s’han presentat 40 redaccions finalistes.\nAquest dilluns n’hem parlat al nostre matinal amb Montserrat Verdaguer, presidenta de la Fundació Tom Sharpe.\nJosep Piferrer, alcalde Palafrugell, Mònica Alcalà, regidora d’Educació de l’Ajuntament de Palafrugell, Montserrat Verdaguer, presidenta de la Fundació Tom Sharpe, i Núria Aupí, cap de l’àrea d’Educació de l’Ajuntament de Palafrugell, van lliurar els reconeixements als guanyadors, en un acte al Teatre Municipal de Palafrugell.\nEtiquetes Educació Palafrugell Fundació Tom Sharpe Montserrat Verdaguer Palafrugell


Proveïdor de fàbrica de la Xina en pols d'all - Alta Qualitat - Xi'an Le Sen Bio-Technology Co, Ltd\nAlli d'all natural en pols sense additius\nNom Prodcut: Pols d'all\nNom llatí: Allium Sativum L.\nL'all és una herba perenne. Les espècies es poden dividir en espècies blanques i violeta. Comestible o per aromatitzar, es pot utilitzar com a medicament. S'ha cultivat all a la Xina a la dinastia Han Occidental. Es reconeix internacionalment com antibiòtics naturals eficaços d'ampli espectre.\nFuncions de l'all en pols:\n1. L'all ajuda a prevenir el càncer, especialment del sistema digestiu, impedeix que alguns tumors creixin més i redueixi la mida de determinats tumors.\n2. L'all pot ajudar a eliminar els metalls pesats com el plom i el mercuri del cos.\n3. L'all cru és un antibiòtic natural potent que funciona de manera diferent que els antibiòtics moderns i mata algunes soques de bacteris, com estafes, que s'han convertit en immunes o resistents als antibiòtics moderns.\n4. L'all té propietats antifúngicas i antivirals.\n5. L'all redueix dràsticament les infeccions de llevat a causa de les espècies de Candida.\n6. L'all té propietats antioxidants i és una font de seleni.\n7. Menjar l'all dóna al consumidor un major sentiment de benestar: et fa sentir bé com menjant-ho.\n8. L'all probablement tingui altres beneficis també.\nAplicació de l'all en pols:\n1. Aplicat en el camp alimentari, l'extracte d'alls d'allicina és principalment com additius alimentaris funcionals utilitzats en galetes, pa, productes carnis, etc.\n2. Aplicat en el camp del producte sanitari, l'extracte d'alls d'allicina es fa sovint en càpsula per reduir la pressió arterial i greix de la sang;\n3. Aplicat en el camp farmacèutic, l'extracte d'alls d'allicina s'utilitza principalment en el tractament de la infecció bacteriana, gastroenteritis i malalties cardiovasculars;\n4. Aplicat en el camp d'additius per a pinsos, l'extracte d'alls d'allicina s'utilitza principalment en additius per a pinsos per a la protecció de les aus de corral, ramaderia i peixos contra la malaltia.\nHot Tags: Pols d'all, proveïdor de la fàbrica de la Xina, d'alta qualitat, alta puresa, millor venda, excel·lent preu, all, pols d'all, pols d'all deshidratat, recepta en pols d'all, extracte d'all\nCongelar Apple secs en pols\nIngredients per a la salut Annona Muricata / Graviol...\nBona qualitat Psyllium Husk Po


LA WALKER: de març 2012\nBloc adherit a la vaga general\nAquest bloc també s'adhereix a la vaga general.\nQuan succeeix l'inesperat, el 15-M i l'esquerra\nQuin és el secret del 15-M? Com es va poder consolidar un moviment tant visible de manera inesperada? Quina diferència hi havia entre la manifestació del 14-M i la del 15-M? I sobretot, per a què ens va servir?\nSón preguntes i respostes que en Ferran Pedret ens proposa en el seu llibre presentat ahir, en família, a la biblioteca de la Fundació Ferrer i Guàrdia. Ja n'és la segona edició, la primera va ser el mes de juny. Deu ser perquè la qüestió genera interès. I no només en termes històrics, sinó per entendre què està passant avui i quin pot ser el nostre paper demà.\nEn Ferran ens proposa que fem una anàlisi racional de la irracionalitat neoliberal. Racional és que el 84% de la càrrega fiscal és sobre les classes treballadores, és que les institucions públiques no poden assumir endeutament ni poden prestar serveis bàsics, mentre les empreses tenen via lliure per endeutar-se fins al límit i maximitzar el benefici a costa del servei (bàsic o no) que presten. Racional és veure la por que ens paralitza, i les retallades duríssimes que estan notant les classes més pobres de la societat.\nPerò sobretot, ens proposa una acció optimista i deshinibida. Una acció sense por, que busqui recuperar el consens social necessari que permeti disminuïr les quotes de desigualtat cada dia més grans. Una acció que ha de portar, necessàriament, a una millor cohesió d'aquells actors que coincideixen en el diagnòstic: avui no caminem cap a l'objectiu desitjable de millor justícia i qualitat de vida per a tots els ciutadans, sinó ben bé el contrari.\nEn Ferran ens proposa una estratègia de tres passos, que jo adopto:\nReteixir la consciència que compartim quelcom\nDefinir el problema al que fem front: la desigualtat\nEstablir el pla de treball, per a proveïr-nos de drets i serveis universals\nTenim raons per a l'esperança, perquè no és altra cosa que el fruit del nostre esforç. Persistirem.\nUns calçots al a foguera, cortesia de l'Arnau Goberna\nTreballar sabent que s'acabarà en qualsevol moment o treballar amb prespectiva,\ntreballar mirant de reüll o treballar confiat,\ntreballar sense poder parlar o treballar escoltant,\ntreballar sol o treballar en equip,\ntreballar amb esperança de fer coses millors o treballar pensant que t'és igual,\ntreballar amb il·lusió, com diu aquell, o treballar com et deixa, deprimit,\ntreballar o treballar trencant-te la closca,\ntreballar amb un altre o treballar per un altre,\ntreballar i ser reconegut o treballar i ser acomiadat,\ntreballar i treballar o treballar i oblidar,\ntreballar i guanyar o treballar i mini-guanyar, o ni això,\ntreballar o ser en Fèlix Millet,\ntreballar voluntàriament o ser alcaldessa de Madrid,\ntreballar en un país que funciona o treballar en un país que decepciona.\nI dos o tres més.\nJo estic en contra de la reforma laboral.


