L'altra mirada 14 / Febrer 2013 - Revista L'Altra Mirada\nAquí teniu tots els articles que integren l’edició de la revista L’altra mirada 14. Febrer 2013.\nDrets , Justicia\nAntoni Salvà Clar , advocat El Butlletí Oficial de l’Estat del passat mes de novembre publicava la Llei 10/2012, que regula les taxes en l’àmbit de l’Administració de Justícia. El text va rebre una crítica frontal de l’oposició política i es tramità pel procediment d’urgència. També s’ha fet evident un (...)\nDrets , Serveis socials\nFina Santiago,diputada del Parlament de les Illes Balears pel grup MÉS Amb l’esclat de la crisi econòmica i per una de les conseqüències més sagnants que es l’augment de l’atur, centenars de milers de persones han arribat a una situació límit que no els permet cobrir les seves necessitats bàsiques. (...)\nMedi Ambient , Residus\nMarisol Fernández, regidora de la coalició MÉS a l’Ajuntament de Palma. Perquè estam cercant fems per tota Europa? Per respondre a aquest pregunta ens hem de traslladar al 21 de maig de 1992. Aquest data va suposar la culminació d’unes de les majors hipoteques econòmiques i mediambientals per (...)\nSes Fontanelles, l’antic Estany Blanc\nMedi Ambient , Territori\nAndreu Carrió i Català , diaca de l’Església. L’antic Estany Blanc (Ses Fontanelles), és el darrer espai que queda de l’albufera anomenada : del Prat de Sant Jordi, en aquest moment de la seva mil·lenària història, corr un risc real de desaparèixer per sempre. Els especuladors de sempre estan a (...)\n“No queremos subir impuestos pero ya se verá”\nJoana Lluïsa Mascaró, Diputada del Parlament de les Illes Balears pel grup MÉS No fa massa, ordenant papers, vaig trobar el retall d’un diari de novembre de 2011 amb una entrevista al Vicepresident Econòmic. El titular era el mateix que he manllevat per aquest article: “No queremos subir impuestos (...)\nServeis socials , Solidaritat Internacional\nEntrevista: Biel Barceló Milta\nEn Biel neix a Palma. Té 45 anys. Casat i amb tres fills.És Llicenciat en Dret per la Universitat de les Illes Balears. També té el màster en Direcció d’empreses. És Tècnic Superior de la Comunitat Autònoma. La seva plaça és de lletrat adscrit a la Direcció General de Salut Laboral ara en serveis (...)\nMón laboral , Serveis socials\nPilar Ponce Rigo , directora d’Ateneu Alcari El 2012 ha estat un any molt difícil per aquesta associació que des de 1989 treballa a Mallorca en favor de la inclusió social i laboral dels col·lectius vulnerables de la nostra societat i molt especialment el col·lectiu de dones. L’entitat ha estat un (...)\nUna conseqüència inesperada, PROSOCIAL\nMiquel Cruz , membre de PROSOCIAL La història ens ensenya que les accions dels poderosos, aquells que tenen el monopoli de poder legislar, detenir, tancar o alliberar, cerquen assolir diferents efectes que perpetuïn els seus privilegis de classe, sovint els que estan sota el seu control (...)\nLes propostes i els discursos d’esquerres, en temps de desafecció\nParticipació , Política\nAntoni Noguera, regidor del grup MÉS a l’Ajuntament de Palma. Vivim moments d’intensa desafecció de la ciutadania cap a la política institucional. La crisi econòmica i la crisi del sistema institucional, l’esfondrament de les perspectives de futur i dels projectes de vida de milions de persones (...)\nLes últimes dècades a Itàlia i les pròximes eleccions polítiques\nMarcello Belotti , coordinador SEL - España i candidat per a la Circunscripció Europa www.marcellobelotti.eu www.selspagna.eu Article en castellà LAS ÚLTIMAS DÉCADAS EN ITALIA Y LAS PRÓXIMAS ELECCIONES POLÍTICAS Per descriure la situació de la política italiana, així com les esperances i riscos avui (...)\nRosselló-Pòrcel: poeta, activista i observador del seu temps\nMiquel Àngel Llauger Enguany commemoram el centenari del naixement de Bartomeu Rosselló-Pòrcel (1913-1938). Una comissió formada per l’Obra Cultural Balear, la Universitat de les Illes Balears i l’Institut d’Estudis Catalans el recordarà amb iniciatives diverses: de les institucions, no (...)\nl_altra_mirada_-_numero_14.pdf (PDF – 2.2 MB)


La col·laboració dels ‘influencers’ del Forex va ser decisiva perquè els deixessin en llibertat - Altaveu el diari digital d'Andorra\nLa col·laboració dels ‘influencers’ del Forex va ser decisiva perquè els deixessin en llibertat\nLa batlle instructora manté el secret de sumari i continua investigant els nou implicats mentre espera que s’analitzi tot el material comissat per avaluar si hi ha nous indicis incriminadors o apareixen elements que assenyalin a algú altre\n21/01/2021 (22:55 CET)\nEl fet que els nou implicats en la denominada ‘Operació Forex’ no posessin traves a facilitar tots els dispositius, material i documentació que els investigadors van considerar necessari comissar hauria estat clau perquè la batlle instructora del cas decidís dimecres a la nit alliberar els sis detinguts. La instructora a més, no hauria considerat que hi hagués elements prou sòlids que els arrestats, almenys els cinc ‘secundaris’, hagin participat en cap presumpta estafa o frau financer.\nEl presumpte responsable de la denominada banda organitzada, o més clar encara, el ‘trader’ que liderava l’acadèmia de Forex implicada en l’afer, és l’únic sobre el qual es va dictar aute de processament tot i quedar també en llibertat provisional. La resta de col·laboradors també van sortir en llibertat i sense processament. Però continuen encausats, amb la qual cosa la investigació es manté oberta també sobre ells i les mesures cautelars d’embargament o bloqueig d’eventuals comptes o cotxes que poguessin estar al seu nom, més el material comissat durant els escorcolls al pis de Can Noguer i al xalet del Sant Ermengol continuen en peu.\nL’anàlisi dels dispositius comissats esdevé clau, igual com és evident que l’acadèmia acumulava denúncies a Espanya i altres jurisdiccions pel seu més que dubtós funcionament en molts àmbits. Segons les fonts consultades, però, almenys els cinc col·laboradors del màxim responsable de l’acadèmia no sembla que estiguessin al corrent de cap eventual anomalia. Això topa, però, amb el fet que la mateixa batlle que va alliberar els joves hagués donat curs anteriorment a les peticions internacionals i autoritzés el desplegament d’un important operatiu de detenció i escorcoll.\nMés enllà de la resolució de les denúncies en relació a la venda de cursets o als consells per fer inversions de molt alt risc partint d’informació presumptament falsa o fraudulents, fonts de la investigació sospiten que el ‘desmantellament’ de l’acadèmia de Forex a partir de l’operació duta a terme entre dilluns i dimarts pretén recuperar o obtenir informació per buscar implicacions de més alt nivell i que podrien aparentment tenir un impacte monetari molt més important.


Vent huracanat causa incidents a Andratx, Calvià i Palma\nJ.J. | 02 juliol 2012\nUn vaixell s’estavellà al passeig Marítim del port d’Andratx empès pel vent. Fotos:Michels\nEl juliol s’estrenà d’una manera molt peculiar:amb vent huracanat puntual i pluges esporàdiques. Les forces de seguretat estigueren en alerta per l’aparició d’un cap de fibló a Andratx, Calvià i Palma.\nFonts policials informaren que a les 16.57 hores el temps canvià dràsticament a la costa, davant el Camp de Mar (Andratx). Un cap de fibló passà per la zona de la platja i els turistes hagueren de córrer a refugiar-se en un hotel proper. Acontinuació, el cap de fibló causà alguns incidents a la veïna Calvià i es dirigí cap a Palma. Al Secar de la Real, a l’Amanecer, les rodalies d’Ocimax –on un gran cartell va estar ben a prop de caure– i al Molinar, les ratxes de vent fort tiraren nl terra diferents rètols, tendals i arbres.\nEls Bombers, només a Palma, realitzaren set sortides per atendre diferents incidents relacionats amb el sorprenent i inesperat temporal.\nAl port d’Andratx, un vaixell s’estavellà contra el passeig Marítim empès pel vent.\nEl centre d’emergències de l’112 informà que havien intervingut en un total de vint-i-sis incidents a tot Mallorca i que havien rebut fins a 374 cridades telefòniques alertant dels incidents ocasionats pel cap de fibló. A la carretera de Sóller, a les instal·lacions del Reial Mallorca, concretament a la ciutat esportiva de Son Bibiloni, una gran reixa va caure a causa del vent fort.\nTot i la intensitat del vent, la seva curta durada va fer possible que no es registrassin danys personals.\nLlàstima que no s'en dugués en Bauzá i companyia per devers Madrid.


