Arquitectura brutalista: l’estranya bellesa del formigó\nCinc edificis d’arreu de l’Estat\nEl llibre ‘Un mundo brutal’ s’endinsa en aquest estil amb 300 edificis des de Corea fins a Catalunya\n7 min. Barcelona 21/02/2017 00:00\n651x575 Monument Ilinden (Makedonium) a Krusevo, Macedònia (1974) / JORDAN I ISKRA GRABULOSKI Monument Ilinden (Makedonium) a Krusevo, Macedònia (1974) / JORDAN I ISKRA GRABULOSKI\n651x656 Control fronterer a Sarpi, Geòrgia / J.MAYER ARCHITECTS Control fronterer a Sarpi, Geòrgia / J.MAYER ARCHITECTS\n260x366 La torre de l'aigua de Midrand, a Sud-àfrica (1996) La torre de l'aigua de Midrand, a Sud-àfrica (1996)\n260x366 Trampolí de salts d'esquí a Bergisel, Innsbruck / ZAHA HADID Trampolí de salts d'esquí a Bergisel, Innsbruck / ZAHA HADID\nUs ho farien jurar i juraríeu que el que es veu de lluny és una nau espacial que acaba d’aterrar. Es podria prometre davant qui calgués, i seria un error, perquè aquelles siluetes còniques, singulars i rares, sí que són d’aquest planeta. Podria ser la torre de l’aigua de Midrand, a Sud-àfrica, o la catedral metropolitana de Rio de Janeiro, o tal vegada el monument Tsitsernakaberd a Erevan (Armènia). Totes són construccions brutalistes, poèticament hostils i, sí, d’una bellesa estranya.\nEl crític i teòric de l’arquitectura Reyner Banham va intentar resumir les característiques d’aquest estil: “Perquè un edifici sigui brutalista ha de reunir tres requisits, l’exposició nítida de l’estructura, la valoració dels materials sense manipular i la perdurabilitat com a imatge”. Dels materials sempre en destaca un, el formigó, que, de fet, és el segon material més consumit al món -el primer és l’aigua- i que és el que va donar nom a l’estil arquitectònic.\nLe Corbusier, pioner\nNo, el nom no prové de brutal ni de brut. Potser va ser-ho de manera involuntària, però es considera que el pare del brutalisme és Le Corbusier. Quan ell mateix parlava de la seva feina recalcava l’ús del béton brut, és a dir, el formigó pelat i a la vista amb què va construir edificis com la Unité d’Habitation, a Marsella, i la Casa del Brasil, a París. A partir d’aquí, Reyner Banham va encunyar el terme brutalisme a l’assaig The new brutalism: Ethic or aesthetic? (1966) i el terme va fer fortuna.\nLes dècades àlgides del brutalisme són les del 1960 i el 1970, però això no vol dir que abans i després d’aquest període no es fessin edificis brutalistes. De fet, el nou llibre Un mundo brutal (Phaidon), de Peter Chadwick, aplega construccions fetes entre principis del segle XX i l’actualitat precisament per eixamplar el ventall de propostes. La selecció d’edificis suposa un homenatge a les obres mestres, com el Palau de l’Assemblea de Chandigarh, a l’Índia, de Le Corbusier, i dos edificis emblemàtics ublicats a Nova York: el Museu Guggenheim, de Frank Lloyd Wright, i l’actual Met Breuer (l’antic museu Whitney), obra de Marcel Breuer. També surten a la llum edificis poc coneguts com l’estació d’autobusos de Casar de Cáceres (2003), de Justo García Rubio. I també s’hi poden trobar els més antics, com la ràdio de Kootwijk (Països Baixos), que va entrar en funcionament l’any 1923, i els més moderns: el Centre d’Aprenentatge de la Universitat Tecnològica de Nanyang (Singapur), inaugurat el 2015.\nPeter Chadwick recorda que, “mentre que molts arquitectes van sucumbir davant les possibilitats socials i estètiques del brutalisme, la reacció del públic va ser bàsicament hostil”. I afegeix: “Algunes construccions van contribuir a l’aspecte general de deteriorament urbà a mesura que els edificis envellien i no rebien el manteniment adient. El formigó s’erosiona amb facilitat, sobretot als climes freds del nord i, a mesura que anava desgastant-se, els edificis es convertien en víctimes del vandalisme i els grafitis”.\nQuè té el brutalisme que fascina als uns i desagrada als altres? Segons l’arquitecta Carme Pinós, autora d’una de les obres recollides al llibre, el tret principal és la claredat del seu discurs: “El punt fort de l’arquitectura brutalista és l’honestedat; l’honestedat amb els materials, amb el procés de construcció i amb la voluntat de resoldre els problemes. Potser el seu punt feble és que a vegades és massa directa”, explica a l’ARA. Aquest “massa directa” entronca amb el béton brut de Le Corbusier i sembla que forma part de l’ADN del brutalisme. Tant si té més o menys èxit entre el gran públic, “el poder estètic del brutalisme és inqüestionable”, afirma Chadwick. “A les dècades dels anys 60 i 70, malgrat comptar amb grans pressupostos i clients privats, molts arquitectes van decidir optar pel brutalisme simplement per les seves dimensions i majestuositat”, afegeix l’autor d’ Un mundo brutal.\nEl brutalisme, a Igualada i Girona\nAl llibre hi ha dues construccions catalanes catalogades com a brutalistes. Una és el cementiri nou d’Igualada, concebut per Carme Pinós i Enric Miralles durant els anys en què van compartir despatx. L’altra, la Facultat de Dret de la Universitat de Girona, que l’estudi RCR Arquitectes i BG Arquitectes van construir el 2006.\nMalgrat tot, el brutalisme no és una etiqueta fixa i potser sí massa generalista: “Jo no seria capaç de dir que la capella de Ronchamp de Le Corbusier o el cementiri d’Igualada són brutalistes, per a mi són poemes visuals que no encaixen amb el concepte brutalisme com jo l’entenc, tot i que aquestes obres apareixen en molts llibres classificades com a tals”, apunta Miquel del Pozo, arquitecte de l’estudi Mendezdelpozo i autor dels famosíssims tuits amb el hashtag #MA140, amb píndoles de 140 caràcters per ensenyar a mirar l’art. Segons explica Del Pozo, per a ell “el brutalisme és més una actitud de deixar en brut els acabats i l’estructura vista, amb una geometria que respon a criteris funcionals abans que estètics, independentment de si està construïda en formigó o no”.\nCarme Pinós apunta en la mateixa direcció quan explica que el brutalisme consisteix a “entendre el pragmatisme però al mateix temps estar més enllà d’aquesta noció”. En el cas del cementiri d’Igualada, el repte era crear un recinte que servís per, evidentment, acollir restes fúnebres però que en realitat fos un parc, que tingués una “forta relació amb la natura circumdant” i que fos agradable “per als vius que recorden els seus morts”, no per als morts perquè aquests “ja estan en una millor vida”.\nBlocs al servei del poble\nSi se sap qui va construir i on el primer edifici brutalista, Un mundo brutal no ho apunta. Ara bé, sí que assenyala zones on aquest estil arquitectònic ha tingut molt bona acollida, com ara el “bloc comunista de l’Europa Oriental, on el brutalisme va florir a partir de la dècada dels 60” perquè era barat, d’aspecte fort i socialista utòpic.\nA l’altra banda del mapa, “l’opinió pública es va posar en contra del brutalisme molt abans que els neoliberals, quan la generació antisistema de la dècada dels 60 va titllar de “feixistes” els edificis de Rudolph”, va dir el periodista Timothy Rohan en referència a un dels grans arquitectes brutalistes nord-americans, Paul Marvin Rudolph. En canvi, l’arquitecta Zaha Hadid, que va morir el març del 2016, opinava que “l’obra de Rudolph és pura, però la bellesa resideix en la seva austeritat”.\nAl marge de les connotacions que molta gent li ha volgut donar, el brutalisme va plantificar-se, i encara segueix fent-ho, en molts indrets d’ideologies, realitats, cultures, hàbits i climes molt diferents, des d’Israel fins a Vanuatu, des de l’Azerbaidjan fins a Veneçuela.\n5 exemples de la rotunditat i la poètica dels materials en brut\nFormigó, acer i fusta\nEnric Miralles i Carme Pinós van guanyar el premi FAD pel cementiri nou d’ Igualada, que s’ha convertit en una de les obres més emblemàtiques de l’arquitectura catalana i espanyola recent. El diàleg del formigó amb l’acer Cor-Ten i la fusta crea un efecte dinàmic i alhora poètic. Carme Pinós també n’ha dissenyat el crematori, inaugurat l’any passat.\nUn cinta doblegada\nL’estació d’autobusos de Casar de Cáceres, de Justo García Rubio, és una “cinta de formigó” que es doblega i crea dos espais diferenciats: una andana i una petita sala d’espera on també hi ha una cafeteria.\nBrutalisme de blanc\nUn mundo brutal també inclou l’Auditori de Tenerife, de Santiago Calatrava, malgrat l’obsessió de l’arquitecte pel color blanc i les formes aerodinàmiques sovint inspirades en l’anatomia de les aus. Sobretot comparteix amb altres obres del llibre una estètica que sembla inspirada en pel·lícules de ciència-ficció intergalàctica.\nUn bloc foradat\nEl protagonista d’aquest bloc d’habitatge social al barri madrileny de Sanchinarro, del despatx neerlandès MVRDV, és una gran obertura central on hi ha un jardí comunitari. Va ser rebut amb polèmica.\nUna façana cubista\nLuis Moreno Mansilla (1959-2012) i Emilio Tuñón van resoldre la façana de l’Auditori de Lleó amb uns finestrals que sembla que estiguin amuntegats. No n’hi cap d’igual, tenen dimensions i orientacions diferents. Un joc cubista per trencar el rigor del formigó blanc i orientar les vistes dels visitants.


Pissarres amigues i també... rivals | BonDia Diari digital d'Andorra.\nEl tècnic del BC MoraBanc, Ibon Navarro, saluda Joan Peñarroya, entrenador de l’Hereda San Pablo Burgos. Foto: ACB Photo / Martin Imatge\nDv., 16/10/2020 - 00:05\nPissarres amigues i també... rivals\nEls tècnics Ibon Navarro (BC MoraBanc) i Joan Peñarroya (Hereda San Pablo Burgos) viuran un nou duel de banquetes ‘amigues’.\nSón amics i des del 2015 són rivals. Dissabte les seves pissarres tornaran a viure un duel. Ibon Navarro (44 anys) i Joan Peñarroya (51 anys) són dos entrenadors amb dos estils de joc ben marcats. El de Vitòria és un entrenador forjat per entrenadors de luxe i de molt caràcter com Neven Spahija, Dusko Ivanovic, Velimir Perasovic, Sergio Scariolo o Marco Crespi, també hauríem de citar dos espanyols com Rafa Sanz o Paco Olmos. Després, el tècnic va decidir volar sol quan va substituir l’italià Marco Crespi dirigint partits del Baskonia a l’ACB i a l’Eurolliga. Una vegada finalitzada la temporada va fitxar el 2015 per l’ICL Manresa. Després de dues temporades va emigrar a Múrcia i a la seva segona temporada va arribar a la final de quatre de la Basketball Champions League.\nEn canvi l’egarenc és un exjugador de bàsquet professional dels mítics. El seu número 9 del Manresa llueix al Nou Congost. Campió de la Copa del Rei amb els manresans. Un cop retirat, Peñarroya va fer un camí complicat fins a arribar a l’elit –a nivell de banquetes– entrenant l’Olesa i el Navàs. Quatre temporades a Lliga EBA, una Lliga Catalana EBA, campió del grup C de Lliga EBA i ascens a LEB bronze en la fase d’ascens, sense pujar per motius econòmics i abans d’arribar a Andorra es va classificar per la fase d’ascens a LEB plata, on va perdre amb el DKV Xerez del malaguanyat, Toa Paterna. El director esportiu del River Andorra, Francesc Solana, el va fitxar per substituir el mític Alfred Julbe i dirigir el projecte andorrà a LEB plata. Això va passar el 2010 i el 2014, el BC MoraBanc Andorra va assolir l’ascens a la Lliga ACB. L’estiu del 2018 deixa el club andorrà i torna a casa seva, el Manresa, i aconsegueix la classificació per als play-off pel títol 21 anys després. La seva temporada per enlluernar li serveix per fitxar pel San Pablo Burgos, i aquesta és la seva segona temporada.\nQui substitueix Joan Peñarroya a la banqueta andorrana? Ibon Navarro. Demà, a les 18 hores, rivals. I quin és el seu balanç? Des que Peñarroya va deixar el Principat, l’egarenc s’imposa a Ibon Navarro amb 3 victòries pels dos triomfs del vitorià. Amb el BAXI Manresa i amb Peñarroya de tècnic dels manresans, triomf per 77 a 82 i derrota per 64 a 77. Amb Peñarroya al San Pablo Burgos, triomfs en els dos últims duels per 93 a 88 i per 88 a 86 –aquest últim partit de la Fase Final Excepcional disputada a València–. Ibon va guanyar el Peñarroya de Burgos per 87 a 74. Els duels quan Peñarroya ocupava la banqueta andorrana, ja que el balanç és de quatre victòries per a l’egarenc i de dues victòries per al basc. Ibon ha guanyat el BC MoraBanc entrenant amb l’UCAM Múrcia amb un triomf i l’ICL Manresa també amb una victòria.\nEls dos tècnics són entrenadors de molt caràcter, però d’estils de joc ben diferents. Això sí, els dos entrenadors donen molta importància als jugadors que tenen i són de fàcil adaptació a les plantilles que tenen. Tècnics motivadors i bons gestors de vestidor. Allà on han estat han complert els objectius i inclús els han superat. Ibon Navarro, en molts aspectes, ha donat continuïtat a la tasca realitzada per Joan Peñarroya i, de mica en mica, ha inclòs sistemes més seus a nivell ofensiu i defensiu. Els dos tenen un caràcter vehement. Tant Ibon com Joan es mouen bé en les trinxeres amb plantilles que no tenen cracs destacats i també amb apostes que els fan créixer i els moldegen perquè després marxin a clubs més importants.\nEl futur situa Ibon Navarro tornant a casa: Vitòria. Un club gran com Baskonia. I a Joan Peñarroya també molts el col·loquen en un gran. L’arribada de Saras Jasikevicius potser l’ha deixat sense aquesta banqueta tan atractiva com la blaugrana, però els dos entrenadors estan fent molt bona tasca en clubs petits que tenen ambició d’objectius d’alta volada. BC MoraBanc contra Hereda San Pablo Burgos. Ibon contra Joan. Pissarres amigues i també... rivals.