Inici / Urbanisme / S'aprova sotmetre a exposició pública la revisió del POUPEE\nAquest divendres a la tarda el Comú d’Escaldes-Engordany, en sessió de Consell de Comú extraordinària, ha aprovat sotmetre a exposició pública la revisió del Pla d’Ordenació i d’Urbansime de la parròquia (POUPEE). L'exposició es podrà visitar a partir del dimecres 25 de gener a la cinquena planta de Casa Comuna. Els interessats tindran tota la documentació disponibles, un vídeo explicatiu i podran fer les consultes esaients als tècnics d'urbanisme.\nL’aprovació del POUPEE va ser el desembre 2007 i la seva entrada en vigor l’1 de febrer del 2008, nou anys després de la seva aprovació definitiva, la corporació ha aprovat una revisió profunda i més acurada. L’objectiu no és altre que determinar les línies bàsiques d’un creixement urbanístic ordenat i sostenible de la parròquia d’Escaldes-Engordany, tenint-ne en compte les seves particularitats. Una de les premisses bàsiques de les quals parteixen els plans d’urbanisme és el creixement demogràfic que experimentarà la parròquia al llarg dels propers anys. Un factor clau per determinar els equipaments públics de futur, així com l’ús dels recursos naturals. En el cas d’Escaldes-Engordany, l’any 2007 es va preveure una població de 16.400 habitants per l’any 2016, xifra que no es va assolir.\nActualment, el creixement previst entre els anys 2016 i 2030 és d’uns 4.000 habitants. Hi ha d’altres factors cabdals que s’han tingut en consideració durant la revisió del POUP amb l’objectiu de concretar el model de parròquia més convenient en termes d’habitatge, impuls econòmic, usos del sòl, equipaments públics, mobilitat, infraestructures o patrimoni. Tot això tenint en compte la viabilitat tant econòmica com tècnica de les actuacions, la seguretat de les persones i dels bens, la sostenibilitat ambiental, l’equilibri i l’harmonia amb l’entorn, la protecció del patrimoni natural i cultural, la millora del paisatge urbà i natural. I tot aquest conglomerat es crea a partir de les necessitats dels ciutadans i les ciutadanes.\nClicant aquí podeu accedir al vídeo sobre la modificació del POUPEE.\nA continuació es detallen les principals modificacions per zones.\nZONA DE L’OBAC\nEls espais de la zona de l’Obac, entre la carretera de l’Obac i la de la Plana, des del límit de la parròquia a l’oest fins al pont sobre el Madriu a nord-est, s’ha estudiat com fer compatible mantenir els grans potencials edificables que venen determinats pel planejament vigent i els valors naturals de l’espai. S’ha re-estudiat la vialitat de forma que s’alliberi la carretera com a via ràpida, sense accessos als edificis, mitjançant un vial paral·lel a una cota elevada. Es proposa una ordenació viària que connecti amb la carretera de la Plana i amb el Camí del Madriu.\nEs proposa preservar les parts més altes i properes al Madriu com a espais no edificats, així com crear uns corredors verds de sud a nord que connectin els espais naturals amb la part baixa, substituint els actuals camins per la nova vialitat i aquests corredors. Els corredors tenen continuïtat mitjançant passeres que connecten amb el centre de la parròquia per als vianants.\nEn la part central de l’àmbit es proposa crear un gran espai on concentrar tots els equipaments amb una bona accessibilitat des del propi àmbit i també des de la part central de la parròquia amb les passeres exposades. En conjunt es planteja concentrar en la mesura de les possibilitats, l’edificació en la part més baixa i esponjar les parts altes.\nA l’àmbit d’Engolasters es proposa la divisió de la UA per facilitar-ne la seva gestió. Es mantenen les condicions d’edificabilitat vigents. Es delimiten també els espais naturals que es vol preservar de l’edificació que corresponen a les zones més boscades i topografia més complexa. S’identifiquen un conjunt de corredors verds que els connectin i, alhora, incorporin els àmbits de bordes edificades per preservar-ne la seva bellesa i condicions naturals. Es crea diferents espais en els que es concentri l’edificació, connectats pels corredors i també pel vial perimetral que envolta i connecta les 3 unitats. El planejament derivat podrà definir l’execució en sectors més petits i completarà amb carrers interiors que permetin l’accés als nous edificis.\nEscaldes-Engordany gaudeix de l’espai central de major activitat i potencialitats del país, amb una topografia plana amb molt bones connexions amb els equipaments i la resta d’espais de la parròquia.\nActualment aquests espais tenen un grau d’edificació molt baix, fet que ha permès que puguin ser utilitzats com a espais d’ús públic gestionats pel Comú i que donen un servei fonamental a la parròquia. Aparcaments i espais de parc i lleure són part d’aquesta centralitat i han permès crear un pol d’activitat cívica i d’activitat econòmica al seu voltant. Els espais verds privats d’ús públic actuals ocupen uns 8.600 m2.\nPREVISIÓ DEL PLANEJAMENT VIGENT\nEl POUP vigent preveu una ordenació en illa tancada, amb unes fondàries edificables de 22 metres, fet que amb la dimensió de les illes que el conformen, fa que s’ocupin gairebé en la seva totalitat. D’aquesta ordenació en resulta que desapareixen per complet els espais d’ús públic. També la concepció del carrer es converteix en edificis a banda i de forma contínua, similar a les zones més denses d’Andorra, tot i que amb els carrers una mica més amples.\nPROPOSTA POUP 2017\nL’anàlisi de la situació actual i de les previsions del planejament vigent suposen un repte i una gran oportunitat per preservar algun dels trets fonamentals del conjunt com és la de crear espais verds d’ús públic alliberats de l’edificació a nivell de carrer, mantenint l’edificabilitat establerta per cada illa pel planejament vigent així com les cessions pendents. Una altre dels objectius és la de mantenir el concepte de carrer amb la proposta d’un sòcol de 1 a 3 plantes comercials i d’activitat econòmica, que sense generar sensació de tancament, mantinguin la tradicional relació amb el carrer, comercial i cívic. Aquestes plantes actuen de plataforma sobre la que es crearan noves tipologies d’edificis que s’adaptin als nous requeriments d’usos futurs. Amb altures variables de 8, 15 i 20 plantes, es conserva l’edificabilitat vigent, i es genera arquitectura de qualitat que potencia l’assolellament, ventilacions, visió més oberta, i visuals de l’entorn que en l’ordenació d’illa tancada queden molt limitades.\nAmb la proposta s’allibera un 15 % de sòl verd per a ús públic a nivell de carrer, recuperant la superfície verda actual, que sumats als que es puguin crear en els nivells de la plataforma, d’acord amb les propostes que es redactin pels propietaris, duplicarien els espais d’ús públic respecte els actuals.\nClicant aquí podeu obtenir més informació sobre la revisió del POUPEE.\nEs reprenen els treballs de renovació de les voravies de la parròquia


L'Abanderat. Biblioteques públiques de Catalunya\nEl Servei de Biblioteques de la Generalitat de Catalunya va convocar l'any 2016 el Premi l’Abanderat com a reconeixement a la trajectòria professional de bibliotecaris i bibliotecàries vinculats professionalment a la biblioteca pública.\nEl premi té per objectiu donar suport a la formació continuada i fomentar l’adopció de les millors pràctiques internacionals en matèria de biblioteconomia. Està dotat amb un ajut per a una estada professional a l’estranger, per tal que els i les professionals puguin aplicar aquestes experiències a la seva vida laboral a Catalunya i, així, millorar la seva aportació al sector, potenciar la innovació i la internacionalització, i fomentar l’adopció de les millors pràctiques internacionals en matèria de biblioteconomia.\nBases reguladores del premi 2016 Imatge del concurs\nEl Premi l’Abanderat de la convocatòria de l'any 2016 ha estat per a Irene Prades Ginovart, directora de la Biblioteca Marcel·lí Domingo (Tortosa) pel projecte You can know me too, que pretén la difusió de la cultura catalana entre els nord-americans a través de centres d’interès a Nova York.\nVídeo guanyador del Premi l’Abanderat I