Els primers neurocirurgians - Real Academia Europea de Doctores\nDaniel Turbón, catedràtic emèrit d’Antropologia Física de la Universitat de Barcelona i acadèmic de número de la Reial Acadèmia Europea de Doctors-Barcelona 1914 (RAED), ha publicat al “Global Journal of Anesthesia & Pain Medicine”, l’article “Cranial Trepanation Surgery Four Thousand Years Ago in Catalonia”, en què aborda el fenomen de la trepanació cranial als pobladors de l’actual Catalunya central provinents del centre d’Europa a l’Edat del Bronze, fa quatre mil anys, moguts per la cerca de metalls. El treball va ser publicat el 18 d’abril passat i es pot consultar en obert.\n“Uns grups humans arribats a la zona de Solsona fa quatre mil·lennis des d’Europa Central amb una marcada característica braquicranià i associats a la mineria presenten una alta freqüència de trepanació cranial. En el conjunt de 146 cranis d’aquesta època, la prova de Fisher va mostrar que el grup s’associa estadísticament amb la pràctica de la trepanació cranial. Es descriuen alguns casos de la tècnica quirúrgica utilitzada en aquesta pràctica”, s’indica al resum inicial de l’article.\nLes restes estudiades procedeixen, concretament, dels megàlits del Collet, Clarà i la cova funerària d’Aigües Vives. Els immigrants es diferenciaven de la població local per la seva morfologia cranial, en tenir un cap més ample i curt, i per la seva associació a la pràctica de la mineria del coure, que és el motiu que els hauria portat a aquesta zona per explotar nous jaciments. Però la diferència fonamental, descoberta arran de l’estudi cranial, és la pràctica de la trepanació, associada en diferents estudis a un ritual cultural.\n“Un dels cranis mostra una marca practicada al cuir cabellut per arribar a l’os. La incisió no difereix de les practicades per neurocirurgians actuals. Sembla ser una àmplia trepanació al parietal dret, amb signes d’evident cicatrització. La línia confirma la idea que la incisió al cuir cabellut va ser en forma d’arc i és l’únic cas en què hi ha una prova fefaent d’una incisió preoperatòria, tot i que això no permet suposar que pràctiques similars van tenir lloc en altres trepanacions”, assenyala Turbón.\nL’acadèmic relaciona les dades i les conclusions de l’estudi amb pràctiques similars realitzades a la mateixa època i posteriors a diverses zones d’Europa i Orient proper, on hi ha indicis no només de la pràctica de la trepanació, sinó de les tècniques emprades i de les eines i ingredients elaborats amb diferents compostos vegetals per tallar hemorràgies o calmar el dolor. La transmissió cultural s’hauria estès al llarg de tot l’arc mediterrani.\nCranis trepanats de l’edat del bronze amb la tècnica d’abrasió de Catalunya\nPreviousEmprendre en temps difícils\nNextS’ha acabat un cicle


Centre de negocis | Flats & Office - BcnMontjiuc\nLa millor solució per a la rendibilitat i el confort\nBcn-Montjuïc és un edifici exclusiu de recent construcció, situat entre Plaça Espanya i la Plaça Cerdà. Es troba en una de les àrees més ben comunicades de Barcelona, facilitant així l'accés tant en transport públic com en vehicle propi.\nA la primera planta es localitza el Centre de Negocis (Business Center), compost per 20 oficines amb superfície des de 10 a 40m2 equipats per al seu ús immediat, oferint una important varietat de serveis a les empreses. El seu disseny de modernes instal·lacions fan d'ell un lloc elegant, funcional i confortable.\nInclouen espais completament moblats i serveis diversos de backoffice com el de manteniment, de recepció, secretariat i ajuda administrativa, convertint-se així en una alternativa realment atractiva.\nA més, l'edifici compta amb 2 plantes de garatge (pàrquing no inclòs en el preu).\nUn excel·lent espai on desenvolupar l'activitat empresarial dels seus usuaris amb les millors solucions en rendibilitat i confort.\nComptem amb oficines tant interiors com exteriors, amb una capacitat des de 2 a 7 llocs de treball i moblats segons les seves necessitats. L'accés és durant les 24 hores els 365 dies de l'any. Disposem d'espais de treball amb tot el necessari per començar a treballar immediatament.\nServei de seguretat a l'edifici\nRecepció de correspondència i missatgeria\nConnexió a línia/es de telèfon\nPossibilitat d'utilitzar l'adreça com Domicili Social o comercial\nClimatització privada bomba freda / calor\nAtenció telefònica personalitzada i desviació de trucades o notificació immediata de trucades no ateses