RedGlobe Notícies - Davant la querella del regidor de PxC a Salt, Sergio Concepción, per delictes d'odi contra tres membres d'Espai Antiracista de Salt i Girona\nSince 01/06/2005: 47504062\n1) Que l’Espai Antiracista va néixer fa 3 anys agrupant multitud de col•lectius i persones d’orígens i sensibilitats molt diverses que hem decidit treballar juntes, cadascuna des dels nostres bagatges i experiències, per eradicar qualsevol forma d’exclusió o discriminació, de dret o de fet, per motiu de nacionalitat, color de pell, lloc de naixement o tradició cultural o religiosa. Ho hem fet i ho seguirem fent col·lectivament i de maneres molt diferents, des de la formació en jornades i xerrades a la mobilització ciutadana, des de les bústies de denúncies antiracistes a les campanyes pel dret de vot per tothom, des de la denúncia d’aquells que basen la seva acció política en l’exclusió al treball contra la segregació escolar, des de pintar un mural a l’exigència institucional. La repressió, encara menys si qui l’insta són els que utilitzen l’odi i l’exclusió com a armes polítiques, no ens aturarà.\n4) Per tot això anunciem que no ens arronsem i que, ben al contrari, afrontem l’embat com sempre hem fet: de cares i col·lectivament. Llancem ara mateix una campanya que, òbviament, ha de servir per defensar les nostres companyes de la repressió i fer que s’arxivi la querella de PxC. Però també per defensar drets que s’han conquerit amb tanta lluita com la llibertat d’expressió i d’associació i el dret a intervenir políticament. I encara més: farem que aquesta querella acabi essent un bumerang per impulsar el treball per eradicar per sempre dels carrers i de les institucions les expressions d’odi, discriminació, exclusió i racisme.\nPer donar suport públicament a la campanya com a col·lectiu o individualment: Totes som Espai Antiracista!


El complex de Sim | BonDia Diari digital d'Andorra.\nNo sé si coneixeu el joc dels Sims. Es tracta d’un entreteniment que consisteix a fer sobreviure uns personatges en el seu dia a dia, com si fóssim Déu. Tenen una versió en què ets l’alcalde de la ciutat, i l’has de fer créixer a poc a poc, vetllant que no els falti de res. Per donar-hi un xic d’emoció, pots fins i tot enviar-los tot tipus de desastres perquè se’n surtin un dia o un altre. Doncs bé, d’ençà que va començar la crisi de la Covid-19 tinc la sensació que no som gaire cosa més que aquells petits personatges virtuals a qui un ésser superior i maquiavèl·lic els envia proves, unes més dures que les altres. Pateixo una espècie de complex de Sim.\nL’altre dia ho comentava amb un company de feina, abans que ens tanquessin les escoles fins a nova ordre, des del fatídic 11-S del 2001 s’han anat succeint esdeveniments que semblen posar a prova la humanitat sencera: atemptats com mai havíem vist, crisis humanitàries i econòmiques sense precedents, desastres naturals cada cop més devastadors, un clima completament boig que ens ha portat aquesta darrera setmana mig pam de neu diumenge i 24 graus dimecres següent, i ara una pandèmia d’un virus del qual mai havíem sentit parlar… En fi, que tot plegat sembla sortit d’una pel·lícula de terror o d’un joc informàtic. La diferència és que tot això és ben real.\nEstem immersos en la crisi sanitària més severa que recordem, almenys els que vam néixer en un determinat moment cap aquí. Perquè en l’època en la qual gent de l’edat del meu pare eren infants, malalties que en aquell moment se’n deien pestes, ja van afectar també Andorra i Europa. Però aquest maleït coronavirus en ple segle 21, combinat a la societat de la informació que caracteritza el nostre temps, fan que aquesta crisi sanitària sigui la més greu que mai hàgim viscut. I d’aquesta crisi en sorgiran d’altres: l’econòmica i la social. Però no ens avancem en el temps.\nTot comença a la Xina i de retruc a l’Àsia, indrets massa llunyans perquè aquí ens afecti emocionalment ni tampoc sanitàriament. Fins i tot fem acudits i difonem memes sobre el tema per les xarxes socials. Però som una colla d’inconscients, en el primer sentit de la paraula, quan no ens adonem encara que la propagació d’un virus és ràpida en un món globalitzat com és el nostre. Un infectat agafa l’avió cap a Europa i ja el tenim aquí en tan sols unes hores. La sensació que tinc, i és fàcil parlar quan estem a aquestes altures, és que els governs europeus han reaccionat tard, i més veient com de ràpid es propagava el virus per Àsia.\nVam veure com el virus afectava greument Itàlia i l’Iran. Mentrestant, el govern espanyol, que ja començava a lamentar casos al seu territori, només feia això: constatar i posar en quarantena els contactes dels infectats. Crec que s’hauria d’haver aturat la vida del país unes setmanes abans sabent que els positius començarien a fer acte de presència de manera exponencial, com a Itàlia. França fins i tot va celebrar diumenge passat la primera volta de les municipals, increïble. En aquest sentit, celebro la rapidesa amb la qual es prenen les decisions per part de les nostres autoritats. Penso que s’han pres en el bon moment i bastant abans que no ho havien fet altres països en una situació similar. Ara toca, com a país però també com a individus d’una societat, fer cas de les consignes de manera decidida, ferma i valenta. Només així ajudarem a no col·lapsar els serveis sanitaris, només així ens ajudarem a tots plegats.\nConceptes amb els quals no estàvem massa familiaritzats, com pandèmia, letalitat o mortalitat, propagació, coronavirus, vacuna o antiviral, confinament… han passat a formar part del nostre lèxic habitual de cada dia amb la Covid-19. Un dia a dia ben atípic que fa que trobem a faltar aquella rutina que tan sovint hem menystingut i avorrit. Són paraules que ens desconcerten i ens preocupen, però n’apareixen d’altres que sí que coneixem, com solidaritat, força, perseverança, confiança, valor… que faran que aquest episodi sigui un record ben aviat.\nUn record que ens vindrà a la ment de tant en tant per fer-nos apreciar allò que sovint no apreciem perquè ho creiem consolidat, un record que ens farà trontollar de tant en tant el nostre egoisme i que ens recordarà que no podem sobreviure sense la resta de la comunitat. Un mal record que ens farà recordar per sempre més aquell inversemblant inici del 2020 i que de fet no som gaire cosa més que un Sim en una pantalla d’ordinador.


2012 abril 11- Cuina.cat\nArxiu del dimecres, 11/04/2012\nPer Quaresma, bacallà i arengades salades\n“No em vinguis amb aquesta arengada que com és Setmana Santa, toca menjar arengades!”\nNo té res a veure amb la temporada, però sí amb la reivindicació de tornar a posar l’arengada a taula. Perquè s’ha perdut. Els que ara tenim uns quaranta anys i vivíem a pagès o teníem avis que no havien patit excessivament durant la Guerra, encara les recordem amb un tros de pa i uns grans de raïm. Dic això de la guerra perquè els qui van haver de menjar arengades salades com a única proteïna propera, mai més n’han volgut saber res.\nNo tinc cap intenció de tornar a menjar-ne com es menjaven abans – seques i salades – sinó de donar-los un altre tractament que les faci lluir a les taules amb tovalles de fil. Em vull allunyar de la mala fama de la pobre arengada, que ha protagonitzat dites tan poc afortunades, tret de minses excepcions, com:\nMenjar pa i arengades\nLes arengades són agulles d’enfilar vi\nVal més ser cap d’arengada que cua de rajada\nBròquil i arengada, menjar que a tots agrada\nVal més una arengada damunt del pa que un colom a volar\nPer Quaresma, arengades rovellades, mongetes i bacallà\nEstà més seca que una arengada\nCosta menys que una arengada\nEl primer que hem de saber és que una arengada no és un areng. Un areng és un peix de les costes nòrdiques, que s’acostuma a fumar (vull dir que es fa fumat). És deliciós, però el que nosaltres anomenem arengada és una sardina en salmorra.\nEn diuen arengada perquè inicialment es feia amb areng, però després es va començar a fer amb sardina, que és més econòmica, més accessible i el resultat és bastant similar.\nQuan les portem a casa, podem procedir de dues maneres:\n– Embolicar-les amb paper de diari i tancar-les emprant la frontissa d’una porta, per tal de pelar-les i fer-les servir per el què es vulgui\n– Cobrir-les en llet (que és el que jo faig), durant dos dies. Treu-re-les de la llet, passar-les per aigua calenta; pelar-les, filetejar-les, treure’ls les espines i conservar-les cobertes en oli fins el moment de fer-les servir. Són magnífiques.\nQuan la tenim a punt, hem d’afegir-les a un plat i combinar-les.\nEls acompanyants de l’arengada són:\nRECEPTES AMB ARENGADA:\nARENGADES AMB MASCARPONE, VERDURES I TOMÀQUET RATLLAT\nFarcim mig filet d’arengada amb formatge Mascarpone, que hem barrejat prèviament amb una mica d’orenga, i unes verdures tallades molt menudes (pastanaga, api i carbassó). Unes gotes de suc de llimona i un pessic de pebre blanc.\nA la base del plat, posem un llit de tomàquet ratllat, unes nous, una mica de col escaldada i uns grans de raïm sense llavors.\nPer a la massa: 500 g de farina\n5 gr. de sal (una culleradeta de cafè)\n250 ml d’aigua tèbia (un vas)\n100 ml d’oli (una copeta)\n2 pebrots grossos escalivats\nuna cullerada generosa de mel\nDissoleu el llevat en l’aigua tèbia. Aboqueu-la sobre la farina i treballeu amb les mans fins que es desenganxi fàcilment. La deixeu reposar tapada amb un drap durant dues hores.\nMentrestant, escaliveu els pebrots. Els renteu els pebrots i els fregueu amb oli. Els introduïu al forn preescalfat a180ºC, durant 45 minuts. Fora del forn, els emboliqueu amb paper d’alumini fins que es refredin. Llavors es poden pelar fàcilment. Retirem les llavors i en fem tires.\nAfegiu l’oli a la massa i la treballeu fins que absorbeixi tot l’oli i quedi suau i elàstica. La deixeu reposar trenta minuts més, tapada.\nPeleu els tomàquets i traieu-ne les llavors, els talleu a làmines.\nEstireu la massa amb forma de coca i la poseu sobre una safata de forn protegida amb paper sulfuritzat. Poseu el pebrot i els tomàquets. També les arengades. Acabeu amb una cullerada de mel i un raig generós d’oli.\nEnforneu uns 30 minuts, a180ºC.\nNo hi poseu sal, les arengades són molt salades.\nUn parell de patates bullides\nMitja col bullida\nI tan senzill com coure l’all picat en un parell de cullerades d’oli, sense que enrosseixi, posar-hi les patates i el bròquil, abaixar el foc al mínim i anar aixafant, fins aconseguir una mena de massa homogènia. Afegir un bon raig d’oli, a meitat de cocció, perquè ajuda a amorosir i a lligar el trinxat. En el moment que tenim la massa, apugem el foc a mitja potència i deixem que es torri una cara del trinxat, li donem la volta com si es tractés d’una truita i procedim de la mateixa manera per l’altra cara. Donem tantes voltes com calgui perquè quedi ben torrat i ben format. Aquesta és la gràcia: el torrat de fora i el tendre de dins, el punt d’all i la untuositat de l’oli (sense passar-se, que sinó queda oliós) i, finalment, el punt de sal de l’arengada\nMigas de pa amb arengada\n1 pa de mig quilo de fa dos o tres dies\nuns grans de raïm\nNetegem l’arengada, la desespinem i la cobrim d’oli. Pelem el raïm i traiem les llavors.\nEsmicolem bé el pa i el remullem bé. El deixem tota una nit, tapat amb un drap, perquè amari bé l’aigua.\nFregim els alls, sense pelar. Aboquem el pa esmicolat i remenem, remenem i remenem, sense parar, fins que perdi tota l’aigua. Si cal, afegim una mica d’oli.\nFora del foc afegim el pebre vermell.\nAcompanyem amb arengada i raïm\n1 litre de llet de coco\n150 gr. d’ametlles tendres\nUn raiget de vinagre de Xerès\nTriturem les ametlles amb el gra d’all i l’oli d’oliva. Afegim la llet de coco.\nTallem l’api i la ceba tendra. Ho posem amb aigua i gel. Reservem. Tallem la poma a juliana.\nNetegem i desespinem l’arengada. La tallem a dauets.\nBarregem la poma amb les verdures. Ho posem a la base del plat, a sobre les verdures i acabem amb l’arengada.\nEtiquetes: ajoblanco, arengades, llet de coco, mascarpone, matins TV3, nous, salat, tomàquet Publicat a Cuina tradicional, General, Mitjans | 6 comentaris »