Sí, he anat a París el cap de setmana, com ja sabeu els quatre que llegiu aquest blog. Vaig sortir divendres al vespre, a les 8, de l'aeroport de Girona -al qual li falta molt de glamour, per sempre-. I al cap d'una hora i mitja m'havia plantat a l'aeroport de Beauvais, que està a més d'una hora de París. Brutal, com sempre, la sensació de baixar de l'avió i dir: "Mira, estic en un altre país". I pensar: "Ara et fotaràs el xulo parlant en francès". I vas al primer lloc on has de parlar amb aquesta preciosa llengua i preguntes: "Quant és el bus per anar a París?". I entens que són tres, però com que tres -"trois"- i tretze -"treize"- s'assemblen molt l'acabes cagant i sumant una anècdota més al teu curriculum.\nEl bus em deixa a Porte Maillot i allà retrobo a la Mariona Vivar, mataronina que està fent un stage a la capital, junt amb una amiga suïssa, la Leoni, amb qui compartim la primera ampolla de vi. Després anem amb el metro fins a Ivry Sur Seine, on viu aquests dies amb una francesa d'origen valencià -si, la vida té coses curioses!-.\nDediquem el dissabte a passejar pel centre de París, evidentment. Sortim del metro a la plaça del Louvre, on hi ha les piràmides, passegem pel jardí de les Tulleries, caminem pel quai del Senna, travessem Saint Germain des Pres -ple de galeries d'art- i acabem dinant al Marais -barri jueu, dels gais i també el lloc modern de la ciutat- en un restaurant marsellès d'on sortim llepant-nos els dits. Descansem a la plaça des Vosges i tornem a casa, a Ivry, per preparar-nos per la nit: anem a una festa dels soixante-dix (Dels setanta) que munta una amiga de la Mariona que fa quaranta anys. Tothom va vestit dels anys setanta, la música és de l'època i evidentment corre el vi i el menjar. Ballo com mai i segueixo ballant com mai fins les 4 de la matinada en una discoteca de moda del centre de la ciutat quan tornem exhaustos cap a casa.\nDiumenge: ens aixequem tardíssim, cap a les 12, i ens en anem cap a la zona de Montmarte. Avui incorporem un parisino-mataroní, en Xavier Bailo -alias Bailo-, que acaba d'arribar a París per estudiar una part de la seva carrera d'enginyeria. Mentre l'esperem fent una volta pel barri que hi ha al cantó de Montmartre, que seria una espècie de Bronx parisenc. El 95 % de la gent que veiem és negre, sí senyor. I justament ens topem amb una manifestació contra el govern francès -i contra el seu ministre de l'interior, Nicolas Sarkozy- per la dura política d'immigració que segueix. "Sarkozy, t'a oublié, tes parents sont étrangeres" (Sarkozy, t'has oblidat que els teus pares són estrangers, en referència a l'origen no francès del cognom). Arriba en Bailo i pugem al Sacré Coeur, passegem per la famosa plaça on s'enllesteix un retrat cada dos segons i dinem uns crêpes en un restaurant. Després baixem fins la zona del Pigall, el lloc de la prostitució, i més tard anem a un fantàstic parc del qual no recordo el nom. Apareix encara una quarta persona, la barcelonina Núria, simpatiquíssima, i els quatre ens encaminem a fer un picnic de formatge i vi sota la Tour Eiffel, que està completament il·luminada. Una vetllada magnífica, senzillament, d'aquells dies que et sents feliç de viure.\nL'endemà al matí em llevo a 1/4 de 6 i torno a casa a la una del migdia pràcticament sense adonar-me'n, com un autòmata. Quan entro a l'avió m'adormo immediatament i quan em desperto ja sóc a Girona. I allà agafo el bus i em torno a adormir fins a BCN. Sembla mentida que hagi arribat viu i sa i estalvi...\nI per què no hauries d'haver arribat sa i estalvi??? Som hipocondríacs, potser...?\nQuina enveja Joan, quina enveja...\ndefinitivament, m'agrades més sense barba...\nA mi m'agrades més amb barba!\nCaram, quina vidorra que et pegues...\nVoleu que fem una enquesta? jo crec q com quedo millor és amb una mica de barba, de tres dies? Hi ha consens sobre això?\n:-) això va, fem enquestes amb les barbes, jo també tinc problemes amb la meva... si no me la deixo cara de nen, als 6 dies perfecte, però als 12 ja em passo... l'altre dia em van dir que si era turc o serbi!\nTotalment d'acord Salicrú, estàs millor amb barba de tres dies però no de trenta...\nFrancesc, fa temps que sempre et veig amb barba, pq no publiques una foto sense i així opinem? :P\nFixeu-vos com ha anat evolucionant aquesta conversa virtual. Definitivament, amb barba o sense barba, els bloggers som uns frikis (¡y a mucha honra!).\nJo no entrare a valorar la barba de ningu, perque tambe podrien entrar a valorar la meva barba d'uns quants dies.\nPer cert Joan, estava molt be la foto que em vas enviar, merci!!!\nEspero que t'ho passessis molt be aquest cap de setmana, jo la veritat m'ho vaig passar molt be el diumenge, em va servir per descobrir alguns llocs nous que encara no coneixia.\nFins aviat, records francesos a tots els Mataronins\nEi Joan! Ha estat un cap de setmana intens, com a mi m'agraden. A més, sempre és interessant veure Paris des dels ulls d'un MTV.\nOn a rigolé, on a deconné et on s'est éclatés. J'espère pouvoir garder cet sprit à Mataro, ciutat mediterràania.\nPS. A mi m'agraden més els homes sense barba, pero a tu et va bé.\nMTV ;) Anonim ha dit…\nJoan, pots explicar exactament que estaves fent a la primera foto que esta penjada??? Es que aquesta "pose" em recorda a algu, pero ara no em ve al cap....\nm'agrada q em facis aquesta pregunta...\nòbviament estava saltant com PM quan Barcelona va ser nomenada seu olímpica, el 1986... jo de fet estava celebrant l'estatut, ja...


Llenties alleugerades – Booonissim\npicanyol gener 13, 2016 No comments\nDaurar la ceba i el porro mentre fem bullir breument el xoriço. Afegir-hi el tomàquet, els alls i les espècies mentre passem per la paella les butis, sense pell i sense oli. Afegim la carxofa i la pastanaga a l´olla. Si opteu pel bròquil feu-ho cap al final de la cocció, amb deu minuts en té prou, i el carbassó tres quarts del mateix. Uns minuts més tard hi afegim la resta d´ingredients i ho cubrim amb aigua, posant més o menys un o dos dits més de líquid després de cobrir les llegums. I més o menys tres quarts d´hora a foc lent. I llestos, unes super llenties amb un toc de verdura que li fa de bon contrapès. I en el cas del bròquil o carbassó si ho teniu cuit apart no passa res, o bé ho escalfeu quan estiguin les llenties o deixeu que faci una mica de xux xup tot junt.\nPosted in El Comidista 3Tagged llegums ous, llenties amb bròquil, llenties amb verdures, llenties estofades, os de pernil, xoriço


Estratègia solidària? | Martech Zone\nDilluns, setembre 26, 2005 Dissabte, octubre 18, 2014 Douglas Karr\nVaig estar a l’església aquest cap de setmana i vaig escoltar una fantàstica cita:\nLa gent no tenir cura quant tu Saber fins que ells Saber quant tu tenir cura!\nDit això, la pregunta es relaciona directament amb els vostres esforços de màrqueting. Sempre parlem de Publicitat i Màrqueting com aquesta estratègia cohesionada. ¿No és tan important la veritat que la nostra “cura” és tan important? Suposo que Caring és tan important com qualsevol estratègia publicitària, estratègia de màrqueting, investigació i desenvolupament, o fins i tot el vostre producte real.\nQuina és l'estratègia de "cura" de la vostra empresa?\netiquetes: tenir curaestratègia de curaatenció al clientestratègia del client