8 problemes més comuns en un matrimoni que causa danys - Treballant El Matrimoni | Abril 2021\n'Un matrimoni fort requereix dues persones que s'estimen, fins i tot quan lluiten per agradar-se.'\nLa temporada de casaments està a l’aire. Una pila de targetes d’invitació espera al meu escriptori. Em connecto a Facebook i les parelles feliços se'm somriuen de vídeos previ al casament. Em pregunto: sempre es queden feliços? Una mirada a la vida dels meus pares i tot queda clar. Això és cert; cada parella nova del present és una parella vella i impressionant del futur.\nNo és necessari observar que l'encant i el bon esperit dels recent casats no sempre es troben. En algun moment, el romanç juvenil s’esvaeix (tot i que mai esborrat). La relació conjugal arriba a la seva fase de maduresa. I abans que les parelles se n’adonin, la vida es converteix en un cicle interminable de córrer a la feina, que lluita per fer el sopar, dormir per dormir i canviar bolquers per als nadons. L’amor trencat i les dates romàntiques prenen un lloc posterior.\nI aleshores és quan els problemes es converteixen en un matrimoni, un per un.\nQuè fa que es casi un matrimoni?\nAleshores, per què dues persones que van prometre morir l’un per l’altre, després del matrimoni, juguen que es mataran (no literalment, és clar) entre elles?\nLa monotonia visita: Ningú no s’escapa de la naturalesa mundana de la vida. Ni tan sols la parella més romàntica de la dècada. Les parelles han d’acceptar que els matrimonis reals no són com els contes de fades\nLes parelles abandonen l’esforç: Un cop finalitzada la fase de tall, els cònjuges solen relaxar-se i es complauen els uns als altres. Comencen a donar-se l’una a l’altra\nNo puc fer front a les personalitats que canvien: Tant si es tracta d’un matrimoni concertat com d’un matrimoni amorós, sempre hi ha alguna cosa més que saber-ne els uns dels altres. Amb el temps, la gent canvia. I les parelles tenen problemes per afrontar els canvis en la seva parella\nProblemes familiars: Un matrimoni és una unió de no només dues persones, sinó també dues famílies. De vegades és difícil satisfer les necessitats, expectatives i demandes de les dues famílies. Els cònjuges es acusen mútuament de no estimar-se i respectar la seva família\nEstrès laboral: Una economia estable és l’eix vertebrador d’un matrimoni estable. Quan tots dos socis treballen, queda molt poc temps per passar-se els uns amb els altres. Això comporta frustració i desil·lusió\nPrioritats i responsabilitats: Un cop es casen les parelles, la vida ja no és l’una de l’altra. Han de tenir cura de les famílies les unes de les altres, nodrir els seus fills i treballar per a un futur millor. Enmig de tot això, escapar-se al món dels love-dovey és un luxe que la majoria de parelles no poden pagar\nAra que vam veure per què les parelles s’enfronten a problemes després del matrimoni, fem un cop d’ull als vuit problemes més habituals als quals s’enfronta tota parella matrimonial.\nLectura relacionada: 9 coses senzilles que poden demostrar el seu matrimoni a prova de divorci\nIgual que en totes les relacions, el matrimoni comporta alguns reptes per a la parella. Un cop finalitzada la fase de lluna de mel, una parella torna a una cosa que es diu “vida normal”, i és exactament allà on les expectatives es fan. Es necessita un esforç real per fer que el matrimoni funcioni i perdurar-se, i la possibilitat de plantejar-se en qüestions comunes que puguin sorgir pot preparar-vos per solucionar el problema.\n1. Afers extramatrimonials\nAmenaçar per sacsejar el fonament propi del matrimoni és l’entrada d’una “tercera persona” a la zona d’intimitat. L’avorriment és un motiu principal d’infidelitat. És natural avorrir-se els uns dels altres quan ja no hi ha cap element nou o sorprenent en un matrimoni. Recordeu el refrany hindi - Ghar ki murgi dal barabar? De manera que, un cop que el propi marit / dona comença a semblar massa descarat, els cònjuges solen buscar alguna espècia en un altre home / dona.\nLectura relacionada: Efecte d’una aventura extraconjugal sobre la parella\n2. Manca de comunicació\nEl centre de qualsevol relació es troba en una comunicació eficaç. Amb els horaris de treball, les tasques domèstiques i la cura dels fills, hi ha una comunicació escassa entre les parelles. No hi ha cap conversa ni escolta 'real'. Sense converses profundes, sense compartir petites alegries i dolors. Realment és una mica ximple per part de les esposes, ja que tothom sap que no hi ha cap problema que una tassa forta de te i una bona conversa no puguin solucionar.\n3. Falta en apreciar el cònjuge\nQuan heu passat cinc o deu anys sòlids en una relació, les paraules solen semblar massa superficials per expressar el vostre amor. Però les parelles obliden que algunes paraules d’estimació sempre mantenen un poder enorme per provocar un canvi. Feu una pausa i considereu quina mena d’esforç caldrà per dir-li a la vostra dona - 'Hola, gràcies per quedar-me tard amb mi. Agraeixo la companyia. ' I quan porta la samarreta que li vas donar - 'Sempre veuràs el millor d'aquesta camisa'. Amb poques paraules, realment podreu fer el dia de la vostra parella.\n4. Dormitoris morts\nLa clau d’una bona relació conjugal es troba sota les mantes. Disminuir la libido o el despreniment emocional condueix a una vida sexual insatisfactòria. Els socis solen buscar gratificació sexual per part d’un foraster, la qual cosa condueix a adulteri, trampes i assumptes extramatrimonials.\nLectura relacionada:7 coses que ningú no et parla del sexe casat\n5. Ambicions forçades\nPregunteu a qualsevol parella casada per què es van caure l’un per l’altre i obtindreu la resposta: “Ah, també som iguals!” En la majoria dels casos, abans del matrimoni, la parella té els mateixos objectius, somnis i ambicions. De vegades, aquesta unitat d’ambició es trenca. El marit i la dona caminen per camins diferents, desitjant coses diferents de la vida. Fer front a aquest canvi d’ambicions és una píndola difícil d’empassar.\n6. Diner i finances\nÉs possible que les parelles no ho admetin obertament, però el diner sempre creix com a problema. Tant el marit com la dona afirmen que gestionen les seves finances segons els seus propis desitjos. Gairebé sempre, hi ha un préstec a reemborsar, una inversió a domini, la luxúria materialista a satisfer. I, sovint, les parelles defensen qui hauria de controlar el saldo bancari.\n7. Jugant a la mare i al pare\nEl matrimoni pren una nova volta després del naixement del primer fill. El marit i la dona es converteixen en pare i mare. I és un nivell de responsabilitat completament nou. Els rols tradicionals de gènere van dictar que la mare és l’única persona que nodria un fill. El pare adopta decisions importants sobre la vida per al fill. Però aquests dies les mares reclamen la igualtat en la criança i la presa de decisions. Això sovint condueix a una tensió contínua en els matrimonis.\n8. Tasques de la llar\nTothom no pot permetre's un servei de casa. Per tant, la majoria de les baralles de parella giren entorn de la pregunta: Qui jugarà la criada? Després d'un esgotador dia de feina, les dues es mostren reticents a cuinar i netejar la casa. Les coses empitjoren quan l'esposa s'ocuparà de cuinar i el marit es nega a donar un cop de mà.\nBé, cap matrimoni no és perfecte. La frase 'feliçment després' resulta com quan totes dues cònjugues deixen de banda les seves diferències i treballen harmònicament per aconseguir aquesta felicitat. Els problemes van i vénen. El que importa és la manera d’abordar aquests problemes matrimonials i desfer-se’n d’un treball en equip sòlid.\nRecordeu-vos sempre que, al final, és la persona que és important. No és el problema.\nEls millors amics de tota la vida és el matrimoni\nLa meva idea de relacions 'iguals'