Quinta do Lagar Guia Portugal - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nOne-Bedroom Apartment with Mezzanine - Habitació\nQuinta Do Lagar, Ilha Da Madeira - Guia - Albufeira, Guia, Guia, Portugal, 8200-428 - Veure al mapa\nMés informació sobre Quinta do Lagar\nAl visitar Albufeira, vosté es sentirà com a casa a Quinta do Lagar, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Albufeira. L'hotel ofereix transport hotel/aeroport, habitació familiar, lloguer de cotxes, lloguer de bicicletes per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aparell de televisió, nevera, forn microones, renta vaixelles, estris de cuina per satisfer els clients més exigents. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen piscina exterior, jardí estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Quinta do Lagar.\nNúmero d'Identificació Fiscal local / Llicència de lloguer: 47/2013\nCal que informeu Quinta do Lagar de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. Número de llicència: 47/2013\nTots els tipus de viatgers (148)Parelles (57)Viatgers en solitari (4)Famílies amb infants petits (63)Famílies amb infants grans (1)Grups (23)


El Celler tornarà a reunir els millors artistes emergents en el marc del Peacock Rubí Art Festival - Ajuntament de Rubí\nEl Celler tornarà a reunir els millors artistes emergents en el marc del Peacock Rubí Art Festival\nEl Celler tornarà a reunir els millors artistes emergents en el marc del Peacock Rubí Art Festival Els creadors interessats a participar al certamen, que tindrà lloc del 16 de setembre al 2 d’octubre, podran presentar les seves obres a partir de l’1 de juny https://www.rubi.cat/ca/actualitat/noticies/el-celler-tornara-a-reunir-els-millors-artistes-emergents-en-el-marc-del-peacock-rubi-art-festival https://www.rubi.cat/ca/actualitat/noticies/el-celler-tornara-a-reunir-els-millors-artistes-emergents-en-el-marc-del-peacock-rubi-art-festival/@@images/image/preview\nEls creadors interessats a participar al certamen, que tindrà lloc del 16 de setembre al 2 d’octubre, podran presentar les seves obres a partir de l’1 de juny\nEls regidors de Cultura i Joventut, amb part dels organitzadors del Peacock (foto: Localpres)\nEl Peacock Rubí Art Festival tornarà al Celler del 16 de setembre al 2 d’octubre, després del gran èxit aconseguit en la seva primera edició. Aquesta mostra col·lectiva d’art contemporani, impulsada per un grup de joves creadors de la ciutat amb el suport de l’Ajuntament, convocarà una vegada més els millors artistes emergents de diferents disciplines amb l’objectiu de proporcionar-los visibilitat i un espai de diàleg i reflexió en l’àmbit de la cultura contemporània.\nEl festival consistirà en una exposició estàtica d’arts plàstiques i visuals i en activitats setmanals al voltant de la moda, la música, l’art performatiu i els audiovisuals. “En aquesta segona edició hem volgut reforçar els quatre adjectius que defineixen el Peacock: contemporani, multidisciplinari, emergent i transgressor, que és en el que ens basarem per escollir les obres que es presentin”, ha explicat una de les organitzadores del festival, Laia Oller. Així, una de les novetats d’aquest any serà la priorització d’obres audiovisuals de caràcter experimental, en un intent d’oferir també una proposta complementària al nou festival de curtmetratges InFest, que tindrà lloc al Celler el proper mes de juliol.\nUn altre dels canvis previstos en relació a la primera edició serà la seva durada, que s’escurçarà per poder oferir als visitants un programa d’activitats més concentrat. A més, es convidarà artistes ja consolidats amb l’objectiu que els creadors emergents hi puguin compartir experiències, es programaran conferències i taules rodones (Peacock Talks), i s’estrenarà el Petit Peacock, consistent en activitats adreçades als infants al voltant de la creació i l’experimentació artística.\nEl regidor de Cultura, Moisés Rodríguez, s’ha felicitat pel retorn d’una activitat que va rebre molt bones valoracions en la seva primera edició: “El Peacock torna com un èxit no només de producció sinó també de consum de cultura, amb prop de 2.000 visites l’any passat. Això ve a dir que una ciutat que vol créixer ha de créixer de la mà dels joves”. Un argument que també ha fet seu la regidora de Joventut, Marta García, en afirmar que el festival “reflecteix el nou model que l’equip de govern volíem per a Rubí, un model de caràcter col·laboratiu on els joves no són només protagonistes per organitzar un festival com aquest sinó que, a més, ofereixen la possibilitat que altres joves amb talent i ganes en puguin formar part”.\nEls creadors que vulguin participar en aquesta nova edició del Peacock Rubí Art Festival hauran de presentar les seves obres entre l’1 i el 26 de juny a través del web del certamen. Hi podrà optar qualsevol persona o col·lectiu major de 18 anys en les següents categories: exposició estàtica (arts plàstiques i visuals), moda, música, performance i audiovisual.\nL’any passat van participar al festival 57 creadors, seleccionats entre les més de 80 propostes presentades. David Gozálvez, un altre dels organitzadors, ha destacat el gran talent que està emergint gràcies a aquesta iniciativa: “Ens adonem que hi ha molta gent fent moltes coses, moltes més de les que t’imagines”.\nCom a prèvia del festival, els seus organitzadors han programat una nova activitat en el marc de la Festa Major: el Peacock Electrònic. La proposta, que tindrà lloc l’1 de juliol a la plaça Salvador Allende, reunirà diversos artistes que interpretaran música electrònica en directe: Olde Gods, Fernando Lagreca, Pedro Pina i Gullen.


‘EL PÚBLICO’ DE FEDERICO GARCÍA LORCA AL TNC : Passeig de Gràcia\n‘EL PÚBLICO’ DE FEDERICO GARCÍA LORCA AL TNC\nUna oportunitat per descobrir una de les obres més difícils i misterioses de Lorca.\nCategoria: Cultura | 3 desembre, 2015\nNo perdis l’oportunitat de descobrir a un Lorca apassionant, al Teatre Nacional de Catalunya, del 17 de desembre al 3 de gener de 2016. El público, un clàssic de la literatura espanyola a la vegada que un dels textos més lliures i exuberants de Federico García Lorca. Una apassionada reflexió sobre el teatre i la seva capacitat de transformar-nos.\n“Hem de destruir el teatre o viure al teatre“, exclama Lorca en aquesta obra, amb la qual aspirava a iniciar un nou camí. I és d’això del que precisament parla: del valor per trencar amb el passat, amb les inèrcies, amb la traïció, amb la repressió – tant en el pla artístic com en l’afectiu – i de fer allò que un realment vol. El tema de l’homosexualitat es tracta obertament a El Públic. L’obra pretén ser un crit de desafiament contra la hipocresia burgesa i és un al·legat a favor de la llibertat amorosa i artística.\nEl público, escrit entre 1929 i 1930, parla del teatre i del desig, a través d’un joc de màscares, en el qual es barregen ficció i realitat, en el qual les identitats es troben en una contínua metamorfosi, i persegueixen sense parar l’Autenticitat, l’Honestidad i la Llibertat.\nA l’obra es planteja, a més, el tema de l’art com un instrument de transformació de la realitat, no en un sentit merament polític, sinó total. Lorca estava convençut, juntament amb els surrealistas, que l’art tenia la capacitat de transformar a l’ésser humà.\nNo deixis passar aquesta ocasió d’endinsar-te de la mà del director Àlex Rigola i d’un ampli repertori, en la irreprimible imaginació del poeta granadí. Compra les teves entrades.\nBrowse: Home / ‘EL PÚBLICO’ DE FEDERICO GARCÍA LORCA AL TNC


President Mas: "El nou campus de les Terres de l'Ebre és una mostra que el país avança malgrat les dificultats" - Sala de premsa. Generalitat de Catalunya\nPresident Mas: "El nou campus de les Terres de l'Ebre és una mostra que el país avança malgrat les dificultats"\nquery_builder 16 maig 2012 14:16\nEl president al Campus de les Terres de l'Ebre\nEl cap de l’Executiu ha inaugurat aquest matí aquest centre universitari en el decurs de la visita territorial que fa avui a Tortosa i Móra d’Ebre\nEl president de la Generalitat, Artur Mas, ha inaugurat aquest matí el campus de les Terres de l’Ebre de la Universitat Rovira i Virgili (URV), a Tortosa, “una inversió que demostra –ha dit- que el país està avançant, malgrat les dificultats notables dels últims temps, i a més procurant que tots els catalans tinguin les mateixes oportunitats”. “Si tothom fa el que ha de fer, té clares les prioritats, i ho fem el millor possible, Catalunya passarà aquest sotrac i ens n'acabarem sortint bé”, ha afirmat.\nEl cap de l’Executiu ha fet aquestes declaracions al nou campus universitari, on s’ha desplaçat aquest matí en el marc de la visita que farà durant tot el dia d’avui a les comarques de les Terres de l’Ebre. El president ha estat rebut pel rector de la URV, Francesc Xavier Grau; per l’alcalde de Tortosa, Ferran Bel, i pel delegat del Govern a les Terres de l’Ebre, Francesc Xavier Pallarès, entre altres autoritats.\nEn resposta a les preguntes dels mitjans de comunicació, Artur Mas ha tornat a reclamar a la Unió Europea, igual que va fer ahir en roda de premsa, “que no s’abandoni la línia d’austeritat perquè és un valor en si mateixa, però no continuï estrenyent d’aquesta manera perquè l’única cosa que aconseguiran serà que els països que se’n puguin sortir s’acabin estampant contra una paret i no es resolgui res”.\nEl president també ha valorat positivament que “algunes altres comunitats autònomes estiguin plantejant ara coses que Catalunya ja està fent durant aquest últims mesos”. “Ja era hora – ha continuat dient-, perquè fins ara nosaltres érem pràcticament els únics que havíem assumit aquestes mesures d’austeritat”. El cap del Govern ha insistit també que a Catalunya en cap cas es toquen serveis essencials de l’estat del benestar ni dels drets bàsics de les persones.\n“La gent pot estar tranquil·la que el Govern té clar que hi ha línies vermelles que no es poden trepitjar”, ha afirmat. I ha afegit “però la ciutadania s’ha d’acostumar que per aconseguir això s’ha de fer aquestes polítiques perquè si no podem posar en risc la solidesa de l’estat del benestar”. “Si no volem arribar a situacions com la de Grècia, on la gent està patint molt més que aquí, hem d’actuar d’aquesta manera”, ha reblat.\nEl president de la Generalitat ha explicat també que està en contacte amb el conseller d’Interior, Felip Puig, que el té al corrent de la situació de l’incendi de Rasquera i ha confirmat que aquesta tarda, al voltant de dos quarts de cinc de la tarda, ell mateix s’acostarà a la zona per rebre informació in situ.\nUn edifici de més de 10.000 metres quadrats\nEl campus de les Terres de l’Ebre, amb una inversió de 15 milions d’euros, té capacitat per a un miler d’estudiants. Entre altres, acull estudis d’Infermeria, d’Administració i Direcció d’Empreses, i el Centre de Recerca en Canvi Climàtic, un organisme de referència mundial en aquest àmbit.\nEl nou edifici té una superfície construïda de 10.000 metres quadrats i disposa de més d’una vintena d’aules, entre les quals hi ha els tallers d’infermeria completament equipats; aules d’informàtica, laboratoris i aula de música. També compta amb biblioteca i un Centre de Recursos de l’Aprenentatge i la Informació (CRAI).\nEl president Mas durant la inauguració del campus universitari de les Terres de l'Ebre de la URV 443


Aquesta excursió vam fer-la sense cap contratemps, i anàrem fins més enll\nLlavors els Sants li semblaven vivents; hom diria que llurs ulls tenien lluentors humanes i que sos llavis somreien i que fins els cors bategaven d'alegria sota els ropatges envellits de fusta corcada i descolorida. ¡El guerrer tornava a ésser de Déu! L'Elena resplendent de joia seny\nVeu, certament, els rosers que encara tenen roses, les pereres carregades de fruit, les dàlies pomposes i que només fan olor de frescor, i al fons de tot les mongeteres gairebé blaves i les tomaqueres de fortor quieta. Però tota aquella íntima i alegre perspectiva es dilata i s'ageganta en el seu magí fins a convertir-se no menys que en el paradís terrenal.