Alexandre I de Parma - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nAlexandre I de Parma\nAlexandre Farnese o Alexandre I de Parma (Roma, Estats Pontificis, 27 d'agost de 1545 - Arràs, Països Baixos espanyols, 3 de desembre de 1592) fou el tercer Duc de Parma, càrrec que ostentà entre 1586 i 1592.\n(it) Alessandro Farnese\n27 agost 1545\n3 desembre 1592 (47 anys)\n1578 – 1592\n← Joan d'Àustria – Pierre-Ernest Ier de Mansfeld →\nUniversitat Complutense d'Alcalá\nmilitar, diplomàtic, militant\nGuerra dels Vuitanta Anys i Guerra angloespanyola de 1585–1604\nMaria de Portugal i de Bragança (1566 (Gregorià)–)\nRanuccio I de Parma, Margarida de Parma i de Portugal, Odoard de Parma\nOctavi I de Parma i Margarida de Parma\n3 Governador dels Països Baixos\n4 Duc de Parma\nVa néixer el 1545 a la ciutat de Roma, capital dels Estats Pontificis, fill del duc Octavi I de Parma i Margarida de Parma. Fou net per línia paterna de Pere Lluís I de Parma i Girolama Orsini i per línia materna de Carles V del Sacre Imperi Romanogermànic i la seva amistançada Joana van der Gheynst.\nEs casà l'11 de novembre de 1565 a la catedral de Brussel·les amb Maria de Portugal, filla d'Eduard de Portugal i Isabel de Bragança i neta de Manuel I de Portugal. D'aquesta unió nasqueren:\nMargarida de Parma (1567-1643), casada el 1581 amb Vicenç I de Màntua i posteriorment religiosa\nRanuccio I de Parma (1569-1622), duc de Parma\nOdoard de Parma (1573-1626), cardenal\nImatge d'Alexandre Farnese.\nFou nebot de Felip II de Castella i Joan d'Àustria, al costat del qual s'educà a la cort castellana, i va desenvolupar una important tasca militar i diplomàtica al servei de la corona espanyola. Va lluitar en la Batalla de Lepant contra els turcs i als Països Baixos contra els rebels holandesos.\nVa acompanyar a la seva mare fins a la ciutat de Brussel·les quan aquesta va ser nomenada governadora dels Països Baixos.\nEstàtua eqüestre d'Alexandre I de Parma a Piacenza.\nVan passar diversos anys abans que pogués demostrar el seu talent per a les operacions militars. Durant aquest temps els Països Baixos s'havien rebel·lat contra la corona espanyola i després de la mort de Lluís de Requesens, Joan d'Àustria fou nomenat governador el 1576. A la tardor de 1577 Alexandre Farnese va ser enviat en ajuda de Joan d'Àustria, arribant com comandant de l'exèrcit al capdavant dels terços amb els quals el gener de 1578 va derrotar a un exèrcit protestant a la batalla de Gembloux. A l'octubre de 1578 Dom Joan morí de tifus sol·licitant a Felipe II que Alexandre fos nomenat Governador dels Països Baixos, petició a la qual el rei va accedir.\nEls seus dots com diplomàtic les va demostrar als tres mesos, el gener de 1579, quan va aconseguir, mitjançant la creació de la Unió d'Arràs, dur de nou a l'obediència a la corona espanyola a les província del sud que s'havien unit a Guillem I d'Orange-Nassau en la seva rebel·lia. Per contra, les províncies rebels van abjurar definitivament de la sobirania de Felip II unes setmanes més tard mitjançant la Unió d'Utrecht.\nTan prompte com va obtenir una base d'operacions segura a la província d'Hainaut i Artois, es va disposar a reconquerir les províncies de Brabant i Flandes. Així, una ciutat rere una altra van anar caient sota el seu control fins a arribar a les portes d'Anvers, a la qual va posar setge el 1584. El setge d'aquesta ciutat va exigir tot el geni militar i força de voluntat d'Alexandre per a completar el cèrcol i finalment rendir la ciutat el 15 d'agost de 1585. L'èxit militar de l'italià va tornar a posar en mans de la corona espanyola totes les províncies del sud dels Països Baixos, però l'orografia i situació geogràfica de les províncies d'Holanda i Zelanda feien impossible la seva conquesta sense comptar amb el domini del mar, en aquell moment en mans dels rebels.\nEn preparació a l'intent d'invasió de l'Anglaterra mitjançant la utilització de l'Armada Invencible, Alexandre marxà contra les ciutats d'Oostende i Sluis, conquistant aquesta última, on arribà l'armada el 1587. Després de la derrota de l'armada s'instal·là a la ciutat de Dunkerque.\nDesprés de l'assassinat del rei Enric III de França el desembre de 1589, Alexandre va ser enviat amb l'exèrcit a França per lluitar amb el bàndol catòlic oposat al rei Enric IV. En el setge de Caudebec de 1592 va resultar ferit d'un tir de mosquet, morint posteriorment durant la campanya militar contra la ciutat d'Arràs el 3 de desembre del mateix any.\nEl 1586, a la mort del seu pare, fou nomenat duc de Parma, per la qual cosa hagué de sol·licitar permís al rei per a absentar-se i visitar el territori del ducat, permís que no li fou atorgat, ja que el rei el considerà insubstituïble.\n↑ Palomero Caro, Rafael i Pérez Rodríguez, Josep Maria: Histocard 1. Cronologia, lèxic i personatges històrics (fins al 1800). Plana 133, Col·lecció Minimanual, núm. 13. Castellnou Edicions. Barcelona, gener del 2006, ISBN 84-9804-210-0\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Alexandre I de Parma\nJoan d'Àustria Governador dels Països Baixos\n1578 -1592 Succeït per:\nOctavi I de Parma Duc de Parma\n1586 -1592 Succeït per:\nRanuccio I de Parma\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Alexandre_I_de_Parma&oldid=29905853»\nDarrera modificació: 8 abr 2022 a les 12:29\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 8 abr 2022 a les 12:29.


"Una bossa de bales" s'estrena avui - Sabadell Informa!\nInici » Seccions » Cinema, teatre i televisió » “Una bossa de bales” s’estrena avui\n29 Desembre 2017 a 18:00\n“Una bossa de bales” s’estrena avui\nEn versió original i doblada en català\nEl film francès Una bossa de bales s’estrena avui divendres, en versió doblada en català i també en versió original en francès, alemany, ídix i rus, amb subtítols en català. El doblatge i la subtitulació de la pel·lícula tenen el suport de la Direcció General de Política Lingüística del Departament de Cultura.\nEl film, basat en la novel·la autobiogràfica de Joseph Joffo Un sac de billes, ha estat dirigit per Christian Duguay i interpretat per Dorian Le Clech, Batyste Fleurial, Christian Clavier, Elsa Zylberstein, César Domboy, Patrick Bruel, Kev Adams, Lucas Prisor, Ilian Bergala i Bernard Campan. L’acció se situa en el París de l’ocupació alemanya. Als germans jueus Maurice i Joseph els agrada jugar a bales abans de tornar a casa. Això s’acabarà quan els nois han de travessar tot França per fugir del perill que els envolta.\nEl film, distribuït per A contracorriente, s’estrena a:\nBoliche Cinemes (Barcelona) – VOSC\nCines Verdi (Barcelona) – VOSC\nScreenbox Funatic (Lleida) – VOSC\n#bales #bossa #cinema català


Quatre pòdiums per a l’Escola del CAVA-Stocklogistic a Canals | TV Digital Ontinyent\n28 febrer 2021 - 23:23 h\nInici Esports Quatre pòdiums per a l’Escola del CAVA-Stocklogistic a Canals\nLa Volta a Peu a Canals, disputada el passat 15 d’octubre, va tindre com a protagonistes els atletes de l’escola del CAVA-Stocklogistic. Fins a quatre vegades pujaren al pòdium els atletes de la Vall en les categories d’iniciació. La vesprada va començar amb el tercer lloc de Laia Mollà en la categoria prebenjamí femenina. Roberto Soriano aconseguí el triomf en xics en la mateixa categoria, mentre que el debutant Joel Gandia acabà setè. En benjamins, segon lloc per a Ferran Reig i tercer per a Jaume Micó, seguits per Jaume Gironés en el lloc 7 i Cesc Mollà en el 15.\nArticle anterior36 bandes i 1.200 músics en la XXVII Diada Musical de la Vall d’Albaida a Ontinyent\nArticle següentJosé Fco. Mira deixa la direcció de la Unió Artística Musical d’Ontinyent després de 8 anys\nEl club de judo Fon Do Kan organitza la 1a jornada...\nAquest dissabte tindrà lloc a Ontinyent la 1a Jornada de lliga de Clubs Federació Valenciana de judo, organitzada pel club de judo Fon Do...\nTV Digital Ontinyent - Data modificada: 23/04/2018 0\nUn altre cap de setmana intens per al club de gimnàstica rítmica Esportiu Ontinyent. Dos de les gimnastes individuals i dos conjunts, amb l'equip...