Duran i Lleida: “visc amb incomoditat el procés sobiranista” ! directe!cat\ndirecte ! a La República. N. 4126. Dijous, 16 de setembre de 2021 14:01 h\nPolítica Última actualització Diumenge, 16 de febrer de 2014 12:40 h\nEl líder d'Unió afirma en una entrevista a El Punt Avui que sobre la via del 150.2 al Congrés "aplicaran la piconadora"\nEl president del comitè de govern d'Unió i secretari general de CiU, Josep Antoni Duran i Lleida, afirma en una entrevista a El Punt Avui que el bloqueig del govern espanyol davant el procés sobiranista de catalunya pot portar a una "declaració unilateral" d'independència, una sortida que -assegura- "no seria bona per a Catalunya, la qual cosa no vol dir que no s'hi acabi anant a parar". Duran i Lleida afegeix que, en el debat al Congrés sobre el traspàs de la transferència per celebrar referèndums, via 150.2 de la Constitució, "aplicaran la piconadora". Pensa que la consulta es farà, -"no puc pensar res més"- i que en tot cas "les plebiscitàries no les podran discutir mai".\nCiU, dret a decidir, Duran i Lleida, Mas\nDuran cada cop més convençut que l’Estat no farà cap proposta\nEl secretari general de CiU assegura que "al final a CiU tothom públicament ha vingut a acceptar que si arribés una proposta de l'Estat, i la consideréssim raonable, estaríem disposats a sotmetre-la a la ciutadania". Però recorda que ara per ara està "tancat i bloquejat". Afegeix que una proposta del govern espanyol per millorar el tracte fiscal, blindar la llengua i la cultura "per mi seria insuficient" i no està segur que després després de les europees Rajoy faci "un gest".\nDuran no veu clara la política exterior del Govern Mas\nTambé s'ha referit a la política exterior de la Generalitat i ha reiterat que "hem d'evitar que això acabi com Ucraïna", alhora que ha remarcat que en l'acció exterior de la Generalitat "hi ha hagut alguna cosa del darrer any que no he vist prou clara". Assegura que és "fals" que Mas no li hagi demanat mai una entrevista a Rajoy, ja que "a través de mi li va demanar que el volia veure amb discreció i que durant el Nadal podia anar a Madrid amb cotxe".\nDiu que l’estat espanyol aplicarà la piconadora però segueix sense definir-se sobre el dret a decidir\nSobre la transferència de la competència per celebrar referèndums, -article 150.2 de la Constitució, augura que al Congrés "aplicaran la piconadora, diran que vulnerem l'article 1 i 2 de la Constitució perquè suplantem la voluntat del conjunt de la sobirania espanyola". Duran també es refereix a la recent resolució del TSJC sobre el castellà a les escoles i diu compartir "la voluntat de la comunitat educativa de continuar fent les coses com es feien fins ara".\n“Visc amb incomoditat el procés”\nPensa que la consulta es farà, "no puc pensar res més" i que en tot cas "les plebiscitàries no les podran discutir mai". "Sóc un dels polítics que viuen amb més incomoditat el procés", assegura. Sobre una hipotètica independència de Catalunya, creu que "no ens espera un món amb els braços oberts". No descarta que s'acabi produint una declaració uniliaterial d'independència però pensa que "la comunitat internacional s'apuntaria a la tercera via".\n“Alguns volen que plegui, però no plegaré”\nD'altra banda, pel que fa a les pròximes europees, diu que el nom del candidat es decidirà dissabte vinent. "No se si Sedó ja s'ha presentat. No em crec que Tremosa veta Sedó", afirma.\nSobre el seu futur en la primera línia política, admet que "algú vol que plegui. A casa meva i molta gent a fora", però reitera que no plegarà.\nDuran adverteix que si Rajoy no escolta fins i tot Josep Oliu es farà independentista 14.02.2014.\nBEJOTA, UN CONSELL AMISTÓS SEGUIR-LO O NO, ÉS COSA TEVA\n17 de febrer de 2014, 22.48 h\n#23 Bejota, pobre desgraciat, mira, si una persona és molt repugnant físicament, sol tenir la prudència de NO EXHIBIR-SE excessivament. Igualment, si una persona és molt inculta i no sap escriure convenientment, el que ha de fer -i és un consell amistós- és no exhibir excessivament la seva trista condició intel.lectual.\nSigues DISCRET , creu-me. Per molt que escriguis comentaris risibles, no aconseguiràs canviar el rumb de la història, només aconseguiràs quedar en ridícul, en u... Llegir més\n17 de febrer de 2014, 18.38 h\n"L'objectiu de les empreses és crear riquesa i llocs de treball", ha subratllat Juan Rosell, qui recepta "diàleg" per Mas i Rajoy perquè salvin la situació. "Per això estan", ha resolt. Per la seva banda, Gay de Montellà recorda que "nosaltres estem perquè les empreses funcionin i contractin\n17 de febrer de 2014, 15.10 h\nDuran, Duran, diuen que a l'Afganistàn uns musulmans hi fan un negoci important que no se'n van perquè t'estàn esperan. Que sí, i tant !\nJoaquim de Juià Joaquim de Juià ¡¡¡\n17 de febrer de 2014, 10.50 h\nRecony de cony ¡¡¡ amb el Duran... es com una pudor insidiosa que s'infiltra per les escletxes de l'ordinador i te'l veus sempre en pantalla dient bajanades.\nL'únic exemple positiu que ens pot donar la Monarquia es el poder repetir-li : PORQUÈ NO TE CALLAS ? "....... DE UNA VEZ ?\n17 de febrer de 2014, 09.18 h\nNo, home, que no plegui per nosaltres. Per mi s'hi pot estar altres 40 anys més xuclant de la mamella. Al Palace s'hi viu molt bé.\n17 de febrer de 2014, 08.44 h\nSi digués el mateix a Catalunya i a Madrid i no tingués el cul llogat no et trobaries així.\n17 de febrer de 2014, 07.37 h\nDuran jo no vull que marxis,,,JO VULL QUE ET SUICIDIS\n17 de febrer de 2014, 00.40 h\n16 de febrer de 2014, 20.53 h\nJa n'hi ha prou de dir declaració "unilateral", totes ho han estat, d'"unilaterals", cal parlar com qualsevol país normal de la Declaració d'Independència i prou. Tant si hi ha acord amb l'estat anterior com si no les declaracions d'independència les fan sempre només la part que s'independitza i mai són "bilaterals" ni "multilaterals". Si volen, tant en Duran com altres pesadets poden parlar de declaració amb l'acord del regne d'Espanya o sense acord del regne d'Espanya però que deixin... Llegir més\naRIVAS-ESPAÑA DEL MOCHO Y DEL COÑO\n16 de febrer de 2014, 20.03 h\nRivas, porque no dices el ca de Calamocha, pueblo del tarao notario Caja Riques, padre del tararo Caja el cabrito de Franco!!! España es comos Calamocha, que solo cria mochos y mujeres limpia-WC


Satisfacció pel cicle de xerrades de coworking - Canal 10 Empordà\nSatisfacció pel cicle de xerrades de coworking\nDemà acaba oficialment el primer cicle de xerrades i conferències sobre el coworking i el coliving que s'organitza durant 15 dies a l'Escala, impulsat per la Fusteria Geli amb el suport de l'Ajuntament. Els organitzadors fan un balanç molt positiu de l'experiència, atès que ja han sorgit els primers projectes de cooperació entre diferents empreses del territori gràcies a l'oportunitat de trobar-se i compartir idees.\nSatisfacció per la celebració del primer Co-host del Coliving & Coworking Experiment, organitzat per la Fusteria Geli i l'empresa Pandora Hub, que s'ha celebrat durant 15 dies en diferents punts de l'Escala. Ha consistit en xerrades, conferències i tallers sobre dinamització del territori i enriquiment de l'emprenedoria creativa en zones rurals. Aquest cicle s'emmarca en l'obertura del nou projecte de responsabilitat social corporativa, l'Espai Coworking i Emprenedoria creativa de l'Escala, situat a les dependències de la Fusteria Geli.\nFruit d'aquestes xerrades, ja ha nascut un primer projecte a tres bandes, en què s'hi implicaran el restaurant El Molí de l'Escala, el Museu d'Empúries i la Fusteria Geli.\nL'objectiu d'aquest nou espai de coworking a l'Escala és potenciar la capacitat creativa del municipi, ja que el local pot funcionar com a punt de trobada per a microempreses i emprenedors, tant locals com de fora. I és que actualment el mercat i les necessitats dels clients són molt canviants, i cal reinventar-se contínuament.\nEl projecte compte amb el suport de l'Ajuntament de l'Escala.\nTaller de gossos policia a l'Escola Empúries\nXavi Múrcia omple l'Alfolí de la poesia de Vinyoli\nAcord per a la compra i enderroc d'un nou immoble a tocar de l' ...


La pregunta com a oportunitat, per RAÜL ROMEVA I RUEDA, a l?ARA, 16/11/2013 - Raül Romeva i Rueda\nLa pregunta com a oportunitat, per RAÜL ROMEVA I RUEDA, a l?ARA, 16/11/2013\nLa pregunta com a oportunitat, per RAÜL ROMEVA I RUEDA, a l’ARA, 16/11/2013\nLa dimensió còmica de la situació que estem vivint com a país és inqüestionable. Polònia s’encarrega contínuament de mostrar-nos-la en un exercici de sana i necessària autocrítica. Si volem ser un país normal, creïble i respectat hem de saber riure’ns de nosaltres mateixos, fins i tot en moments tan crucials i tensos com l’actual.\nPerò si bé l’humor és necessari per destensar, la flexibilitat i la capacitat d’empatia són crucials per construir.\nSón les dues cares d’una mateixa moneda, el yin i el yang d’un moment històric que, per bé o per mal, ja s’ha guanyat un lloc en els manuals que estudiaran els nostres infants, amb permís (o no) del ministre Wert.\nFa temps que en Toni Soler demostra que combinar aquestes dues facetes és possible. Diumenge passat, per exemple, feia una lúcida reflexió en aquest mateix mitjà sobre la necessitat d’acordar una pregunta clara i directa que representi al màxim les diverses sensibilitats de qui s’ha mostrat favorable a exercir el dret a decidir, independentment del sentit del seu vot, i alhora permeti una lectura diàfana dels resultats (“Per un sí inevitable“, ARA, 10/11/13).\nToni Soler s’atreveix, fins i tot, a proposar-ne un text: “¿Està d’acord que Catalunya esdevingui un estat independent que pugui decidir lliurement la seva relació amb Espanya i amb la Unió Europea?”\nIgual com ell (no ho diu, però ho dedueixo del seu escrit), jo també crec que és reiterativa. Personalment en tindria prou posant el signe d’interrogant darrere l’adjectiu “independent”, ja que entenc que la segona part de la pregunta (a partir de “que pugui”) hi va implícita. La raó és simple: la independència pot encabir el federalisme, mentre que a l’inrevés no.\nPerò també constato que en l’anomenat procés , cadascú té les seves circumstàncies personals, familiars i històriques. És inqüestionable que som una majoria creixent aquelles i aquells que trobem que l’uniforme que portem (altrament anomenat statu quo ) no ens agrada i ens en volem desfer. Alguna gent perquè el considera imposat per una direcció a qui no reconeix com a tal, d’altra simplement perquè creu que ja no li escau, li va petit, s’ha fet vell o està ple d’estrips.\nTant en un cas com en l’altre, les ganes de treure’ns-el són evidents. No obstant, si arriba el cas que ens alliberem de l’incòmode vestit, tindrem un dilema: haurem d’escollir entre practicar el nudisme internacional, o bé, conscients que en aquest món globalitzat fa massa fred per anar sempre a pèl, haurem d’escollir una cobertura que ens aporti escalfor: estat federat (amb Espanya), de blau europeu (al costat d’Espanya) o d’estat associat (amb qui ho vulgui).\nA aquestes altures, la simple menció que hi ha diferents escenaris possibles genera recels, i fins i tot urticàries. I, no obstant, no podem negar que el debat existeix, i que aquest debat condiciona la redacció mateixa de la pregunta. Així doncs, la qüestió, per a mi, és si com a país sabrem convertir aquesta circumstància en una oportunitat.\nPer això és tan important que en la formulació de la pregunta s’hi pugui sentir inclosa tota aquella persona que, independentment del temps que hagi trigat a arribar a aquesta conclusió, del seu sentiment nacional o nacionalista, de la seva procedència o de la seva llengua, entengui que cal redefinir les regles del joc.\nEl mateix Toni Soler accepta que una pregunta com la que proposa possiblement no satisfaci plenament a ningú. Alguna gent podem trobar-la innecessàriament llarga i complexa, i d’altres, al contrari, massa determinista. La qüestió és si satisfà prou una clara majoria de manera que provoqui una gran participació, i que la resposta que en surti permeti treure’n un missatge clar. I sí, crec que la proposta compleix amb aquest objectiu.\nEstem en un moment en què tan important és tenir altura de mires, com cintura, per esmentar dos dels conceptes que proliferen sovint en el debat, almenys en el virtual.\nEs tracta, entenc, de fer explícit quin és el subjecte sobirà que la majoria de Catalunya desitja esdevenir per encarar una negociació, la que sigui. Aquest és el comú denominador que hauria de permetre que tant la gent independentista (sigui europeista o euroescèptica) com la partidària d’una opció federalista o confederalista poguessin votar sí amb tota comoditat, i sense notar picors ni estretors en el vestit.\nEn síntesi, sóc dels qui pensa que ara, més que mai, la fortalesa del sí rau en la seva diversitat. El monolitisme, crec, el condemnaria.\nFont foto: Lamartarile / ARA\n17 de novembre de 2013 a les 6:46 pm\nAquesta encertada reflexió és la garantia definitiva que necessitem per assolir un SI aclaparador. Espero que tothom que vulgui poder votar recolzi la teva idea.\nP.D.: Et necessitem a 1a fila per millorar la política catalana.