Paeria.es Notícies » Ajuntament de Lleida » Ampliació de l’Hotel d’Entitats Feministes de la Paeria amb 5 nous espais a la Casa dels Artistes i Artesans\nAmpliació de l’Hotel d’Entitats Feministes de la Paeria amb 5 nous espais a la Casa dels Artistes i Artesans\nConveni amb la Diputació de Lleida per impulsar les polítiques d’igualtat de gènere, feministes i LGTBIQ+\nEl conveni s'ha firmat a la Sala Viladrich de la Diputació de Lleida\nLa diputada d’Igualtat, Helena Martínez, i la tercera tinenta d’alcalde i regidora d‘Educació, Cooperació, Drets Civils i Feminismes de la Paeria, Sandra Castro, han signat el conveni de col·laboració entre la Diputació de Lleida i l’Ajuntament de Lleida per impulsar les polítiques d’igualtat de gènere, feministes i LGTBIQ+. L’acte s’ha fet amb la presència del president de la Diputació, Joan Talarn, i de l’alcalde, Miquel Pueyo.\nEl conveni està dotat amb una aportació de la Diputació de 66.000 €. L’acord, que es dona per primera vegada, permet la col·laboració de forma explícita de les dues administracions per impulsar la sensibilització de la ciutadania envers la igualtat de gènere i la no tolerància de les violències masclistes, el foment de la coeducació i el suport al col·lectiu LGTBIQ+ i els serveis als moviments associatius de les dones de la ciutat.\nSandra Castro ha agraït a la Diputació de Lleida “la seva aposta ferma i decidida per les polítiques d’igualtat de gènere i feministes a tota la demarcació”.\nLa regidora ha detallat els projectes que el conveni contribuirà a sufragar:\nImpuls a l’associacionisme: s’ampliarà l’espai per a entitats feministes que ja es disposa al Casal de la Dona amb unes noves dependències a la tercera planta de la Casa dels Artistes i Artesans, al carrer Cavallers. Hi haurà lloc per a cinc entitats, a banda d’una sala comuna. Fins ara, al Casal s’oferia una sala polivalent i, per tant, s’amplia l’oferta d’espais.\nFoment de la coeducació i la igualtat de gènere i prevenció de les violències masclistes en l’àmbit de l’educació: es posa en marxa un projecte coeducatiu en les Escoles Bressol Municipals. De la mà de tres entitats lleidatanes (Associació Lika, Antisida Lleida i Colors de Ponent) es farà una revisió en clau de gènere dels projectes educatius de les EBM i es faran recomanacions per millorar-los des d’una perspectiva coeducativa.\nAmpliació recursos habitacionals: aquesta tardor es posarà en marxa un pis per a persones del col·lectiu LGTBIQ+ que estiguin vivint situacions de violència masclista.\nHelena Martínez ha assenyalat: “les administracions públiques hem d’invertir tots els recursos que tenim a l’abast per sensibilitzar la ciutadania i prevenir les violències masclistes i lgtbifòbiques que patim i que a més a més s’han vist incrementades brutalment des del desconfinament, generant recursos que permetin acollir i atendre persones que es troben en aquestes situacions”.\nD’acord amb el conveni, la Diputació de Lleida i l’Ajuntament de Lleida es comprometen en la promoció de les polítiques d’igualtat de gènere, amb l’eliminació de les desigualtats i les violències que es deriven de l’orientació sexual, lluitant contra l’assetjament i promovent la sensibilització en l’àmbit associatiu treballant conjuntament amb la ciutadania, entitats socials, educatives, i col·lectius de dones del respectiu àmbit territorial.\nAl mateix temps, referma la voluntat de les dues institucions d’impulsar accions orientades a donar millors respostes de suport a la ciutadania, tenint en compte també la pandèmia per la Covid-19, que ha estat generadora de situacions més difícils per a nenes, dones i persones LGTBIQ+ en situacions de violència masclista. Així, es recorda que les conseqüències d’aquesta pandèmia han portat a destinar majors recursos a aquests col·lectius que han estat fortament castigats i han sofert greument els efectes de la pandèmia.


EL TUB DE GUEDEL, L’ALTRE SALVA VIDES | Mutualitat Catalana de Futbolistes\nPer MCF · 27 gener, 2017\nEl tub o cànula de Guedel és un dispositiu de material plàstic que, introduït a la boca de la víctima, evita la caiguda de la llengua i la consegüent obstrucció del pas de l’aire. Sempre ha de formar part de la farmaciola d’un equip de futbol, perquè aquest petit dispositiu, gairebé insignificant, pot salvar la vida d’un jugador en qualsevol moment.\nEl primer pas consisteix en escollir la mida adequat del tub que ha de coincidir amb la distància que hi ha entre la comissura bucal i l’angle de la mandíbula. Per la seva col·locació el re animador hauria de realitzar una híper extensió cervical, obrint la boca de la víctima amb els dits índex i polze de la ma que subjecta la cànula o tub, procedint seguidament a introduir aquesta, rotada 180 graus respecte a la que serà la seva posició definitiva, es a dir, la part còncava dirigida cap el paladar, girant-la progressivament segons es va introduint a la boca fins deixar-la en la seva posició definitiva. Sempre s’ha d’evitar, en tot moment desplaçar la llengua cap enrere. Una vegada ubicada, el re-animador haurà de comprovar la seva permeabilitat, realitzant insuflacions i comprovant si es desplaça el tòrax del lesionat. L’ús d’una cànula de mida inadequada o la seva incorrecta col·locació podrien ocasionar la obstrucció de la via aèria.\nVentilació mediant Bossa i Mascareta.\nLa ventilació amb bossa i mascareta permet incrementar la quantitat d’oxigen aportat a la víctima: des d’un 16-18% del aire aspirat, a un 21 % de l’aire ambient, un 60% si la bossa es connecta a un font d’oxigen i fins a un 100 % si, a més a més, es disposa d’un reservori. La mascareta es col·loca de manera que cobreixi la boca i el nas de la víctima, utilitzant el pont del nas com a guia per aconseguir que la seva posició sigui la correcta. El segellat s’aconsegueix aplicant sobre la mascareta el primer i el segon dit , en forma de C, i utilitzant els altres 3 per mantenir la híper extensió cervical, a la vegada que aixequem la vora de la mandíbula. Una vegada s’aconsegueix el segellat de la mascareta, es procedeix a la compressió progressiva de la bossa i a la seva descompressió brusca, perquè surti l’aire dels pulmons. El re animador pot ajudar-se col·locant la bossa sobre la seva cama o l’abdomen, per realitzar compressions.


El club - UE Bordeta\nDescobreix tot sobre nosaltres.\nConeix des dels nostres inicis fins al dia d'avui.\nAl 1943 el Club Esportiu Bordeta inicia la seva aventura esportiva sense imaginar la magnitud que la iniciativa acabaria aconseguint amb el pas del temps. Només un any després va guanyar el primer títol, el torneig de “Educació i Descans”, disputant els partits en el camp del “Xoperal” a la carretera de Corbins, l’actual ubicació de l’estadi que era un camp de tir. El Club tal i com es coneix avui el va fundar al 1961 en José Antonio Casas amb el nom de Unió Esportiva Bordeta. Al llarg dels anys, el club ha experimentat un creixement en tots els àmbits en el que hem viscut moments de triomfs i glòria i altres no tant exitosos.\nLa UE Bordeta ha guanyat prestigi treballant des de l’escola fins als veterans, col·laboradors, cos tècnic i directiva, aconseguint com idiosincràsia, la fermesa, humilitat i lleialtat per el que som respectats i pel que tots els que ens sentim parts del club n’estem orgullosos. La temporada (2004-05) es va dur a terme la remodelació de l’estadi amb la instal·lació de la gespa artificial i la modernització general, grades, marcador electrònic, etc. Aquesta mateixa temporada es decideix en l’assemblea la dissolució de l’equip amateur.\nLa temporada 2005/2006 la junta directiva decideix denominar el torneig formatiu prebenjamí “torneig Miquel Vidal” en reconeixement a la seva trajectòria en el Club.\nCONEIX ELS EQUIPS\nSense ells, el club no funcionaria!\nEl Complex de la Unió Esportiva Bordeta consta de: un camp de gespa artificial, amb unes mesures de 96 metres de llarg per 61 metres d’ample (96 × 61). En el qual es disposen alhora de dos camps de Futbol 7 de 40 × 61 m. A més a més disposem d’un camp annex de gespa artificial de mesures 38 × 60 que serveix per descongestionar el camp de Futbol 11 en horaris d’entrenament i partits.\nEl club compta també amb 8 vestidors per als equips, una sala polivalent per fer xerrades pre-partit, reunions, formacions o d’estudi per els nostres jugadors, una sala de fisioteràpia i gimnàs, un vestuari per als àrbitres, un vestuari per als entrenadors, 1 vestidor femení i dos espais per guardar material esportiu.\nA l’entrada del camp a mà dreta hi ha un bar amb capacitat per x persones. Per la part del darrera del bar trobem l’entrada per accedir a les oficines del Club, on estan distribuïdes de la seguent manera: Oficina principal d’Administració, Oficina de Coordinació, un espai per guardar la roba d’entrenaments i partits i un ampli hall de benvinguda.\nUs invitem a que us passeu per el nostre complex a gaudir d’aquest esport!\n🟢🔴Juvenil B🔴🟢 📝 Jornada - Amistós\n🟢🔴 Cadet C 🔴🟢 📝 Jornada - 2 pretemp