Un error humà, possible causa del xoc de trens\nMARTA CATALÀ Barcelona. Actualitzada el 29/04/2011 00:00\nQuè és el que ha fallat aquesta vegada? Malgrat que Adif i Renfe mantenen mutisme mentre analitzen l'accident de trens que va deixar ahir divuit ferits lleus, fonts pròximes a la investigació apuntaven la hipòtesi d'un error humà -més que una errada tècnica- com la causa més provable del xoc de combois. Els conductors dels dos trens accidentats van donar negatiu a la prova d'alcoholèmia.\nEren gairebé les 10 del matí. Un tren de Rodalies que havia sortit de Molins de Rei a les 09.13 hores, amb destinació Mataró, va xocar contra un tren hotel Talgo que estava parat a l'estació del Clot. El primer tren portava 70 passatgers i circulava a 21 quilòmetres per hora, el segon, no duia passatgers. De seguida, els equips de rescat es van desplaçar a l'estació per evacuar els viatgers, que van sortir pel túnel fins a l'andana. En topar contra el Talgo, el tren de Rodalies va fer una ziga-zaga que va causar el moviment dels vagons i el descarrilament posterior. Fruit de l'impacte, alguns passatgers van patir dolors cervicals i problemes d'ansietat: la majoria sortien a la superfície amb collarets de protecció. "Estava asseguda, he sentit un cop fort i m'he fet mal al coll", explicava la Pilar, una passatgera ferida. Un dels responsables de l'equip sanitari dels Bombers de Barcelona va relatar a l'ARA les escenes viscudes: "En el moment de portar els viatgers fins a l'andana hi havia crisis d'ansietat. La topada ha estat important".\nDels divuit ferits lleus, setze van haver de ser traslladats a l'hospital. Tot i que no van registrar-se ferits de gravetat, el director de Rodalies Renfe a Barcelona, Miguel Ángel Remacha, va afirmar que s'analitzaran tots els elements, tant tècnics com humans, que influeixen en "la circulació de trens" per aclarir l'accident. S'investigarà el funcionament de la senyalització, també als túnels, i l'actuació dels maquinistes en la central de control de trànsit ferroviari entre les estacions d'Arc de Triomf i Clot. Adif disposa del sistema ASFA, que interactua entre el tren i la infrastructura, i permet saber com estava un senyal concret en un determinat moment o a quina velocitat circulava el tren en l'instant del sinistre. Aquestes informacions permetran interpretar per què el tren hotel estava parat a l'estació. "Si el Talgo estava parat era perquè així ho devien indicar els senyals", va explicar Remacha. Arran del sinistre, els trens de la línia R1 en direcció nord van circular desviats per Passeig de Gràcia, sense fer parada a les estacions de Plaça Catalunya i Arc de Triomf. A partir d'avui, segons Adif i Renfe, es restablirà el servei després que, durant tota la nit, els tècnics hagin treballat en l'encarrilament del tren.


Un 20% més de menús venuts durant les Jornades de tardor\nDinou restaurants han participat en la nova cita gastronòmica\nDues comensals gaudint d'un menú.\nE. C. / Comú La Massana\nLa catorzena edició de les Jornades de cuina de tardor de la Massana s’ha tancat amb la satisfacció dels restauradors que hi han participat, segons va informar ahir el comú de la Massana. La corporació va indicar que els responsables dels establiments “asseguren que cada any serveixen més menús” i que el creixement d’enguany rondaria el vint per cent més de menús venuts. El comú va recordar que fins i tot el 2020 l’evolució va ser positiva, malgrat les restriccions a causa de la pandèmia.\n“Per a nosaltres, el més important és posar en valor els nostres restaurants i continuar dinamitzant la parròquia. Hem aconseguit no tan sols consolidar les jornades, sinó que continuïn creixent any rere any”, va celebrar el conseller de Turisme, Comerç i Dinamització, Josep Maria Garrallà. Enguany hi han participat dinou restaurants, cinc més que a l’edició anterior. Les jornades, a més, han tingut novetats com ara la incorporació de productors locals, el tast de vins i les sortides guiades a la muntanya per conèixer i recol·lectar bolets i herbes que es poden fer servir a la cuina. El comú va assegurar que ja està treballant en noves accions per promocionar la gastronomia de cara a l’hivern.\nD’altra banda, la corporació va cloure ahir el novè curs del cos de voluntaris per la natura amb el lliurament de diplomes als tres joves que l’han finalitzat.


Qui som? — La General\nComunicació, Contractació i Distribució artística\nDes de 1989 contractem espectacles i assessorem en la seva tria als nostres clients. Organitzem tot tipus de programacions, festivals i festes.\nSom especialistes en espectacles per a tots els públics i públic familiar ,teatre de carrer i circ – tenim un coneixement ampli i destacat en aquest camp – El nostre punt de partida és la qualitat dels espectacles i la professionalitat de les persones i empreses implicades en cada cas. Gestió de projectes, programacions, festivals i gires. Només escollim bons espectacles.\nDirecció: Pep Garcia i Orri\nPoseu-vos en contacte amb nosaltres per tots els mitjans possibles:\nCorreu postal: Sèquia 67 A bxs 08241 Manresa Tel: 93 877 08 08 / 629 742 666\nTw Pep Garcia: @peplageneral\nEl meu compromís amb la cultura i el seu valor – intrínsec – que es converteix en valor afegit per a la societat i per a l’economia.\nLa meva diferenciació clara entre Oci i Cultura. La Cultura és també oci. Però no tot l’oci és cultura.\nBons espectacles presentats per bones companyies (professionals en la seva actitud)\nTreballar només per a programadors responsables, ètics, i professionals ( en l’actitud)\nVeure SEMPRE els espectacles amb què treballem. Saber de què estem parlant per poder oferir el millor servei tant a ART com a PRO\nGarantir l’actitud professional tant de programadors com d’artistes.\nPromovem un pacte ètic entre Programador i Artista per compartir i assolir un mateix objectiu comú del que nosaltres en som també copartíceps.\nGarantim preus justos de la mateixa manera que garantim condicions com cal per actuar\nM’implico en la comunicació. No hi ha transmissió de valors culturals o emocions si no hi ha públic. La comunicació és la peça clau per fer que la feina cultural tingui sentit tant des d’un punt de vista d’una bona gestió de recursos com per assolir l’objectiu que l’espectacle organitzat sigui gaudit pel màxim de públic\nLa qualitat és innegociable. I la qualitat no és un intangible sinó que és donada per elements concrets i valorables com: El guió, la factura escènica, l’ús de la llengua, la capacitat interpretativa, la banda sonora…\nSom per ajudar qualsevol d’ambues parts ( PROGRAMADORS i ARTISTES-CREADORS) a resoldre qualsevol necessitat imprevista. Som una garantia de servei.\nUna societat rica culturalment és, sens dubte, una millor societat de persones.