Saber més respecte al cognom Talić és saber més sobre aquelles persones que amb tota probabilitat comparteixen uns orígens i avantpassats comuns. Aquest és el motiu pel qual és freqüent que el cognom Talić sigui més abundant en uns certs països del món en concret que en uns altres. En aquesta pàgina és possible conèixer quins són els països del planeta en els quals existeix una major quantitat de persones amb el cognom Talić.\nEl cognom Talić en el món\nLa globalització és un fenomen que ha fet que els cognoms es difonguin molt més lluny de de el país en què es va originar, de manera que podem trobar cognoms asiàtics a Europa o cognoms americans a Oceania. De la mateixa manera ocorre en el cas de Talić, que com es pot comprovar, és possible assegurar que és un cognom representat orgullosament en gairebé tothom. D'igual manera existeix països en els quals certament el nombre de persones amb el cognom Talić és major a la de la resta de països.\nEl mapa del cognom Talić\nL'oportunitat d'informar-se en un mapamundi sobre quins països posseeixen una major quantitat de Talić en el món, és de gran ajuda. Col·locant-nos sobre el mapamundi, damunt d'un país concret, som capaços de veure la xifra exacta de persones que porten el cognom Talić, per a aconseguir així la informació precisa de tots els Talić que pots trobar en l'actualitat en aquest país. Tot això ens ajuda també a comprendre no solament d'on és oriünd el cognom Talić, sinó també d'en quina manera s'han desplaçat i s'han traslladat les gents els orígens de les quals formen part de la família amb el cognom Talić. De la mateixa manera, podem veure en quins països s'han arrelat i desenvolupat, motiu pel qual si Talić és el nostre cognom, resulta atractiu saber a quins altres llocs del globus és possible que migrés alguna vegada un avantpassat nostre.\nPaïsos amb més Talić del món\nBòsnia i Hercegovina (2563)\nSi ho mires atentament, en aquesta web et presentem tot allò que és important perquè puguis tenir la informació real de quins països tenen un major número de Talić en tot el planeta. D'igual manera, és possible veure'ls de forma molt gràfica en el nostre mapa, en què els països en els quals resideixen una quantitat major de persones amb el cognom Talić poden veure's pintats en un to més fort. D'aquesta manera, i amb un simple cop de vista, pots localitzar sense dificultat quins són els països en els quals Talić és un cognom més freqüent, i en quins països Talić és un cognom insòlit o inexistent.\nNom de Famille Talić


Espectacular xalet a l’exclusiva zona residencial de Can Diumenge amb vistes immillorables sobre la Vall i sol tot el dia.\nParcel·la de 800 m² amb dos xalets de 490 m² i de 120 m².\nXalet de 490 m² disposa de cinc suites i dos lavabos, distribuït:\nP1 – Nivell sobre el carrer, gran sala polivalent oberta damunt del saló de la planta 0 i una gran suite amb sortida a la terrassa (actualment despatx).\nP0 – Nivell carrer, entrada principal del xalet, rebedor, ampli saló menjador amb llar de foc i sortida a la terrassa, gran cuina office amb llar de foc i sortida a la terrassa, rebost i pàrquing exterior per un cotxe amb teulada.\nP -1 – Nivell sota carrer, quatre espaioses suites amb tots els seus banys i sortida a la terrassa. Lavabo de cortesia.\nP -2 – Nivell jardí, gran i espaiós salo menjador amb llar de foc, grans finestrals amb sortida al jardí i zona de cuina, celler, safareig i un bany. El jardí disposa d’hort i barbacoa.\nCalefacció a gasoil amb dipòsit de 5.000 litres.\nRampa d’accés des del carrer al jardí, amb possibilitat de tancar la sota rampa amb porta de garatge per tres cotxes.\nXalet de 120 m² disposa de tres habitacions dobles i dos banys.\nDúplex amb accés des del carrer.\nP1 – Cuina separada del saló menjador amb llar de foc i grans finestrals amb sortida a la terrassa.\nP0 – Tres habitacions dobles un bany complet i un lavabo amb dutxa.\nDues places d’aparcament exterior amb teulada.\nCalefacció a gasoil amb dipòsit de 1.000 litres.\nReferència TroboCasa: 164151\nPreu: 3.780.000 €\nSuperficie del terreny: 800 m2\nRef immobiliària: 2394\nXalet en venda en Escaldes-Engordany - ref: 2394 - Montpla // Trobocasa