'PODEMOS' HA SACSEJAT EL TAULER POLÍTIC I AIXÒ NO HA AGRADAT | Diari La República Checa\n‘PODEMOS’ HA SACSEJAT EL TAULER POLÍTIC I AIXÒ NO HA AGRADAT\nREDACCIÓ9 Novembre, 20140\n'PODEMOS' HA SACSEJAT EL TAULER POLÍTIC\nI AIXÒ NO HA AGRADAT\ntamara ruiz podemos\n‘Podemos’ ha estat aquesta tarda al Centre Cívic de Sant Salvador per a celebrar una assamblea en la qual, entre d’altres coses, s’ha validat l’existència del Cercle de Podem Tarragona, amb un total de 505 afiliats. La República Checa ha pogut parlar amb diversos portaveus i representants de la nova ‘força política municipal’ sobre la difícil setmana que han travessat degut a algunes informacions que han aparegut als mitjans. Tamara Ruiz (portaveu i coordinadora) i Sebastián Celestino (comissió de comunicació) han respòs a les nostres preguntes.\nTamara Ruiz i Sebastián Celestino\nREPÚBLICA CHECA: Què defensa Podemos? Quins principis segueix?\nTAMARA RUIZ: L’ideari de base són les cinc resolucions que es van votar al tribunal constituent, les relacionades amb l’auditoria pública, endurir les lleis de la corrupció -amb la iniciativa de Villarejo-, garantir la sanitat pública i universal i que retirin els copagaments. A més, sobre el tema de les vivendes reclamem el dret habitacional, que hi hagi dació amb pagament amb retroactivitat, augmentar el parc de vivendes i altres principis que també defensa la PAH.\nPel que fa al tema educatiu, volem una educació gratuïta i universal, que s’augmentin les partides pressupostàries, que es reforci i que tingui un nucli fonamental per pujar una societat formada, crítica, preparada.\nPodemos, en català\nRC: Podemos Catalunya defensarà el català?\nTR: Evidentment ‘Podem’ defensa la singularitat de cada municipi de cada territori, i els que estem a Podem Catalunya defensem el català, és part de la nostra cultura, som catalans.\nRC: En una Catalunya ‘independent’ Podemos existirà?\nSEBASTIÁN CELESTINO: Si és el poble el que ens ha escollit és evident que si. Si hi ha un cercle a Nova York per que no a Catalunya?\nRP: Aleshores, el cercle de Catalunya seria estranger, imagino.\nSC: Encara falta molt perquè aquest tema es decideixi, no sabem ni com acabarà el tema de la independència.\nCap coalició oficial\nRC: Esteu fent una coalició (d’Esquerres) amb ICV, Guanyem i Procés per a presentar-se a les municipals i que Arga Sentís sona com a lídei. És cert?\nSC: Creiem que és un article sensacionalista i que no és real. Per part nostra hem sigut sempre molt clars amb la proposta i no som capaços ara mateix d’assumir la coalició amb cap partit, de fet encara ens estem constituint i encara no estem de disposició de fer sopes de lletres o ajuntar-nos amb altres.\nTamara Ruiz en un acte públic\nRC: Els debilita la notícia com a formació política la notícia?\nSC: No, de cap manera, ens sorprèn perquè hem estat trucant a la porta de grans mitjans a veure si ens feien cas i mai ens han fet cas i encara ara, sense demanar-nos permís doncs en posen a caldo. Tot va començar amb un article de La Vanguardia i pel que es veu, el director d’un diari d’aquí es va enfadar i va escriure un article que parlava del nostre company Toni Carmona. El director va posar declaracions que Toni no havia fet, paraules que no eren seves, i a partir d’allà van començar a moure el tema.\nRC: Què més ha passat?\nTR: Ens van convidar per primera vegada a participar en un debat polític, en una taula rodona, i el tema que es tractava era ‘Accions estratègiques de lluita per combatre la nova pobresa’. Nosaltres vam portar els nostres postulats, les nostres i dees i a més, els vam dir que no havíem d’inventar res, que el què havíem de fer era treballar sobre el que ja existeix, com posar partides, rescatar ales famílies, a les persones i que els polítics s’abaixin els sous, que es faci una auditoria del deute, que hi hagi una renda bàsica. De totes les declaracions que jo vaig fer en aquella taula, només es van quedar amb que en un moment, vaig dir que Podemos no es presentaria a les municipals amb la marca Podemos i al damunt, van afegir que jo vaig dir que durant aquest mes decidirem si donem suport a alguna candidatura, que jo no havia dit.\nRC:El titular era suculent… i més quan ‘s’acosten eleccions\nTR: Si però és curiós que en un acte on s’estava parlant d’una cosa tant important, greu i urgent com és rescatar a les famílies, a les persones que estan patint, que viuen de la beneficència, i que sembla que ser que l’Ajuntament de Tarragona vol mantenir, sorprenentment, el sistema actual de beneficència a la ciutat, doncs només es va relacionar amb això. Només estan mirant el que diem.\nRC – Senten que…\nSC: Sentim que posen l’accent en el morbo de veure amb qui ens casem, amb qui ens ajuntem, i aquest no és el nostre debat. Potser és el seu però no el nostre. Es pensen que estem aquí per agafar una cadira a l’Ajuntament i no és així, estem aquí per canviar-ho tot.\nRC: Per canviar-ho hauran d’entrar al govern municipal, sinó com ho volen fer?\nTR: Per això estem aquí.\nNo ens presentarem a les municipals\nRC: Es presentaran a les municipals?\nTR: Sota la marca Podemos no.\nRC: Per què no?\nTR: A nivell nacional es va escollir així per votació, va ser un exercici democràtic i es va decidir que es faria d’aquesta manera. Tot i que les municipals són importants, des de Podemos hem decidit que ho donarem tot per les estatals. A aquesta decisió s’hi va arribar per una unanimitat en el vot. La majoria va votar aquesta estratègia.\nEl líder de Podemos, Pablo Iglésias\nRC: Si no us podeu presentar sota la marca Podemos haureu de buscar coalicions, pactes…\nTR: Nosaltres ens hem centrat amb l’organització, primer com a partit polític i ara a nivell municipal. La nostra finalitat no és electoral, és el fet de canviar les coses. Evidentment entrant als poders, a l’Administració i des de la política i canviar la política. Volem canviar les coses però no pensem en anar amb aquell o aquell perquè traiem més vots sinó que si anem amb algú és perquè tindrà les nostres principis ètics i polítics.\nPor a l’èxit?\nRC: Tenen por a l’èxit?\nSC: Nosaltres no, potser els altres. Hipotèticament que en unes municipals haguéssim aconseguit només, per exemple, dos ajuntaments de dos pobles petits, seriem la carnassa de tothom, periodistes i polítics. A la vista està el què ha passat aquesta setmana amb el diari d’aquí. Ja ens podem fer a la idea de què passaria si el nostre conseller té qualsevol errada organitzativa o tècnica, o de qualsevol índole, doncs aniran a per nosaltres. Som conscients que hem mogut tot el tauler polític i que espantem bastant.\nRC: Creuen que estan considerats com una amenaça?\nSC: Totalment, ho estem vivint de primera mà. A nivell local, l’altre dia l’Alejandro (PP) ens volia batre a l’arena del circ romà i …. estem veient que no hi ha cap intenció d’acostament de diàleg per part de ningú. Et repeteixo, hem mogut el tauler polític i això no agrada.\nRC: De cara a les estatals, Podemos pot guanyar les eleccions?\nTR: Jo crec que si, jo no m’he involucrat mai en la política però si estic aquí és perquè realment s’està plantejant un canvi real i la ciutadania s’està empoderanti està obrint els ulls. I que d’aquí a un any és molt possible, per què no?\npreviousCIBER ATAC CONTRA INSTITUCIONS QUE DEFENSEN LA INDEPENDÈNCIA, ES DESCONFIA DELS SERVEIS D'INTELIGÈNCIA\nnextJAUME PUJOL: "Justícia inspirada en l'amor"


Terapia bany de bosc - Uolala\nSábado, 13 agosto 2022\nLes Guilleries - 17403 Sant Hilari Sacalm, Girona, España ver mapa\nUn bany de bosc, és una activitat que prové del Japó amb el nom de Shirin-Yoku, que es caracteritza per una passejada curta i conscient per la natura, en silenci i caminar lent fonalmentalment pel bosc. A més a més realitzarem exercicis físics i espirituals guanyant salut i benestar en relació a la nostra vida.\nEs caracteritza pel caminar lent, el silenci, la relaxació, la respiració conscient, i una (re)connexió amb l’entorn natural a través dels nostres sentits.\nHombres y Mujeres de 20-70 años\nRealitzar l'experiència en un bosc d'arbres monumentals, i amb una gran varietat d'espècies autònones i al.lòctones del nord d'Europa. Connexió expiritual amb un mateix molt gran amb un mateix i amb l'entorn, que et fa guanyar energia i vitalitat, en definitiva una millor salut espiritual. Els beneficis de la seva pràctica estan comprovats científicament i en múltiples aspectes de la salut.\nMaria d'Ànima de Natura 21/6/2022 12:22\nHola, m'encantarà descobrir les meravelles del bosc per la nostra salut i benestar plegats. Si tens dubtes escriu-me per whatsapp i en parlem. Us hi espero!


La consellera de Governació, Meritxell Borràs, al Parlament | G.A\nSe l'acusa d'haver comès presumptament els delictes de prevaricació, desobediència i malversació\nper ACN 20 de juny de 2017 15:50\nEl Tribunal Superior de Justicia de Catalunya (TSJC) ha admès a tràmit la querella contra la consellera de Governació, Meritxell Borràs, per la compra de les urnes. El fiscal general de l'Estat, José Manuel Maza, va ordenar dies enrere al fiscal superior de Catalunya, José María Romero de Tejada, la presentació de la querella que contempla els delictes de prevaricació, desobediència i malversació.\nUn representant del TSJC ha notificat aquest dimarts a la consellera i a l'ex secretari general del departament, Francesc Esteve, la querella contra el procés per la compra d'urnes per al referèndum de l'1 d'octubre. El representant de l'alt tribunal ha arribat al Palau de la Generalitat mentre se celebrava la reunió setmanal del Consell Executiu. La consellera ha firmat els documents acompanyada del president de la Generalitat, Carles Puigdemont, el vicepresident, Oriol Junqueras, i la resta de membres de l'executiu.\nEl passat 16 de maig, la fiscalia de Catalunya va presentar la querella, per odre de la Fiscalia General de l'Estat, contra Borràs i Esteve, que ara és el cap del gabinet jurídic de la Generalitat. El procés per a la compra de les 8.000 urnes que es necessiten per al referèndum es troba en fase d'homologació de les dues empreses que hi opten: Plastic Express S.A. de Barcelona i la UTE Espai World SL i Suministros Integrales Futbida SL, també de la capital catalana. El passat 7 de juny es va obrir el sobre amb l'oferta econòmica de cada empresa però encara no ha finalitzat el procés d'homologació.\nEl Govern va optar per fer el procés de compra a través d'un acord marc d'homologació d'empreses perquè aquest tràmit administratiu permet fer una llista d'empreses que hi poden optar per després, quan l'executiu ho decideixi, adjudicar directament l'encàrrec. Tenint en compte que la fiscalia va presentar una querella el passat 16 de maig, la mesa de contractació encarregada dels tràmits d'aquest procés d'homologació està formada pels quatre secretaris del Departament de Governació en comptes de funcionaris, com és habitual.


PARAULA DE DÉUDijous 10 de Març 2022 – Bloc de Pere Codina Gironella\nPARAULA DE DÉUDijous 10 de Març 2022\n• Demaneu… cerqueu… truqueu… Quantes vegades no ho haurem fet! Quantes vegades no hem demanat i potser molt sovint no ens han donat… O quantes vegades hem cercat i potser molt sovint no hem trobat… O quantes vegades hem trucat i potser molt sovint no ens han obert… El fet és que, al final, ens hem desanimat i ho hem deixat córrer. Vet ací una de les nostres objeccions més sovintejades a la pregària de petició. També n’hi ha una altra –encara més subtil i és aquesta: la pregària de petició ens sembla una pregària massa “interessada”, massa a ran de terra i nosaltres, potser, en desitjaríem una altra de més “gratuïta” –com ara, posem per cas, la pregària d’adoració. De tota manera, sempre serà cert que la pregària de petició és una pregària que ens fa sentir pobres i necessitats. I aquesta és precisament la nostra millor manera de presentar-nos davant Déu: amb una pobresa i un sentiment de necessitat que esdevé invitació a confiar només en Ell. Per això mateix aquesta és també una de les innegables virtualitats de la pregària de petició. Perquè és quan esdevenim progressivament més pobres que rebem més… O quan cerquem amb més intensitat que podem tenir l’esperança de trobar més… O quan clamem des del fons del cor que se’ns obre més l’accés al cor de Déu i al del germà. Aleshores sí, aleshores la nostra oració també esdevindrà pregària de lloança –la lloança dels pobres- que sempre arriba més fàcilment al cor de Déu i el toca.\nAutor LA VIDA EN UN BLOCPublicado el 9 marzo, 2022 Categorías Sin categoría\nAnterior Entrada anterior: PREGÀRIA D’AVUI DE CAP I CORDijous 10 de Març 2022\nSiguiente Entrada siguiente: ESCRIT DEL BLOCDijous 10 de Març 2022


TRAVESSAR LA RIERA. GUILLAMON I MOTA, JULIÀ. Libro en papel. 9788417188047 Fundació Llibreria Les Voltes\nL'experiència de sortir del coma. Una història damor.\n«Faltaven tres dies per Nadal. Quan vaig obrir la porta de casa la Cris em va saludar amb una veu estranya. No es trobava bé. A la taula de la cuina hi havia una coliflor blanquíssima que estava preparant per sopar. Seia a la butaca, estava marejada i li rodava el cap. Mentre lacariciava i mirava de convèncer-la danar a urgències, va tenir un vessament cerebral.\n»Va ser el primer duna sèrie: el despertar del coma; els records boriosos de quan li deia a la Cris que havia de travessar la riera i tornar amb nosaltres; el trucs per fer-li suportar les teràpies, la tristesa de canviar de pis; lesperança quan, gairebé contra pronòstic, van aparèixer els primers moviments voluntaris a la cama esquerra.»\nUn llibre emocionant: dissenyat per Albert Planas, amb una coberta dAmerica Sanchez, un dibuix de Toni Benages i Gallard i tres sèries fotògrafiques: travessar la riera, tornar a viure i caminar.