Notícies d'ANC Horta-Guinardó: Hem presentat Horta-Guinardó per la Independència als nostres veïns i veïnes\nHem presentat Horta-Guinardó per la Independència als nostres veïns i veïnes\nAhir dimecres dia 11 de gener a les 19:30 hores, al Mas Guinardó es va presentar oficialment l'Assembla Territorial del nostre Districte Horta-Guinardo.\nVam comptar amb dos ponents d'excepció: el primer n'Albert Sánchez Piñol, escriptor, veí del Guinardó i company "a les trinxeres" durant el procés de les passades consultes del 10A. Va cautivar l'auditori amb la seva particular visió antropològica i ens va fer gaudir amb els comentaris sobre el futur dels Pobles i Nacions sense Estat. També va remarcar la necessitat de tenir estat propi per protegir la nostra llengua i la nostra viabilitat econòmica.\nEl segon ponent, en Lluís Vila i Blanché, President - coordinador de la nostra Assemblea i membre del Consell Permanent de la futura ANC, va explicar el camí realitzat fins a dia d'avui i va convidar els presents a unir-se a la causa comuna en procés de iniciar la creació d’una organització popular, unitària, plural i democràtica que serà l’Assemblea Nacional Catalana. L'objectiu fonamental de l'ANC serà la de crear les condicions necessàries perquè, en el termini de temps més curt possible, hi hagi una majoria suficient de catalans totalment partidaris d'aconseguir un Estat propi.\nEl dijous dia 12 se celebrà la segona presentació als Lluïssos d' Horta amb la presencia també d'en Lluís Vila i d'en Pere Puig i Boix Dr. Enginyer Industrial, exregidor del Ajuntament de Barcelona i Vicepresident d'Eurosolar.\nAssemblees Territorials de l'ANC constituïdes a Ba...\nTelevisió Horta-Guinardó informa de la presentació...\nSegona presentació d'Horta-Guinardó per la Indepen...\nHem presentat Horta-Guinardó per la Independència ...


10 coses que heu de saber abans de llogar un apartament - el bloc nzLlegir Més\nPrincipal el bloc nz 10 coses que heu de saber abans de llogar un apartament\nSi no us podeu permetre comprar un apartament, probablement la vostra solució sigui l’arrendament. Tot i que traslladar-se a un nou apartament pot ser molt emocionant, trobar-ne un de lloguer pot ser una tasca descoratjadora. Hi ha coses que hauríeu de tenir en compte abans del gran pas, així que aquí teniu les nostres deu eleccions per assegurar-vos que esteu preparats abans de signar el vostre nom.\n1. Establiu un pressupost .\nPenseu en la quantitat que podeu permetre el pagament i seguiu la “regla” de no superar el 30 per cent dels vostres ingressos mensuals. Centreu la cerca d’acord amb el vostre pressupost i, tot i que es pot veure obligat a comprometre’s quan trobeu un apartament més gran en una zona millor, assegureu-vos que val la pena gastar diners addicionals. Si busqueu un lloc més barat per llogar, proveu els serveis per compartir pis i compartiu-hi, però assegureu-vos de saber quins tipus de persones o hàbits preferiu evitar.\n2. On buscar?\nSi no usareu els serveis d’un corredor, a causa del cost addicional, el següent és mirar els anuncis als diaris, publicacions de caçadors d’apartaments, taulers d’anuncis del campus universitari o a Internet. Vostè coneixerà el mercat de lloguers molt millor i probablement obtindràs un millor negoci. Digues-li també als teus amics que busques un apartament per llogar i que potser saben alguna cosa als seus edificis.\n3. Què cal cercar?\nAgafeu un full de paper i anoteu-ne la llista de requisits. Voleu un edifici tranquil, proper a l'escola o al treball, que permeti a les mascotes i disposi d'aparcament gratuït? Què passa amb una màquina de rentavaixella o bugaderia a prop?\nTambé és possible que vulgueu visitar el barri en diverses hores del dia, la nit i el cap de setmana per veure si és el que esperaves.\nTotes aquestes compten quan decidiu on viure per als propers mesos, si no anys.\nFinances i documents\nCom que el propietari vol assegurar-se que és bo amb pagar la renda mensual la majoria de vegades, molt probablement haureu d’omplir una sol·licitud i pagar les taxes d’aplicació o els informes de crèdit. Estar preparat.\n4. El currículum de l’arrendatari .\nDe la mateixa manera que un currículum per a una sol·licitud de feina, el currículum d'un arrendatari ha d'incloure tota la informació per tal de distingir-vos dels altres sol·licitants i convèncer l'arrendador que serà un llogater de confiança. Les referències personals, les últimes adreces amb números de telèfon del propietari, els ingressos mensuals o una còpia de l’informe de crèdit us faran bon aspecte en paper, que necessiteu.\n5. Què inclou?\nÉs molt important saber si la renda inclou calefacció, aigua, electricitat, cable o connexió a Internet, però el que és més important és saber quines són les factures mitjanes de serveis a l’edifici. Pregunteu al propietari si voleu assegurar-vos que no rebreu números bojos a les vostres factures.\n6. Llegeix abans de signar\nUn error comú que solem cometre és no llegir un contracte abans de signar. Obteniu una còpia de qualsevol normativa i reglament, assegureu-vos de passar per tot i abans de signar l’arrendament, comproveu si s’esmenten:\nEl començament i la data de caducitat\nEl preu del lloguer i la informació sobre el seu dipòsit de seguretat\nQuins són els motius pels quals el propietari pot rescindir el vostre contracte d’arrendament\nExisteixen penalitzacions per trasllat del vostre apartament abans de la data de caducitat?\nHi ha cap responsabilitat en el cas de reparacions i tals?\nEs permet la subarrelada?\nMireu si heu de comprar una assegurança de llogaters, perquè us augmentarà el cost total\nHi ha alguna política sobre els visitants convidats?\n7. Problemes contractuals\nÉs una gran actuació, així que heu d’assegurar-vos que estigueu coberts en tots els aspectes i no sigueu mai un contracte d’arrendament sense veure l’apartament, encara que sigui una ganga. En segon lloc, el nostre consell és no signar un contracte que tingui una clàusula de renovació automàtica, perquè potser no saps què passarà l’any que ve. Potser canvieu d’obra o us traslladeu a una ciutat nova i un contracte renovat només obligaria a pagar fins i tot si no hi viviu.\nL’última cosa i molt important si gaudiu de la privacitat, mantingueu-vos al marge d’un contracte d’arrendament que permet al propietari un accés il·limitat sense notificació. Els inquilins tenen els seus drets i un arrendador s'ha de permetre sense previ avís només en cas d'emergència.\nInspeccioni el pis\nEl més important quan inspeccioneu un apartament que planegeu llogar (o comprar) és no deixar que les aparences us enganyin. Cerqueu els atributs "ocults", i si hi ha algun dany, demaneu que es repare, en cas contrari, podreu inculpar-lo després.\n8. Què cal buscar\nT’agrada el preu, la zona és fantàstica, però has de veure on vas a viure. A continuació, es detallen algunes de les qüestions següents:\nTubs : ja sigui gas, aigua o qualsevol altra cosa, comproveu si hi ha fuites.\nEnfonsar aixetes, capçals de dutxa i aigua : assegureu-vos que l’aigua (tant freda com calenta) surti de les aixetes i del capçal de la dutxa i està amb una pressió decent. També el vàter ha de rentar correctament i a fons.\nL’electricitat i els electrodomèstics haurien de funcionar. Comproveu si tots els llums o altres dispositius elèctrics estan en funcionament. També comproveu l’aire condicionat i el calefactor per veure si serveixen per a qualsevol cosa.\nMurs i finestres . Comproveu les finestres per veure si s’obren, tanquen i es bloquegen correctament. També inspeccionar les parets. Com més parets siguin comunes (compartides amb apartaments adossats), més gran és la possibilitat de sorolls del costat.\nSoroll . Per a un estudiant, el soroll exterior pot ser extremadament preocupant i pot interferir en l'aprenentatge. Si es tracta d’una zona molt traficada, podeu tenir problemes per concentrar-vos i fins i tot dormir.\nNegocia el teu contracte d’arrendament\nSi tot va sortir bo, t’agrada el pis i el propietari t’agrada, val la pena intentar negociar una mica.\n9. Conegueu el vostre propietari\nÉs molt important conèixer alguna informació bàsica sobre el propietari. Si es tracta d’una empresa de gestió amb milers d’apartaments en lloguer, pot ser que sigui més difícil negociar, però si es tracta d’una família i només necessiten assegurar els ingressos cada mes, teniu llum verda per tancar l’acord amb un petit descompte.\n10. Obteniu l’oferta\nLlegiu atentament l’arrendament i vegeu què s’aplica i què no. Si hi ha alguna cosa en l'arrendament, potser no necessitau o si esteu disposats a assumir algunes responsabilitats com tallar la gespa o agafar lliuraments, demaneu-li al propietari que rebaixi la renda. Una altra forma podria ser oferir un contracte d’arrendament a llarg termini o un dipòsit de seguretat superior. Un aspecte molt important per negociar el vostre contracte d’arrendament és ser educat i no donar ultimàtums perquè potser obtindreu una resposta negativa ràpida.\nEls lectors més frescos probablement tinguin més consells per afegir-los, així que per què no ens expliqueu què en penseu als comentaris a continuació.\nLa Guia d’iniciació als millors termòstats intel·ligents\n4 maneres de fer que la vostra llar pugui sentir excel·lent per a la seva casa oberta\nCom preparar la vostra plataforma per entretenir l'estiu en tres senzills passos\n9 cabells de neteja antics que funcionen realment