Curs de patrimoni eivissenc\nLa CNL està organitzant un curs de patrimoni eivissenc per al professorat del centre.\nUs hi podeu inscriure a la porta de la sala de professors fins al dia 25 d'octubre.\nPublicat per Meritxell a 18:05 Cap comentari:\nJa tornam a ser aquí!\nI rebem amb il·lusió els nous membres de la CNL!\nTrobarem a faltar els companys de la comissió que segueixen el seu camí per altres contrades: n'Adrià, n'Aleix i en Joan Carles, que han aportat tantes coses polides al grup. Us desitjam el millor!\nUna abraçada de la comissió i molta alegria!\nPublicat per Meritxell a 21:15 Cap comentari:\nVídeo resum de la Setmana de la Terra\nEtiquetes de comentaris: Setmana de la Terra\nAgraïments Setmana de la Terra\nUn any més hem celebrat a l’institut Xarc la Setmana de la Terra, una setmana dedicada a promoure dins la nostra comunitat educativa el coneixement i l’estima del patrimoni natural, històric i cultural d’Eivissa; un patrimoni que, malauradament, cada dia està més malmès. El nostre territori, la nostra mar, la posidònia, la nostra llengua... Cal fer moltes reflexions sobre el llegat que hem heretat i el que en fem, sobre la responsabilitat que tenim cada un de nosaltres perquè no es perdi.\nAmb aquestes línies vull donar les gràcies a totes les persones que, desinteressadament, han vingut aquests dies a compartir amb nosaltres els seus coneixements i el seu amor per aquest llegat: a en Josep Maria Garí per regalar-nos un passeig pel món dels fenicis i recordar-nos tot el que ens han deixat; a en Lluís Ferrer, per explicar-nos com es fa un pa tradicional, com li ve la inspiració per escriure i perquè és tan important protegir l’illa de Tagomago; a la Federació de Tir amb bassetja i molt especialment a en Pep Saliner, que torna cada any per ensenyar-nos a tirar amb bassetja; al Grup d'Estudis de la Naturalesa(GEN), que a través de n’Agnès Vidal, sempre tan riallera i generosa, ens ha dut els tresors de la platja al centre; a l’Associació Es Retorn, per despertar la curiositat dels nostres alumnes amb la seua exposició d’objectes artesanals; a en Toni Peixet i n’Ana Planells per venir amb els seus cans eivissencs, que sempre ens entendreixen a tots; a en Josep Cardona Serapio, per arribar carregat d’instruments i ensenyar-nos a fer una bona sonada: a l’escriptora tarragonina Noemí Bagés, per acceptar la nostra invitació a conèixer Eivissa i fer-nos gaudir d’una molt bona estona parlant de llibres i del fet d’escriure; a en Toni Manonelles, per fer-nos viatjar en el temps i il·lustrar-nos sobre els detalls del festeig eivissenc; a en Toni Caramunt i en Juanjo de Can Rei de Sant Miquel per ensenyar-nos a brular un corn i a en Juan Carlos Rosselló i en Toni Murtera per delectar-nos amb els seus ucs.\nEs mereixen un agraïment molt especial na Maria Domínguez, na Maria Ramon, na Natàlia Sánchez, na Marina Tur i n’Alejandro Cruz per dedicar hores a ensenyar els seus companys i professors a ballar pagès acompanyats d’en Toni Sendic i en Juan Carlos Rosselló. També per muntar una paradeta tan polida d’indumentària i instruments tradicionals. Agraïm de tot cor la col·laboració de sa Colla des Broll i la participació en la gran ballada del divendres de na Paula Sánchez, n’Elena Costa, en Dani Roig, na Celia Ferrer, na Patricia Riera, na Carolina Ferrer, en Joan Fernández i en David Planells.\nTambé volem agrair la seua implicació i feina als alumnes, lectors i músics, de la lectura poètica que ens han tornat a commoure recitant les poesies d’en Marià Villangómez (ben preparats pels seus professors) i als cantants i músics del concert de cloenda. Una felicitació especial per als alumnes que s’atreviren a fer un solo: n’Ian Guasch, en Ricardo Gavilán, n’Erika Bernia, na Noha i n’Arianna Guasch. També al nostre ex-alumne Toni Sánchez, que ens va emocionar i fer cantar amb la seua trompeta passant del jazz al despacito (Sempre has set un sol!), acompanyat d’en Miquel Mengual. Gràcies a na Nayara Martorell i na Maraba López per fer el reportatge fotogràfic; i a l’alumnat de PMAR II per la seua ajuda.\nL’enhorabona als guanyadors del nostre concurs literari. Aquests premis, els podem donar gràcies a les llibreries Mediterrània, Vara de Rey, Carlin, i a l’editorial Mediterrània.\nPerquè surti bé una setmana com aquesta cal la comprensió i complicitat de molta gent. Gràcies a l’equip directiu del centre que dóna tot el seu suport a aquest projecte i als professors que hi dediquen hores extres, especialment a en Vicent Sebastià, en Toni Guasch, na Laura Marí, n’Aleix Querol, n’Adrià Albert, en Joan Carles Coca, en Francesc Mahiques, en Samuel Vázquez, en Javier Elipe, na Conchi Iglesias i na Celia Álvarez. Gràcies també a n’Edgar Ribera i en Juan Carlos Elvira per la seua ajuda. I gràcies a en Llorenç, per la seua paciència!\nFinalment, gràcies a l’Ajuntament de Santa Eulària, a l’Institut d’Estudis Eivissencs, a El ramo de flores, a Can Rich, Can Maymó, Can Miquel Guasch, Sa Pagesa i Gatzara per la seua col·laboració. I al Periódico de Ibiza per fer-se ressò de les nostres activitats.\nLa festa del divendres es va tancar amb tota la comunitat educativa, de procedències molt diverses, unida, il·luminada amb somriures i rialles, cantant l’Anàrem a Sant Miquel. Tant de bo aquesta alegre unió de persones tan diverses es reflecteixi algun dia a l’hora de cuidar la nostra fràgil illa i tot el seu patrimoni.\nProfessora de l’IES Xarc\nPublicat per Meritxell a 20:19 Cap comentari:\nPremiats del concurs literari\nJa tenim els guanyadors del nostre concurs literari! El veredicte del jurat es farà públic el proper divendres 7 d'abril.\nEls premis del concurs són possibles gràcies a la fidel col·laboració de:\nPublicat per Meritxell a 21:21 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: concurs literari de Sant Jordi\nBLOC de la Setmana de la Terra\nRecordau que podeu seguir les activitats de la Setmana de la Terra al bloc:\nPublicat per Meritxell a 21:02 Cap comentari:\nProgramació de la VI Setmana de la Terra\nDel 3 al 7 d’abril de 2017\nUna setmana dedicada\nal nostre patrimoni històric,\nnatural i cultural\n8.00.h. Ball pagès\na càrrec dels alumnes balladors del centre (1r d’ESO C)\n9.00h. Xerrada sobre els fenicis\na càrrec d’en Josep Maria Garí (2n d’ESO A, B i E)\n9.55h. Xerrada sobre els fenicis\na càrrec d’en Josep Maria Garí (2n d’ESO C i D)\n11.10h. Entrevista a Lluís Ferrer\na càrrec de l’alumnat de 2n d’ESO B i C.\n12.00h. Entrevista a Lluís Ferrer\na càrrec de l’alumnat de 2n d’ESO A i D.\n11.10h a 12.55h. Recitam en Villangómez\nLectura poètica a càrrec d’alumnes de 1r d’ESO\nacompanyats dels músics del centre\n11.10h a 14.00h. Tallers de Tir amb bassetja\na càrrec de la Federació de Tir amb bassetja (2n d’ESO A, D i E)\n12.55h a 13.25h. Taller Viu la platja (3r d’ESO D)\n9.00h. a 11.10h. Exposició d’oficis tradicionals\na càrrec de l’associació Es Retorn (3r d’ESO A, B, C i D)\n9.50.h. Ball pagès\na càrrec dels alumnes balladors del centre (1r d’ESO B)\n10.45h a 12.00h. Xerrada sobre el ca eivissenc\na càrrec d’en Toni Peixet i n’Ana Planells (4t d’ESO A, B, C i D)\n12.00h. Instruments tradicionals i ball\na càrrec d’en Josep Cardona Serapio (3r d’ESO D i grup d’Arts escèniques)\n9.50h. Xerrada sobre el llibre Rere els murs\na càrrec de na Noemí Bagés (3r d’ESO A, B i C)\n11.10h. Ball pagès\na càrrec dels alumnes balladors del centre (1r d’ESO D)\n11.10h. Xerrada El festeig pagès\na càrrec d’en Toni Manonelles (4t d’ESO C i D)\n10.45h a 12.55h. Exposició d’eines tradicionals\na càrrec de n’Antoni Guasch (1r d’ESO A, B, C i D)\n12.00h. Xerrada El festeig pagès\na càrrec d’en Toni Manonelles (4t d’ESO A i B)\n12.00h. Ball pagès\na càrrec dels alumnes balladors del centre (1r d’ESO A)\n12.00h a 14.00h. Taller de Tir amb bassetja\na càrrec de la Federació de Tir amb bassetja (2n d’ESO B i C)\n12.15h Concurs d’ucs i corns\n12.30h Gran ballada pagesa\n13.30h Entrega de premis\nI durant tota la setmana: TALLERS I EXPOSICIONS ALS PATIS!\nColla de Ball Pagès Es broll, Associació Es Retorn, GEN-GOB Eivissa,\nToni Caramunt i Juanjo de Can Rei de Sant Miquel amb els seus corns\ni Juan Carlos Rosselló i Toni Murtera amb els seus ucs.\nTotes les activitats que es duen a terme durant aquesta setmana\nsón obertes als pares i mares que hi vulguin participar.\nPublicat per Meritxell a 20:53 Cap comentari:


usuari discussió:Vinals - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nN'Vinals està prenent-se un pseudoViquidescans.\n"Aquí es diu, aquí es quede."\nArxiu anglès (any 2008-2012)\n1 Year 1992 or 1995\n2 Proposta d'esborrament de la pàgina «Àrea metropolitana de Tarragona-Reus»\n3 tornar a editar\n4 Proposta esborrament\n5 Avís de retirada de distinció\nYear 1992 or 1995[modifica]\nThank you for the history of line 1 "Línia 1 del metro de Barcelona.svg". The line to Fondo opend there 1995. But in ca:Estació_de_Fondo Fondo seems to be opend 1992, not 1995. Maybe the number is wrong ? --Uwca (disc.) 08:36, 7 oct 2017 (CEST)[respon]\nProposta d'esborrament de la pàgina «Àrea metropolitana de Tarragona-Reus»[modifica]\nHola, S'ha obert una proposta per esborrar la pàgina «Àrea metropolitana de Tarragona-Reus», que heu iniciat o en què heu col·laborat significativament, per incomplir algun dels criteris de la Viquipèdia després de ser avisat prèviament sense haver-se solucionat.\nEsteu convidat a participar en la discussió relativa a aquesta proposta. Si no esteu familiaritzat amb el procés, podeu llegir-ne les normes i polítiques a «Viquipèdia:Esborrar pàgines». Per qualsevol dubte, podeu deixar-me un missatge, formular-lo a la La taverna o, directament, al xat. No us ho prengueu com una qüestió personal, intenteu entendre'n els motius i demaneu-ne aclariments si cal. --Marraco (disc.) 10:25, 22 març 2018 (CET)[respon]\ntornar a editar[modifica]\nHola, has acabat el descans? Tens algun projecte en ment de la magnitud del metro? Voldria que tornessis a entomar articles connexos similars, és la millor manera de tenir un tema cobert --barcelona (disc.) 12:12, 26 maig 2018 (CEST)[respon]\nEstació de l'Ampolla - Perelló - Deltebre, Estació de les Borges del Camp, Estació de Riudecanyes-Botarell i Estació de Riells i Viabrea - Breda, amb FVA no resolta des de 2012 han estat proposats per esborrar. --Panotxa (disc.) 07:08, 9 feb 2019 (CET)[respon]\nAvís de retirada de distinció[modifica]\nHi ha una proposta per retirar la distinció de l'article Metro de Londres, que vau crear o en el qual heu col·laborat significativament, com a Article de Qualitat. Podeu seguir la votació corresponent seguint aquest enllaç. Us encoratgem a que treballeu en millorar l'article i resoldre'n els defectes perquè compleixi els criteris de qualitat i pugui mantenir el seu estatus actual.\nWilly31igd (parlem?) 14:22, 6 maig 2021 (CEST)[respon]\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Usuari_Discussió:Vinals&oldid=27122597»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 6 maig 2021 a les 13:22.


Els cèrvols ‘zombis’ amb una malaltia molt contagiosa tenen els Estats Units en alerta\nEls cèrvols “zombi”, afectats per una malaltia neurodegenerativa que els convergeix en animals ensopegadissos i bavejants, ja són presents a vint-i-quatre estats dels Estats Units, causant l’alarma a altrs estats com el de Nevada on, de moment, s’ha aconseguit contenir l’infecció durant la temporada de caça i les autoritats esperen poder continuar fent-ho.\nActualment, el Departament de Vida Salvatge de Nevada demana als caçadors que visitin les estacions de control mòbil que hi ha als límits de l’estat per tal que les preses abatudes que puguin estar afectades per la malaltia, que ataca el cervell i la medul·la espinal de cèrvols, wapitis i ants, puguin ser analitzades, un procés que només dura cinc minuts i que no afecta la qualitat de la carn que se n’obtingui. Pel que fa als exemplars caçats fora de Nevada, el governador Steve Sisolak va aprovar, el maig passat, la prohibició d’entrar-ne a l’estat.\nExemplar d’ant al Canadà | Pxhere\nEls símptomes de la malaltia acaben convertint els exemplars afectats en criatures que tenen dificultats per caminar, bavegen contínuament i tenen un pes molt baix. A més, segons el Centre de Control de Malalties dels Estats Units, els animals poden deixar de tenir por als humans i tornar-se més agressius. Es creu que la infecció es transmet per contacte directe amb els fluids corporals dels cèrvols malalts o bevent aigua contaminada, és mortal de necessitat i actualment afecta principalment els estats de Wyoming, Colorado i Kansas, tot i que també s’han detectat exemplars malalts a 21 estats més.\nTot i que el risc de transmissió als humans és baix, les autoritats sanitàries han advertit els caçadors que la barrera entre espècies podria no ser suficient per impedir que les persones pateixin la malaltia. A més, com que el període d’incubació en cèrvols pot ser de més d’un any, es recomana als caçadors que analitzin els animals que cacin per evitar ingerir carn contaminada. A més, també demanen prendre mesures de seguretat a l’hora de manipular el cervell i la medul·la de les preses abatudes i passar el mínim de temps possible fent-ho.\nestats units fauna salvatge infecció malaltia malaltia neurodegenerativa


Estatuts, codi ètic\ni codi deontològic del COPC\nEl Col·legi Oficial de Psicologia de Catalunya està regit per textos legals que regulen la seva activitat, com són els seus estatuts, el codi ètic i el codi deontològic de la professió\nEstatuts Codi ètic Codi deontològic Documents rectors del Col·legi\nEstatuts de Col·legi Oficial de Psicologia de Catalunya\nEl Col·legi Oficial de Psicologia de Catalunya va aprovar en Junta de Govern, el març de 2019, el Codi ètic del COPC. L’aprovació del Codi és la primera de les mesures per implementar un model de prevenció de delictes i incompliments normatius i evitar possibles responsabilitats corporatives. Aquest sistema, regulat per llei i denominat compliment normatiu (compliance), es defineix com l’adequació dels procediments i de les actuacions d'un organisme a la normativa en vigor.\nEl Codi ètic defineix els principis de comportament de la institució i vincula totes les persones de l’organigrama del COPC (Junta de Govern, comitès, comissions, seccions, etc.) i de la plantilla de treballadors i treballadores. Pel que fa al conjunt de persones físiques i jurídiques que s´hi relacionen habitualment, tals com proveïdors de béns i serveis, professionals externs o similars, el Col·legi Oficial de Psicologia de Catalunya en farà una difusió extensiva per tal de garantir no només el seu coneixement, sinó el compromís de complir-lo com a propi.\nEl Codi ètic del Col·legi Oficial de Psicologia de Catalunya es pot consultar en català en aquest enllaç:\nCodi ètic del Col·legi Oficial de Psicologia de Catalunya\nPodeu consultar el codi deontològic en català, castellà i anglès:\nCodi deontològic del Col·legi Oficial de Psicologia de Catalunya\nDocuments rectors del Col·legi\nPrem damunt l'enllaç per descarregar els arxius