Palafrugell i Calonge, sense toc de queda a partir de divendres • Ràdio Capital de l'Empordà\nPalafrugell i Calonge i Sant Antoni ja no tindran toc de queda a partir de divendres a la matinada. En canvi, el mantenen la resta de municipis del Baix Empordà que sí que tenien actiu el confinament nocturn. Són Sant Feliu de Guíxols, Castell-Platja d’Aro, Palamós, La Bisbal d’Empordà i Torroella de Montgrí – L’Estartit.\nAixò, si el TSJC accepta el nou criteri del govern, que indica que tindran toc de queda tots els municipis de més de 5.000 habitants amb més de 250 contagis setmanals per cada 100.000 habitants.\nLa portaveu del Govern, Patrícia Plaja, ha anunciat aquest dimarts que la Generalitat tornarà a demanar al Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) el confinament nocturn per a diversos municipis per frenar els contagis de covid-19. Aquest cop ho farà per a dues setmanes i no per a una com ha vingut fent. A més, s’han endurit els paràmetres per decidir els municipis que l’apliquen, ja que s’ha reduït de 400 a 250 el límit de casos de covid per cada 100.000 habitants per formar-hi part. En el moment de la roda de premsa, s’estava acabant d’ultimar la llista dels municipis on s’aplicarà la mesura. Plaja ha explicat que tot i que els contagis baixen, la pressió a les UCI és “altíssima” i és necessari reduir-la.\nArticle anteriorVídeo: Troben una serp a la Platja de Pals\nArticle següentLa plataforma contra el Parc eòlic marí rebutja el projecte al Parlament\nAnònim 4 d'agost de 2021\tAt\t10:18\nEsto es una vergüenza unos si y otros no\nAnònim 4 d'agost de 2021\tAt\t10:36\nPues que es preparin per una invasió nocturna


Els pressupostos de València 2020 recullen els objectius i compromisos de l'agenda 2030 | Valencia Extra\nL’alcalde, Joan Ribó, assenyala el compromís del Govern Municipal amb les fites de l’Agenda 2030 de l’ONU\nL’alcalde de València, Joan Ribó, ha manifestat el «compromís ferm del Govern Municipal amb els Objectius de Desenvolupament Sostenible, ODS, de les Nacions Unides», la qual cosa «es demostra amb l’adequació de les polítiques públiques a estos objectius. Perquè el desenvolupament global ens beneficia a tots i totes; també als valencians i valencianes», ha afirmat. Tal com ha explicat el primer edil, «del total de 169 fites que recull l’Agenda 2030, el pressupost de 2020 de l’Ajuntament de València aborda un total de 81, és a dir un 48%, la qual cosa està en la línia dels percentatges més avançats en el seguiment de l’Agenda, com per exemple, d’allò que marca el govern basc per a les seues ciutats».\nEn termes pràctics, l’Ajuntament de València dedicarà enguany més de 350 milions d’euros a l’accés de les persones a habitatges i servicis bàsics; a la millora dels barris menys afavorits; a proporcionar sistemes de transport segurs, accessibles i sostenibles i millorar la seguretat viària; a augmentar la urbanització inclusiva i sostenible; a protegir i salvaguardar el patrimoni cultural i natural; i a proporcionar accés a zones verdes i espais públics segurs, accessibles i inclusius.\nA més, un euro de cada 5 del pressupost es destina a polítiques per a protegir el planeta, «la qual cosa representa la importantíssima aposta mediambiental del govern local», en paraules de l’alcalde. Altres elements de l’Agenda 2030 que es recullen en els Pressupostos d’enguany són, per exemple, els 114 milions d’euros per a polítiques transversals orientades a combatre la pobresa, afavorir la seguretat alimentària, la salut i benestar, l’educació de qualitat i la igualtat de gènere. O els 4,2 milions d’euros que es destinen a cooperació internacional, entre altres aspectes.\nL’Objectiu de Desenvolupament Local que, per competències, s’adequa més a les àrees d’acció de les administracions locals és l’Objectiu 11, la finalitat del qual és «que les ciutats i els assentaments humans siguen inclusius, segurs, resilients i sostenibles». De fet, ha explicat l’alcalde, «a pesar que este ODS 11 és l’objectiu que correspon per excel·lència a les ciutats, la major part dels objectius es vincula amb les competències pròpies i reconegudes de les ciutats, com són la lluita per la igualtat de gènere (ODS 5), la gestió de l’aigua i el sanejament (ODS 6), la promoció d’ocupació digna i sostenible (ODS 8) o la lluita contra el canvi climàtic (ODS 13)».\nEl model de desenvolupament que proposa l’agenda 2030 se sosté sobre cinc pilars: Les Persones (societat), Objectius 1, 2, 3, 4 i 5; El Planeta (medi ambient), Objectius, 6, 12, 13, 14 i 15; La Prosperitat (economia), Objectius 7, 8, 9, 10 i 11; La Pau, Objectiu 16; i Les Aliances, Objectiu 17. (Five P: people, planet, prosperity, peace, i partenariat, per les seues sigles en anglés).\nA l’hora d’elaborar el Pressupost Municipal, s’ha identificat, per a cada unitat de despesa què o a quin dels 169 fites dels Objectius afecta, directa o indirectament; i s’ha aproximat la seua contribució quantitativa (total o parcial). Del pressupost municipal per a 2020 (que ascendix a 898.387.467 euros), es dedica un total de 827.889.176 a despeses no financers, concretament a polítiques que s’adeqüen a l’Agenda 2030. Dels 169 objectius d’esta Agenda, les partides municipals aborden 81, és a dir, el 48%, que es distribuixen de la següent manera: a l’àrea Persones, 114,1 milions d’euros (14%); a l’àrea Planeta, 185,7 milions (22%); a l’àrea Prosperitat, 352,5 milions (43%); a l’àrea Pau-Justicia, 169,1 milions (20%); i a Aliances, 6,4 milions (1%). Tal com ha assenyalat l’alcalde, «este percentatge està en la línia dels percentatges més avançats en el seguiment de l’Agenda, com per exemple d’allò que marca el govern basc per a les seues ciutats».».\n«ACTUAR LOCALMENT PENSANT GLOBALMENT»\nL’alcalde Joan Ribó ha destacat que la Nova Agenda Urbana de Desenvolupament Sostenible, aprovada a Quito en 2016, i els Objectius de Desenvolupament Sostenible «van ser els eixos fonamentals per a establir l’Acord del Rialto, un acord de govern on es van indicar clarament els eixos de l’acció de govern i mesures per al mandat 2019-2023 de la ciutat de València». «Per això –ha afegit- l’Ajuntament de València fa seua la màxima d’actuar localment pensant globalment».\nRibó ha assenyalat la importància d’establir criteris que definisquen les polítiques públiques i la seua dotació econòmica: «si el pressupost és la plasmació d’una voluntat política, la seua translació als Objectius de Desenvolupament Sostenible suposa una important eina per a la consecució de les fites que contenen». Per això, ha defensat la necessitat de «reflexionar sobre com ens han servit de guia els Objectius de Desenvolupament Sostenible a l’hora de planificar les polítiques públiques municipals en aquest 2020 i la seua plasmació pressupostària».\nCom és conegut, l’Assemblea General de les Nacions Unides va aprovar al setembre de 2015 la nova Agenda 2030 de Desenvolupament Sostenible, que inclou 17 objectius i 169 metes. Els Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) són fruit d’un procés de consulta sense precedents en el qual han participat els Governs dels estats, regionals i locals de tot el món, les Agències de les Nacions Unides, organitzacions socials, el sector privat i les universitats.


Com Nike va fer que la presa de posició social formés part del seu màrqueting - Vídeo\nPrincipal Vídeo Com Nike va fer que la postura en matèria social formés part del seu màrqueting\nCom Nike va fer que la postura en matèria social formés part del seu màrqueting\nDes de Colin Kaepernick fins a la selecció nacional de futbol femenina dels Estats Units, el racisme a la igualtat salarial, tot ha esdevingut una part del missatge de la marca Nike.\nEl 3 de setembre de 2018, un sol tuit va dibuixar una línia a la sorra. Un primer pla de la cara de Colin Kaepernick, amb les paraules: Believe in something. Fins i tot si vol dir sacrificar-ho tot.\nmapa de les nostres carreteres i interestatals\nTemps per marcar l’inici de la temporada de la NFL 2018/2019 i celebrar el 30è aniversari de l’eslògan Just Do It, la publicació i el seu vídeo publicitari que l’acompanya van il·luminar el discurs cultural com cap anunci en la memòria recent. Sens dubte, aquí hi havia l’empresa de roba esportiva més popular del planeta que feia costat a un dels atletes més divisius del món. El missatge era clar: el swoosh estaria al costat de l'antiracisme.\nArran de l'assassinat de George Floyd l'any passat, la companyia va llançar el seu eslògan per llegir: Per una vegada, no ho feu, abordant les protestes en curs i el racisme sistèmic a Amèrica. Aquestes lletres blanques sobre un fons fosc o negre encarnaven un missatge coherent amb els esforços anteriors de Nike al voltant de qüestions socials, com ara el spot Equality del 2017 o Never Stop Winning del 2019 en suport de la selecció nacional de futbol femenina dels Estats Units i la igualtat de gènere.\nNo importa la quantitat de persones que odiïn la vostra marca sempre que la gent li agradi, va dir Knight Companyia ràpida el 2018. I mentre tingueu aquesta actitud, no podeu tenir por d’ofendre la gent. No es pot intentar baixar pel mig de la carretera. Heu d’oposar-vos en alguna cosa, que és, en definitiva, per què funcionava l’anunci de Kaepernick.\nLa visió de Knight sobre l’anunci de Kaepernick s’ha convertit en el llibre de joc de la marca, ja que continua mirant a un públic jove i divers com el seu client principal i, a continuació, actua en conseqüència. Just quan el torneig de futbol del Campionat Europeu de 2020 començava el juny del 2021, Nike va llançar una trucada puntual The Land of New Football, que presentava una llista de personatges inclusius: gais, heterosexuals, negres, blancs i tothom. Il·lustrava que l’alegria de l’esport hauria de ser per a tothom, sense excepcions.\nEn aquesta entrevista per a la sèrie de vídeos The Work in Progress, Companyia ràpida va parlar amb el vicepresident de diversitat i inclusió de Nike, Jarvis Sam, i la vicepresidenta de màrqueting de l’empresa, Melanie Auguste, sobre com s’ha posicionat en qüestions socials ha esdevingut crucial per al guardonat màrqueting de la companyia.\nVEURE: Com Nike es manté per davant de la corba amb el seu màrqueting socialment conscient\nel dron més gran del món\nper què es retarden les devolucions d'impostos?\ncom dibuixar una polla


Torna la promoció “Navegar té premi: Amarra gratis” a Port Masnou - Port Masnou\nTorna la promoció “Navegar té premi: Amarra gratis” a Port Masnou\nPublicada el 03/06/19\nEns complau informar-vos que torna a Port Masnou la promoció “Navegar té premi: Amarra gratis”. Per cinquè any consecutiu, 28 ports de l’Associació Catalana de Ports Esportius i Turístics (ACPET) han arribat a un acord de conveni, per tal d’afavorir els seus usuaris amb aquesta oferta d’una nit d’amarratge gratuïta en cada un d’aquests ports:\nPromoció vigent des de l’1 d’abril al 31 de desembre.\n•\tDurada: Des de l’1 d’abril fins el 31 de desembre de 2019\n•\tOferta: Un total de 27 nits d’amarrador, màxim 1 en cada port, gratis per als nostres amarristes a qualsevol dels altres ports de l’ACPET que participen en aquesta promoció. Excepte els ports marcats amb ** que durant els mesos de juliol i agost, per poder gaudir de la nit gratuïta s’haurà de pagar una primera nit, es a dir la estança mínima serà de 2 nits, una primera nit de pagament i una segona nit gratuïta, el fet de fer mes nits de pagament no dona dret a gaudir de cap mes nit gratuïta.\n•\tCondicions: Caldrà que el sol•licitant sigui el titular de l’embarcació i titular definitiu dels drets d’ús d’amarrador o llogater directe amb l’administració del Port o Club Nàutic participant, i en tots els casos haurà d’estar al corrent de pagament i tenir al dia l’assegurança de R.C.\n•\tQualsevol vaixell que hagi fet una reserva i no es presenti al port de destí, sense una anul•lació prèvia amb un mínim de 24 h. d’antelació, perdrà automàticament la resta de nits sense utilitzar que tingui pendent. En cas de voler recuperar aquestes nits pendents, haurà d’abonar al seu port base la tarifa d’amarratge del port de destí, i que aquest comunicarà al port base.\n•\tEl Port es reserva el dret de cancel•lar aquesta oferta a qualsevol usuari sense previ avis.