El Petit blog de l'Assumpta: Un enigma!!\nVoltant per la xarxa, m'he trobat aquest enigma... així que, amb permís d'en MAC...\nEn un llac hi ha unes de fulles de nenúfar. Cada dia, la superfície ocupada per les fulles es duplica en grandària. Si es triga quaranta-vuit dies per a cobrir tot el llac, quant de temps haurà passat si ens trobem coberta la meitat del llac?\nPublicat per Assumpta a 1:43\nMireia 18 d’octubre de 2016 a les 7:07\nuiii, Pot ser que el sàpiga resoldre? No en sé mai cap. Segur que si ho trobo tant evident és que m'he equivocat. 47?\nXeXu 18 d’octubre de 2016 a les 9:10\nLa Mireia té raó, són 47 dies. Aquest enigma es pot fer de moltes maneres, jo el sabia amb una aranya que fa una teranyina. Si cada dia es duplica la superfície, vol dir que el dia abans hi havia la meitat del llac, que en duplicar-se, el dia 48 el cobreix tot.\nMcAbeu 18 d’octubre de 2016 a les 9:26\nTot un clàssic aquest. :-)))\nAssumpta 21 d’octubre de 2016 a les 0:07\nMolt bé!! ;-)) Veig que tots tres, MIREIA, XEXU i MAC sabeu la resposta correcta! :-DD\nJo no el vaig fer perquè me'l vaig trobar a una pàgina d'Internet ja resolt, però no us estranyi que si l'hagués vist a cal MAC hagués pensat que la resposta correcta era 24 :-DDD


Vins & Dry Bar – Can Pintxo\nCocteleria by 1862 Dry Bar\nCocteleria fina amb grans licor.\nAl 1862 Dry Bar ens hem de posar clàssics, amb estil ... I ho fem amb còctels.\nEl seu fundador, n’Alberto Martínez, ens duu una mostra de la seva cocteleria Dry Bar a Sóller. El nom del bar és en honor a l’any en què es va construir l’edifici en què es troba el local a Madrid, i el mateix any en què el bàrman Jerry “The Professor” Thomas va publicar, per primera vegada, un llibre de receptes de cocteleria als Estats Units .\nServim clàssics, com l’Old fashioned, Dry Martini, Pisco Sour o el Gimlet i sense la parafernàlia que fa sortir-se dels esquemes ja establerts. Les receptes que han funcionat des de fa 150 anys ho segueixen fent avui en dia, i pareix ser que no s’equivoca. Per descomptat, amb els millors destil·lats\nOferim còctels com aperitius. Cocteleria amb cava i xampany. O bé perfectes per després d’un bon sopar, com a “after-dinner”.\nVins i cerveses de la terra\nVi Mallorquí, aquest va ser el nostre lema. I dins els diferents cellers illencs, ens vàrem decidir pel més prestigiós. I dins el més prestigiós, pel seu vins únics, és a dir, aquells que fan amb tanta cura i de tan escassa producció. Amb això ens asseguram tenir vins exclusius d’una qualitat superlativa i que no és possible degustar més que en el nostre local.\nVins fets amb el mètode de maceració carbònica, només ho fa Macià Batle en totes ses Balears i només fan servir raïms autòctons. Edicións com; Seleccions especials, Vins d’Autor, Reserva Privada, etc. Hi ha només dues maneres de tastar-los; al celler o be, a Ca’n Pintxo, però només amb nosaltres els tindràs tot l’any.\nA més, l’art es fusiona en cada etiqueta de les edicions que realitzen, escollint als pintors més reconeguts per a cada anyada. Fidel a la nostra filosofia de gaudir i promocionar la nostra rica cultura, estam orgullosos de la nostra elecció.\nLLUNA Sa Cervesa de Ca’n Pintxo\nO vols una cervesa tipus Ale amb flor de taronger de Sóller, o fosca amb cacau? Blanca amb blat cru Mallorquí. Indian Pale Ale, amb oliva de Sóller, l’única en el món que el mestre cerveser Guillem Coll ha aconseguit fer amb aquest petit i estimat fruit .\nI si a això li afegim petites edicions, cadascuna més original i diferent que l’anterior; podem assegurar que tenim el millor pel que fa a la cervesa mallorquina.