El mamut traçut – Pàgina 3 – Un segell de música Sotabosc — Anti-folk, indie, lo-fi\nDivendres 24 a Blanes, al Casal Cooperatiu a les 21h amb The Missing Leech\nDiumenge 26 a Vilopriu, al bar de la piscina, a les 12h\ni diumenge 26 a Vilamacolum, Can Patot a les 19h…\nL’amic Morsa Punxa, en una de les seves excel·lents sessions a Sant Boi, va punxar “Confusions” de The Missing Leech\nEspai CanTo Passin i escoltin!\nNova entrega del disc “El llautó”, el doble senzill “El camí” (El mamut traçut, 2020).\n“El camí” és el títol del poema escrit per l’Elena Sixto (Manresa, 1977) i que el músic ha interpretat amb guitarres acústiques teixides amb jocs de veus i cors. La segona cançó, “Amors humans”, canta sobre la pedofília en el si de l’església. Els mots s’encadenen per la vida: Naixement, innocència, abús, castració; fins a arribar a un final tan complaent com sagnant.\nAl senzill l’acompanya un vídeo realitzat pel mateix músic. El vídeo de la cançó “El camí” ens endinsa -en blanc i negre-, a un passat que tenim, com diu la cançó: ple de pols i de camins oposats.\nÉs aquest, un senzill que mira a la poesia, a la innocència i el plaer de dibuixar, o sigui, una mirada al món, al món propi. El món sentit.\nhttps://orcd.co/danielsaezelcami (aquest enllaç s’activarà el dia del llançament, el 24 de juliol).\nBandcamp de Daniel Sàez\nAquests són els cartells d’algunes de les actuacions programades per propostes que estan al Mamut Traçut.\nDaniel Sáez/Sistema Suec/Liannallull\nMés concerts de Liannallull\n11 juliol Girona, Ateneu 24 de Juny, 19:30h\n18 juliol, La Batllòria, Escoles, 20h\n31 juliol Meranges (Puigcerdà), dins el cicle Vespres a l´Era, 20h\n15 agost, Sant Celoni. Ermita de la mare de déu, 20h\nAvui donem la benvinguda a en Lluís Paloma “Patinet” a El Mamut Traçut també editem single/videoclip.\nEntrades més recents 1 2 3 4 5 … 26 Entrades anteriors


Així podràs estalviar aquest Nadal – cobertis\nAixí podràs estalviar aquest Nadal\nBlog > Particulars > Així podràs estalviar aquest Nadal\nQueden pocs dies per celebrar el Nadal i, de moment, el que tenim clar és que aquest any serà diferent dels altres. Aquestes festes ens haurem d’adaptar a les mesures i restriccions que ha fet públiques el Ministeri de Sanitat per evitar la propagació de casos i evitar una tercera onada. Algunes d’elles són: reunions familiars amb un màxim de 10 persones, nens inclosos; s’allarga el toc de queda a la 1.30 de la matinada la nit de Nadal i Cap d’Any, entre altres. A més, excepte en el cas dels trasllats a la residència habitual de familiars i cercles pròxims, no està autoritzat el desplaçament entre comunitats autònomes.\nL’objectiu és que puguem celebrar les festes amb els nostres familiars i amics després d’un any tan difícil, però amb seny i responsabilitat, evitant aquells moviments que siguin prescindibles i quedant-nos, preferentment, a casa. Ara bé, malgrat que siguin unes festes atípiques està clar que res ens traurà la il·lusió i les ganes de celebrar-les. Decorarem les nostres llars, farem dinars i sopars -encara que sigui amb menys gent-, comprarem regals… És a dir, tindrem tota una sèrie de despeses extra.\nEvita escurar les teves butxaques aquestes festes\nEn aquest sentit, us facilitem tota una sèrie de consells perquè us sigui possible gaudir del Nadal i alhora, estalviar ni que sigui una mica. Preneu nota de les següents recomanacions:\nElaboreu un pressupost i una llista. Definir un pressupost sempre serà una bona mesura. Per evitar despeses innecessàries, no hi ha res com tenir-ho tot per escrit i ben apuntat. Així doncs, agafeu paper i bolígraf i anoteu tot el que necessitareu aquest Nadal. Ho podeu fer per partides: regals, menjars, escapades… I, per descomptat, apunteu quant esteu disposats a gastar en cada apartat. És a dir, la llista ha d’incloure: a qui regalem, què i quant hi destinarem. També, podeu fer regals conjunts o optar per fer-vos algun detall, a través del clàssic amic invisible.\nEviteu les compres compulsives. A l’hora d’anar de compres, no oblideu la vostra llista i no us deixeu portar per allò que veieu als aparadors tan ben engalanats en aquestes dates. És important que eviteu sortir de compres amb presses perquè, si ho feu, segurament us conformareu amb el primer que trobeu i això sol comportar preus més elevats. Per això, és important que feu les vostres compres amb suficient antelació, així podreu valorar diferents opcions i, d’aquesta manera, segur que acabareu estalviant. Si normalment pagueu amb targeta, fins i tot podeu posar-li un límit de despesa, així ho tindreu tot més controlat.\nFeu la compra dels ingredients dels vostres àpats nadalencs amb antelació. A l’hora de preparar els àpats de Nadal, fer-ho amb temps també us ajudarà a no gastar en excés. Així doncs, si acostumeu a preparar un menú típic per festes, convé que adquiriu els ingredients amb suficient temps i si cal, els congeleu; doncs, habitualment, algunes carns i mariscos registren importants pujades de preus, fins i tot, poden arribar a doblar-lo poc abans d’aquestes dates.\nBusqueu les millors ofertes a Internet. Buscar i comparar és la màxima de qualsevol bon estalviador. Internet us permet navegar per diferents pàgines web per trobar els millors preus. El que heu de tenir en compte és no deixar-ho per l’últim moment, perquè els productes us arribin a casa en la data que voleu. També, podeu comprar a portals solidaris que recapten fons per a les persones en situació de vulnerabilitat. Un altre avantatge del món online és que us dóna la possibilitat d’escalonar les compres, és a dir, de no fer-les totes de cop, perquè no afecti de ple a la vostra economia mensual.\nI si fem nosaltres mateixos els regals? Si us agraden les manualitats i teniu traça per fer un marc de fotos, una bufanda, un jersei…, podeu aprofitar aquestes habilitats per regalar alguns complements fets per vosaltres mateixos. D’aquesta manera, estalviareu i a més, obsequiareu els vostres amics o familiars amb alguna cosa feta per vosaltres que serà única, perquè no la tindrà ningú més.\nEn definitiva, el més important és que gaudim d’aquestes dates amb família i amics, consumint de forma responsable i racional, evitant les despeses excessives. En cas de fer un regal de més valor com: mòbils, ordinadors, ulleres de sol de marca, joies…, val la pena assegurar-los. Així en cas de pèrdua, robatori o trencament tindreu la tranquil·litat que està cobert. En cas de no tenir-los assegurats, us recomanem que reviseu les cobertures de la vostra assegurança de la llar, perquè també sol incloure objectes de valor. Doneu un cop d’ull a la vostra pòlissa i si teniu dubtes, poseu-vos en contacte amb nosaltres i us informarem!


Pedro García Aguado canvia Cuatro per un nou projecte a La Sexta\nL'exwaterpolista presenta actualment 'Hermano mayor' a la cadena del grup Mediaset\nARA Barcelona Actualitzada el 27/02/2012 12:49\n260x366 Pedro García Aguado Pedro García Aguado\nEl 'coach' Pedro García Aguado ha fitxat per La Sexta, segons ha informat aquest dilluns la cadena en un comunicat. Aguado, que fins ara ha presentat a Cuatro 'El campamento' i 'Hermano mayor' –la quarta temporada del qual encara continua en antena, amb set episodis ja rodats i pendents d'emetre's–, s'incorporarà a un "nou projecte" –La Sexta encara no n'ha donat cap detall.\nTot fa pensar, però, que la nova aventura de García Aguado anirà en la mateixa línia que les anteriors, ja que La Sexta en destaca l'"àmplia experiència en programes de 'coaching' televisiu", i assegura que "va revolucionar" aquest tipus de programes: "El seu talent per connectar amb els altres i la seva capacitat per afrontar reptes que semblen insuperables van renovar el format del 'coaching' televisiu", afegeix la cadena.\nA través de Twitter, García Aguado ha agraït a Cuatro els tres anys que hi ha passat, però ha lamentat que ell "volia fer coses noves" i, en canvi, la cadena "volia fer sempre el mateix", i que per això ha pres la decisió de marxar. Per la seva banda, la cadena es mostra convençuda d'aconseguir que 'Hermano mayor' "continuï rebent l'acceptació del públic en les properes edicions amb un nou 'coach', més enllà de la decisió presa per Pedro García Aguado". Segons Cuatro, el presentador ha marxat "després de rebre una oferta econòmica desorbitada per la situació del sector".\nGarcía Aguado, exjugador de waterpolo i campió olímpic el 1996, va haver de superar posteriorment una addicció a les drogues, una experiència que ha estat clau en la seva actual faceta com a 'coach'.


Vaig voler carregar-me l'ANC des de dins?\nRecordo que aquell dia el Whatsapp bullia. Algunes de les frases que corrien haurien estat divertides si fossin sortides d'un joc. No era el cas.\nUna de les imatges que van corre més era una còpia d'un missatge enviat per un tal Andreu Porta: "Compte amb aquests de Tots som assemblea, volen carregar-se l'ANC des de dins"\nAquell maig del 2014 jo em presentava pel Secretariat nacional d'assemblea, dins la candidatura Tots som assemblea. En el programa portàvem, com a punt principal, el lema "Una persona, un vot", amb el compromís específic de tornar a les bases el poder de decisió.\nUnes eleccions inútils\nAra, fent memòria, em venen al cap les estones fora-d'hores que vam posar per crear el text de la candidatura. Encara tinc el text guardat, algun cop me'l miro per veure on punyeta rauen les amenaces a l'estructura de l'ANC. Com sigui, el text de la candidatura mai va veure la llum. Si més no, no va veure la llum com l'havíem escrit, amb títols, punts i apart i d'altres. L'ANC va publicar el text sense cap tipus de format i sense punts i apart!\nLa bogeria encara va ser més gran, no es va poder fer campanya. Els membres de l'ANC van anar a votar sense saber què votaven. Bé, sí, sabien a qui no havien de votar: "Compte amb aquests de Tots som assemblea, volen carregar-se l'ANC des de dins"\nAl principi es va intentar impugnar algunes meses, on les paperetes ja eren marcades amb els candidats "que eren conscients dels moments que estàvem vivint". Un candidat ens va reportar que al anar a votar li van proposar marcar-li els candidats, per si tenia dubtes. Va haver de dir "em permeteu que em voti a mi mateix? Gràcies".\nÉs de calaix que si no deixes explicar als candidats perquè volen ser-ho, proposar a la gent que voti és absurd.


Dret bancari i financer - Grupo Gispert. Advocats i economistes\nEn els últims temps hem assistit a un canvi: una autèntica metamorfosi del mapa bancari del nostre país, amb la desaparició del model de caixes, tan arrelat en el nostre sistema. La forma de fer banca també ha canviat profundament, conceptes com el blockchain o les criptodivisas suposen un repte per a la banca tradicional i els nous agents financers, que escapen al control bancari, han entrat en disputa en el sector.\nAquesta volatilitat i incertesa constant ens plantegen en ocasions assumptes complexos en els quals no solament n'hi ha prou amb posseir mers coneixements jurídics, també es fa necessari un fort coneixement sectorial, experiència i una visió global.\nRecórrer a fórmules tradicionals, estandarditzades, és un camí senzill que sovint proporciona resultats contraproduents. Per això, el nostre compromís és oferir un assessorament especialitzat, tenint en compte tots els factors que afecten cada cas, i proporcionar la visió experta dels nostres advocats i economistes treballant mà a mà en importants operacions del sector financer.\nRefinançament i finançament d'empreses i immobles\nAssessorament de bancs estrangers en el marc dels seus plans de finançament a Espanya\nSanejament i depuració de carteres\nPréstecs hipotecaris i mobiliaris; cessions, embargaments i avals\nFinançament de projectes, finançaments estructurats, crèdits circulars, crèdits subordinats i garanties bancàries\nExecucions hipotecàries i d'altres garanties bancàries\nProcediments relatius a swaps, clàusules de venciment i clàusules abusives\nEns avala una destacada trajectòria en el sector financer que ens ha permès participar en operacions rellevants del sector


Fotògraf a Altres ciutats a puebla - Directori - Llistat - Guia - Fotògrafs - Puebla - Mèxic - Photographersworldguide\nPàgina d'inici › Per país › Mèxic › Puebla › Fotògraf a altres ciutats a puebla\nFotògraf a altres ciutats a puebla Puebla > Mèxic\nFotògraf a Altres ciutats a puebla recomanades:\nPer trobar un Fotògraf a Altres ciutats a puebla cada vegada que els necessiteu, ja sabeu: a Photographersworldguide els veurà ordenats segons categories, a la seva ubicació al mapa a prop d'on es troba o la rellevància que alguns dels professionals trobats aquí Tenir.\nNecessites un Fotògraf a Altres ciutats a puebla? El millor professional de Altres ciutats a puebla, aquesta regió amb 0 habitants, està aquí en aquesta guia. El nostre compromís amb els nostres usuaris és oferir només als millors professionals, per això, cada dia, perfeccionem i actualitzem els resultats d'aquest directori.\nAjudeu-nos a créixer. Sigues una part important del nostre projecte. Inscriviu-vos com a Fotògraf a Altres ciutats a puebla i d'aquesta manera us ajudarà a millorar la guia d'aquest fotògraf Altres ciutats a puebla i, alhora, tindreu l'oportunitat d'obtenir més clients.\nFotògraf a Altres ciutats a puebla per categoria\nA Altres ciutats a puebla (Mèxic) hi ha centenars de fotògrafs especialitzats en casaments, de manera que el dia del vostre casament es registra per sempre de la manera més bonica. Si necessiteu trobar un bon fotògraf professional i especialitzat en casaments, podeu contactar amb qualsevol dels que es mostren en aquesta fitxa\nLes fotografies de l'acte han de tenir una bona estètica i ser atractives per a les persones que les veuen. Si voleu tenir les millors imatges del vostre esdeveniment, aquí trobareu un professional expert en Altres ciutats a puebla (Mèxic)\nÉs un model i pensa en anar un pas més enllà en augmentar el llibre de fotos? Compte amb un professional que us pot ajudar! Un bon llibre us pot obrir les portes d'agències de modelatge, emmotllament i agències de publicitat. Fes-ho! Aquí tenim els millors fotògrafs de moda de Altres ciutats a puebla (Mèxic)\nCada vegada més fotògrafs decideixen treballar sols i esdevenir autònoms. Tenir més autonomia i llibertat al treballar els permet aplegar el seu poder creatiu. Si busqueu fotògrafs autònoms a Altres ciutats a puebla (Mèxic), aquí us oferim una llista\nVoleu trobar un fotògraf a Altres ciutats a puebla (Mèxic) per fer una sessió de fotos o una cobertura fotogràfica del vostre bebè? No pensis dues vegades: aquí trobareu els millors professionals per immortalitzar aquest bell moment en la vida de tota la família\nEstàs buscant Altres ciutats a puebla (Mèxic) un fotògraf especialitzat en retrats? Entra per conèixer els millors professionals d'aquest lloc. Només un fotògraf professional especialitzat en retrats pot aconseguir un esplèndid resultat final per a aquest tipus de feina\nNecessiteu contactar un fotògraf de publicitat que fotografiï el producte de la vostra empresa? Podeu buscar aquest professional a l'enllaç que veu a la part superior d'aquest text. Comptem amb desenes de professionals especialitzats en fotografia publicitària a Altres ciutats a puebla (Mèxic)\nHi ha tota mena de famílies i les relacions familiars poden ser diverses, però en tot el món hi ha una relació familiar. Si voleu registrar una fase especial de la vostra família en algunes fotografies boniques per recordar, aquí trobareu el fotògraf familiar de Altres ciutats a puebla (Mèxic) Photographersworldguide\nMostrant 30 Fotògraf a Altres ciutats a puebla\nFotògraf a Altres ciutats a puebla per ciutat\nVeure tot: Fotògraf a Altres ciutats a puebla per ciutat\nMés destacats Fotògraf a Altres ciutats a puebla\ncalle 11 sur 701, álvaro obregón, 74260 atlixco, pue., mexico 74260 Atlixco ,Altres ciutats a Puebla ,Puebla ,Mèxic .\ncalle barcelona 4904 a, fraccionamiento misión de madrid, 75859 tehuacán, pue., mexico 75859 Tehuacán ,Altres ciutats a Puebla ,Puebla ,Mèxic .\nvicente guerrero 12, centro, 73300 chignahuapan, pue., mexico 73300 Chignahuapan ,Altres ciutats a Puebla ,Puebla ,Mèxic .\navenida independencia 30, centro, 74560 tilapa puebla, pue., mexico 74560 Ayutla ,Altres ciutats a Puebla ,Puebla ,Mèxic .\nav 5 de mayo sn, centro, 73940 atempan, pue., mexico 73940 Atempan ,Altres ciutats a Puebla ,Puebla ,Mèxic .\n74730, ciudad de chiautla de tapia, 5 de mayo 12, tlanichiautla octava, chiautla de tapia, pue., mexico 74730 Chiautla de Tapia ,Altres ciutats a Puebla ,Puebla ,Mèxic .


El Palau Llobera recupera l'accés per l'entrada principal de l'edifici noble - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl Palau Llobera recupera l'accés per l'entrada principal de l'edifici noble\nEls treballs recuperen una sala de grans dimensions que s'utilitzava com a magatzem\nricard monsósolsona 01.07.2011 | 09:42\nLa recepció es traslladarà a la planta baixa de l´imponent edifici RICARD MONSÓ\nEls treballs al Palau Llobera, actual seu del Consell Comarcal del Solsonès, encaren la seva recta final, ja que el proper 7 de juliol s'inaugurarà oficialment la nova recepció a la planta baixa del majestuós edifici. A més a més, les obres, que han tingut un cost de 270.000 euros finançats sobretot amb el Pla Únic d'Obres i Serveis (PUOSC) de la Generalitat, dotaran l'immoble d'ascensor per "facilitar l'accessibilitat a la planta primera i a la segona, on hi ha l'Arxiu Comarcal", explica Antoni Albalate, cap dels serveis tècnics del consell i responsable de les obres. També s'han modificat les baranes de l'escala i s'han reubicat els nous lavabos.\nAmb tot, l'actuació més destacada del projecte és la recuperació de l'entrada principal del casal (ara s'entra per una porta lateral), en la qual s'ha col·locat un cancell de vidre perquè permeti l'entrada de llum, i la remodelació de la planta baixa, "la part més noble de l'edifici", apunta Albalate. En aquest sentit, l'immens espai que es destinava a magatzem acollirà l'ascensor, la recepció i una sala d'exposicions; mentre que la sala Francesca de Llobera i la sala gòtica del palau es destinaran sobretot a fer-hi xerrades i conferències.\nAlbalate posa en relleu que "hem actuat amb esperit de conservació". Així, s'han remarcat les antigues arcades d'aquest edifici que havia estat hospital, capella, seminari i teatre; i a la zona on hi havia l'escenari es visualitzarà una volta catalana des de sobre, una perspectiva poc habitual, però que és possible pel desnivell de l'immoble.


Notícies » Ajuntament de Lleida » La Paeria dedica el mes d’octubre a la Gent Gran\nLa Paeria dedica el mes d’octubre a la Gent Gran\nData de publicació: 26/9/2017\nL’alcalde, Àngel Ros, ha presentat el programa d’activitats, que inclou el projecte teatral +Love; els 25 anys de Tardes de Ball, que ara es faran a l’octubre i a la Llotja; l’obra “Entre versos y Marsillach” o visites al backstage de la Llotja, entre altres\nRos ha agraït al col·lectiu de la gent gran la seva contribució a l’activitat social i associativa de la ciutat amb la seva sensibilitat, implicació i experiència\nL'alcalde Ros ha presidit la recepció a les Llars Municipals de Jubilats al Saló de Sessions de la Paeria i la presentació de les activitats del mes d'octubre, dedicat a la Gent Gran\nL'Ajuntament de Lleida dedica el mes d'octubre a la Gent Gran de la ciutat\nEl paer en cap, À.Ros, ha felicitat l’autor del cartell de Tardes de ball d’engunay, Jordi Belilles, alumne de 2n curs de gràfica publicitària de l’Escola Municipal d’Art Leandre Cristofol\nTall de veu de l'alcalde, Àngel Ros, sobre la recepció a les Llars Municipals de Jubilats al Saló de Sessions de la Paeria i la presentació de les activitats del mes d'octubre, dedicat a la Gent Gran (1,9 MB)\nTall de veu del tinent d'alcalde Xavier Rodamilans sobre la recepció a les Llars Municipals de Jubilats al Saló de Sessions de la Paeria i la presentació de les activitats del mes d'octubre, dedicat a la Gent Gran (952,7 KB)\nTall de veu de la presidenta de la Coordinadora de Jubilats, Dolors Arderiu, sobre el mes d'octubre dedicat a la Gent Gran de Lleida (1,6 MB)\nActivitats mes Octubre Gent Gran 2017 (214,5 KB)\nL’Ajuntament de Lleida celebra a l’octubre el mes de la Gent Gran, coincidint amb la commemoració del Dia Mundial de la Gent Gran, el dia 1, declarat per l’Assemblea General de Nacions Unides. El paer en cap, Àngel Ros, acompanyat del tinent d’alcalde Xavier Rodamilans i de la presidenta de la Coordinadora de Jubilats, Dolors Arderiu, ha presentat el programa d’activitats que des de l’Àrea de Gent Gran de la Regidoria de Polítiques per als Drets de les Persones han organitzat per commemorar-ho.\nEn la recepció que l’alcalde ha presidit a les llars municipals de jubilats, Ros ha agraït a aquest col·lectiu la seva contribució a l’activitat social i associativa de la ciutat amb la seva sensibilitat, implicació i experiència. L’alcalde ha recordat que a la ciutat hi ha 23.5000 persones major de 65 anys, de les quals unes 9.000 són sòcies de les llars municipals. És a dir, un 40%, aproximadament. Després de detallar el programa, l’alcalde ha convidat els assistents a gaudir de les activitats i ha destacat “la grandesa” del col·lectiu de la gent gran per diferents motius. Alhora, ha afirmat que juntament amb la infància són dos àmbits que la Paeria atén especialment i que precisament Lleida és Ciutat Amiga de la Infància i Ciutat Amiga de la Gent Gran.\nIgualment, Rodamilans ha valorat la saviesa que aporta la gent gran i els ha encoratjat a seguir participant i a innovar en les accions que proposen, com es demostra amb la Guia d’Activitats o la iniciativa “+Love”. Per la seva part, Arderiu ha destacat els 25 anys de les Tardes de Ball i l’exposició que es muntarà amb els cartells de cada edició. A més, ha parlat del voluntariat sènior i de la intensa activitat participativa de la gent gran durant l’any.\nL’alcalde ha felicitat l’autor del cartell de Tardes de ball d’engunay, Jordi Belilles, alumne de 2n curs de gràfica publicitària de l’Escola Municipal d’Art Leandre Cristofol.\nLa recepció als representants de les llars s'ha fet al Saló de Sessions de la Paeria i ha comptat amb l'assistència dels regidors José María Córdoba i Joan Vilella.\nLa celebració del mes de la Gent Gran es farà amb diverses activitats:\n-“+ Love”: un projecte educatiu sobre afectivitat i sexualitat adreçat a les persones grans que s’ha dut a terme en el marc del conveni de col·laboració subscrit entre l’Ajuntament i la Fundació Bancària “ la Caixa “ en el qual col·labora la Universitat de Lleida i l’Aula Municipal de Teatre.\n-El Concert commemoratiu del Dia Internacional de la Gent Gran, a càrrec del grup d’havaneres “Mai és tard “, grup integrat per persones grans i que actuen de forma voluntària. Serà el dia 2, a les 18 h, a l’Auditori Municipal Enric Granados, amb entrada gratuïta.\n-La xerrada informativa sobre accidents a la llar i seguretat viària, en col·laboració amb la Fundació Agrupació, el dimarts 3, a les 17 h, a la sala Jaume Magre.\n-Tardes de Ball: amb sessió els dies 5, 11, 19 i 26 d’octubre a les 17 hores. Com a novetat , tindran lloc al mes d’octubre –enlloc de l’abril- i a la Llotja. A més, enguany es farà una exposició retrospectiva pels 25 anys del projecte amb els cartells de cada edició. L’exposició es farà del 20 d’octubre al 3 de novembre al hall de l’Escola Municipal d’Art Leandre Cristofol.\n-“Entre versos y Marsillach” és l’obra de teatre de la companyia teatral de Blanca Marsillach en què hi participen persones grans dels grups d’activitats que fa la Fundació “la Caixa” a les llars municipals dins del conveni de col·laboració subscrit per les dues entitats. L’organitza la Fundació amb la col·laboració de l’Ajuntament.\n-El Consell Municipal de les Persones Grans es reunirà el dia 20 d’octubre, a l’Escola Municipal d’Art Leandre Crristòfol, celebrant així la reunió anual d’aquest òrgan de participació.\nConsultar activitats a l'arxiu adjunt


Casa da Edra Braganca Portugal - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 49 allotjaments a Braganca.\nRua Do Meio No1, Altres, Braganca, Portugal, 5300-542 Montes - Veure al mapa\nMés informació sobre Casa da Edra\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Braganca, no busqui més enllà de Casa da Edra. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Casa da Edra asseguren una estada plaentera als seus clients. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com pesca. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Casa da Edra.\nNúmero d'Identificació Fiscal local / Llicència de lloguer: 33/10\nNúmero de llicència: 33/10\nTots els tipus de viatgers (128)Parelles (96)Viatgers en solitari (4)Famílies amb infants petits (9)Famílies amb infants grans (2)Grups (17)