El director tècnic de la Federació Francesa de Futbol, François Blanquart, suspès per racisme\nHa estat suspès avui després de les acusacions que va rebre per imposar un sistema de quotes discriminatori pels centres de formació a futbolistes d'origen africà\nREDACCIÓ Barcelona Actualitzada el 30/04/2011 16:10\nLa suspensió de Blanquart ha estat anunciada pel Ministeri d'Esports poc després que la web Mediapart publiqués noves revelacions sobre el presumpte sistema de quotes discriminatòries en el futbol base gal.\nEn un comunicat, el Ministeri nega la instauració d'aquest sistema, però assenyala que, d'acord amb la FFF, l'han decidit suspendre de manera provisional a l'espera que es coneguin els resultats de la investigació oberta sobre aquest escàndol. Les indagacions han estat encarregades al president de la Fundació del Futbol, Patrick Braouezec, i la Inspecció General de la Joventut i els Esports, que hauran de lliurar les seves conclusions en vuit dies.\nMediapart, que ahir va publicar l'escàndol, ha revelat avui nous detalls, com la transcripció d'una reunió que va tenir lloc a París el passat 8 de novembre en la que, a més de Blanquart, van participar-hi el seleccionador, Laurent Blanc, i l'entrenador de les categories inferiors, Eric Mombaerts. En aquesta trobada, segons el lloc web, els principals responsables del futbol gal van analitzar el problema de l'entrada als centres de formació francesos de joves procedents d'Àfrica amb doble nacionalitat que, posteriorment, defensen els colors dels seus països d'origen. Segons Mediapart, Blanc va assegurar en aquesta trobada ser "favorable" a limitar l'entrada de joves d'origen africà als centres de formació. "No té cap connotació racista. Quan la gent porta la samarreta (de les seleccions inferiors de França) i després van a jugar amb els seus equips nordafricans o africans, això em molesta enormement", va assegurar el seleccionador, segons la transcripció publicada per Mediapart.\nPerò és Blanquart qui, segons la web, assegura que cal limitar l'entrada d'aquests joves als centres de formació establint una quota que no ha de ser comunicada per evitar l'escàndol. Posteriorment, Blanc va defensar la postura, no per criteris de raça, sinó perquè, segons ell, als centres de formació hi ha massa jugadors forts i potents, en detriment d'altres característiques "més pròpies de (la seva) cultura". "No volem eliminar els estrangers, sinó tenir criteris ben definits per atraure altres persones perquè, si sempre tenim els mateixos criteris, tindrem sempre les mateixes persones", va assegurar el seleccionador. "Actualment, els grans i potents són els negres. És així. És un fet. Déu sap que als centres de formació, a les escoles de futbol, hi ha molts (negres). Crec que cal buscar altres criteris, modificats amb la nostra pròpia cultura", ha afegit. Blanc va posar com a exemple els espanyols: "M'han dit: 'Nosaltres no tenim aquest problema, no tenim negres'".\nSegons Mediapart, l'únic participant a la reunió que es va oposar a aquest criteri va ser el seleccionador sub-20, Francis Smerecki, que ho va considerar discriminatori i alhora va defensar que cada jugador opti per la selecció que li sembli. El cas ha provocat una gran polèmica a França, on diversos partits polítics han demanat que s'aclareixin els fets.\nfederació francesa de futbol


1. Accents diacrítics: 'déu' o 'deu'?\nés una forma del verb deure: Deu diners, Deus tenir gana; quan és una forma del verb dar ('donar'): Deu-nos salut. [...]\n2. Accents diacrítics: 'ús' o 'us'?\nde la seva autoritat; quan és una forma del verb usar (en parlars baleàrics i alguerès): Sempre ús el llapis per fer els mots encreuats. S'escriu us en els casos següents: quan és un pronom feble: Us vull donar les gràcies; quan és el nom de la lletra u, en plural: Confon les us amb les [...]\n3. Accents diacrítics: 'sí' o 'si'?\n4. Apostrofació davant de sigles i acrònims


Què és la fotofòbia i com afecta als nostres ulls?\nSegur que moltes vegades t’has preguntat “Què és la fotofòbia?” I “Com efecta als nostres ulls?”. A continuació et volem explicar tots els detalls sobre l’aversió a la llum per la molèstia o el dolor que causa.\nPràcticament a tothom li molesta en algun moment un excés de llum. És com per exemple quan estem en el cinema i de cop i volta surt a la pantalla un fotograma blanc. Aquest tipus de molèsties fan que tanquem els ulls, però quan en comptes de ser ocasional, aquesta fotofòbia és aguda, pot arribar a afectar la nostra qualitat de vida.\nLa fotofòbia, o sensibilitat a la llum, és la intolerància a la lluminositat. Fonts com la llum solar, la llum fluorescent i la incandescent poden causar incomoditat, juntament amb una necessitat de aclucar o tancar els ulls. A més, aquesta sensibilitat també pot estar acompanyada de mals de cap.\nQuina és la causa de la fotofòbia?\nEl primer que has de saber, és que la fotofòbia, no és una malaltia ocular, sinó un símptoma de molts trastorns com infecció o inflamació que poden irritar els ulls.\nLa sensibilitat a la llum també pot ser un símptoma de malalties subjacents que no afecten als ulls directament, com poden malalties causades per virus, mals greus de cap o migranya.\nLes persones amb un color d’ulls més clar poden experimentar més sensibilitat a la llum en entorns amb una forta llum solar, perquè els ulls de colors clars contenen menys pigments per protegir-los d’una il·luminació forta (que els ulls foscos).\nTanmateix, la fotofòbia, també pot ser causada per traumatismes. De vegades, la fotofòbia és només un símptoma que ens avisa que alguna cosa no va bé, per això és tan important prestar atenció si comencem a patir una major sensibilitat a la llum.\nCom puc protegir els meus ulls si tinc fotofòbia?\nAra que ja saps què és la fotofòbia, sigui quina sigui la causa que ens la ocasiona, si la patim hem de prendre una sèrie de mesures per així poder protegir al màxim els nostres ulls.\n– És recomanable utilitzar una llum tènue a casa i evitar el contacte amb la llum del sol.\n– Si sortim al carrer és molt recomanable fer servir ulleres de sol amb una màxima protecció i barrets.\n– Anar a un metge especialista que pugui diagnosticar que ens ha provocat la fotofòbia. Per així poder adoptar les millors solucions.\n– Si patim 1 malaltia que ens ha provocat la fotofòbia no és recomanable conduir, no obstant si la pateixes sense tenir un motiu patològic, el més recomanable és l’ús d’ulleres polaritzades.\n– Una altra opció molt recomanable, són les lents foto cromàtiques, que s’enfosqueixen o aclareixen depenent de la quantitat de llum que hi hagi.\nDes Muralla Òptica sempre recomanem la importància de fer-se una revisió ocular periòdicament, d’aquesta manera, detectarem molt precoçment possibles malalties o patologies que amb el pas del temps poden arribar a ser molt greus.\n« Escull la muntura perfecta per a tu\nSón necessàries les ulleres de sol en nens? »


MÉS per Mallorca insta els eurodiputats de PP i PSOE a cancel·lar el polèmic fons de pensions - MÉS per Mallorca\nMÉS per Mallorca insta els eurodiputats de PP i PSOE a cancel·lar el polèmic fons de pensions\nBiel Barceló considera que s’han de revisar de manera integral els privilegis dels membres del Parlament europeu. Francisca Bennàssar (PP) i Teresa Riera (PSOE), les dues eurodiputades balears que s’hi han beneficiat\nMÉS per Mallorca considera un escàndol que centenars d’eurodiputats s’hagin beneficiat del polèmic fons de pensions radicat a Luxemburg i gestionat per una SICAV. La formació insta aquests eurodiputats (que, en el cas de l’Estat espanyol, són majoritàriament del PP i del PSOE) a cancel·lar la seva participació en el fons de pensions. La polèmica ja ha provocat la dimissió de l’eurodiputat i cap de llista estatal d’IU a les eleccions europees, Willy Meyer, i ha forçat altres eurodiputats i eurodiputades a haver de donar explicacions.\nMÉS per Mallorca remarca que almanco hi ha dues eurodiputades de les Illes Balears que s’han beneficiat d’aquest fons: Francisca Bennàssar (PP) i Teresa Riera (PSOE), segons consta en les llistes fetes públiques per diferents mitjans de comunicació.\nEl coordinador general de MÉS per Mallorca, Biel Barceló, recorda que “PP i PSOE no han volgut mai apujar la fiscalitat aplicada a les SICAV. Ara entenem per què”.\nBarceló considera que “s’han de revisar de manera integral els privilegis de què gaudeixen els membres del Parlament europeu: dietes estratosfèriques, vols en classe preferent... L’objectiu han de ser ajustar les despeses al compliment del servei públic i la tasca de representació, i garantir la màxima transparència de la institució”.\nEl Grup Verds-ALE s’hi va oposar\nEl Grup Parlamentari Verds-Aliança Lliure Europea es va oposar activament a la participació del Parlament europeu en aquest fons de pensions, per la seva opacitat i perquè entén que els fons de pensions privats han de sufragar-se amb els recursos privats dels interessats, i no amb recursos públics de tota la ciutadania. Els diputats del grup hi varen objectar.