La manca de joves qualificats a Tarragona compromet el ram de la construcció\nLa construcció d'edificis no entra dins de les preferències dels joves professionals.\nLes empreses formen els seus propis treballadors a les obres mentre demanen una dignificació que faci atractiu l'ofici\nActualitzada 11/05/2022 a les 20:43\nEls empresaris del ram de la construcció, tant de la ciutat com de la demarcació, observen amb preocupació la manca de joves interessats en la professió de paleta, cosa que els du a contractar a treballadors forans. Si bé no es queixen pel fet que els operaris hagin de ser estrangers, sí que troben a faltar la formació que reben els estudiants que fan cicles formatius de construcció als instituts.\nA Tarragona, l'IES Comte de Rius, que és el que s'encarrega d'impartir-los, ha notat un repunt en la demanda d'aquests estudis professionals, tot i que amb la quantitat de matriculats creu que no seran suficients per cobrir les necessitats. Aquesta situació es dona en un període en el qual, gràcies a la recuperació de l'economia i l'anunci dels fons europeus Next Generation, s'espera que no mancaran comandes en el futur, cosa que fa augmentar la preocupació sobre la viabilitat del sector en els pròxims mesos i anys.\nSegons l'informe anual de l'Observatori Industrial de la Construcció, a nivell de l'Estat només el 9,1% dels ocupats del sector són joves. Aquest informe alerta que hi ha amenaces que afecten la productivitat i la competitivitat del teixit empresarial, com ara l'envelliment progressiu de la força laboral.\nD'aquesta manera, el document explica que des del 2008, la població jove ocupada al sector menor de 30 anys ha passat de representar el 25,2 % al 9,1 % el 2021, descendint més de 16 punts percentuals. Mentrestant, la població ocupada de 55 anys i més, ha passat del 9,4% el 2008 a suposar el 19,1%, augmentant més de 9 punts.\nLa manca de recanvi generacional o d'interès dels més joves és fàcil d'explicar per als responsables del sector. Joan Romeu, president del Gremi de la Construcció del Tarragonès, ha indicat que «no és que els joves ens facin falta només ara. Els vam perdre amb la crisi financera del 2008, perquè aleshores no teníem feina per oferir-los. Ara ens trobem que no hi ha personal de reposició perquè no entra gent nova, però això també passa en altres oficis, com ara lampistes, fusters, o electricistes».\nRomeu creu que això és així perquè «el sector no dona una imatge atractiva. La Cambra de Contractistes de Catalunya ja està buscant maneres de corregir aquest problema». Romeu remarca que el ram de la construcció no és com la imatge tòpica que se'n tenia fa anys, ja que «ara treballem amb maquinària, elements de seguretat i materials tecnològics. El sector ha canviat molt». Però reconeix que és una especialitat «de formació lenta. No es fàcil fer el que fem i no tothom està format. D'això, ara, ens n'encarreguem les empreses».\nA manca de joves titulats, els constructors contracten persones provinents de l'exterior, la majoria dels quals no tenien abans la formació que es necessita, cosa que motiva que siguin les pròpies constructores les que ensenyin l'ofici. Romeu calcula que el 70% de la mà d'obra actual és d'altres països d'arreu del món, com ara d'Europa de l'Est, d'Àfrica del Nord, de l'Amèrica Llatina i també de l'Índia i del Paquistan.\nRomeu insisteix en el fet que «els joves han de poder veure que en un sector com aquest et pots guanyar la vida. No tenim els pitjors convenis del mercat laboral, precisament, i els caps de setmana són festius. Això no ho poden dir altres com l'hostaleria».\nEl constructor no s'acaba de refiar, però, de la revifalla que s'espera amb els projectes finançats pels fons Next Generation de la Unió Europea perquè «ara mateix hi ha un problema de preus disparats en totes les mercaderies, i caldrà veure com afecta als encàrrecs d'obres», conclou.\nEl president del Gremi de la Construcció del Baix Camp, Antoni Sentís, s'ha pronunciat en una línia similar a la del seu col·lega tarragoní, tot i que posa l'accent en la necessitat de promoure els cicles formatius, de grau mitjà i superior, als instituts.\n«Amb la crisi del 2008 vam perdre una generació de paletes», afirma, «i el que necessitem ara és mà d'obra qualificada». Per aquest motiu, Sentís posa l'accent en la necessitat de dignificar la professió. Creu, també, que els ajuntaments podrien organitzar escoles d'oficis per fomentar l'interès en aquest sector.\nL'institut Comte de Rius de Tarragona ofereix un cicle mitjà i un altre superior de construcció. El seu responsable, el professor Ramon Cañadas, explica que en l'actualitat els segueixen un total de 15 alumnes, i admet que «al sector fa falta molta gent», tot i que fa un parell d'anys no arribaven als 10, i aquesta tendència la veu positiva.\nPensa, també, que caldria modificar les normes de contractació i demanar alguna titulació per exercir l'ofici. I avança la idea segons la qual «els centres també podrien formar immigrants, si el que es vol és mà d'obra qualificada», explica.\nComenta el contingut : La manca de joves qualificats a Tarragona compromet el ram de la construcció


En venda Casa adossada a l'Escala, l'Escala Riells de Dalt Piscina\nCasa adossada a l'Escala, l'Escala Riells de Dalt, en venda\nNº de referència: 281-192\nSup. parcel·la 168 m²\nCasa adossada amb piscina privada a 1000 metres de la Platja\nCasa adossada amb piscina privada a 1000 metres de la Platja de Riells. Construïda en dues planta a la planta baixa hi ha menjador saló amb xemeneia i amb sortida al jardí i piscina privada, cuina independent equipada, un dormitori i bany. A la Primera planta dues habitacions, bany amb banyera i terrassa. Compra i gaudeix de les teves vacances en una increïble Vila marinera (L´Escala) Situada a la Costa Brava, a la Catalunya mediterrània, donant les seves platges a la badia de Roses, badia que des del 2011, ha entrat a formar part del club de les Badies Més Belles del Món, una distinció avalada per la Unesco. En aquest municipi es troben les ruïnes de la ciutat grecoromana d´Empúries. L´Escala és una destinació de turisme que ofereix una gran diversitat de propostes per a tota la família, i per a tots els gustos i necessitats, Platges i cales, parcs naturals i muntanyes, interessants monuments i restes que van deixar antics pobladors per aquestes costes mediterrànies, museus, una interessant oferta gastronòmica i infraestructures per a l´oci i el turisme actiu, és el seu millor catàleg de presentació.\nCertificació energètica: E 222.00 E 37.00\nSup. parcel·la: 168 m²\nCertificació energètica (consumo): E 222.00 kw h/m2 año\nEn venda 210-120\nCasa en venda a l'Escal adossada amb 127m², 120 metres útils, 152 metres de parcel·la, 4 dormitoris, 2 banys i...\nPreu actual: 229.000€


Detingut l'acompanyant de la dona que va morir després de caure a l'embassament d'Alarcón (Conca)\nL'acompanyant de la dona que aquest dimecres passat va morir després de precipitar-se el cotxe en el qual es trobava a l'embassament de Henchidanos, al municipi de Conca de Alarcón, ha estat detingut per un delicte d'homicidi imprudent.\nBolca un cotxe en un accident a l'Eixample i deixa tres ferits lleus\nSegons han confirmat fonts de la Delegació del Govern central a Castella-la Manxa, l'home, veí de la província de Lleida, que ja ha passat a disposició judicial, va quedar detingut després de prestar declaració al llarg d'aquest dijous davant la Guàrdia Civil.\nEls fets van passar aquest dimecres quan cap a les 17.35 hores un vehicle amb un ocupant al seu interior es precipitava a les aigües d'aquest embassament.\nAgents del Grup Especial d'Activitats Subaquàtiques de la Guàrdia Civil (GEAS) recuperaven aquesta matinada el cos sense vida de la dona que es trobava en el vehicle.\nLa titular del Jutjat de Primera Instància i Instrucció número 2 de Motilla de Palancar (Conca) es troba a l'espera de les proves pericials i forenses oportunes que s'aclareixin les causes que van propiciar que el vehicle es precipités a l'embassament de Henchidanos.\nFonts del Tribunal Superior de Justícia de Castella-la Manxa han indicat que les primeres diligències acordades per la titular del jutjat, que investiga les circumstàncies en què s'han produït els fets, va ser ordenar l'aixecament del cadàver de la dona i l'autorització de la pràctica de l'autòpsia, se li va practicar aquest dijous a l'Institut de Medicina Legal de Conca.


El govern espanyol hauria "posat en risc" CaixaBank i el Sabadell amb la retirada de dipòsits\n7 min. Barcelona 29/05/2019 12:41 Traduccions: Cat Cas\nEl Col·legi d’Economistes de Catalunya va publicar ahir les dures conclusions de la seva anàlisi sobre el paper de l’Estat durant els mesos posteriors al referèndum de l’1 d’Octubre. Segons l’entitat, l’Estat va adoptar mesures de “propaganda” política que van tenir un impacte molt petit sobre l’economia, però al mateix temps va posar en perill els dos principals bancs catalans.\nTant pel que fa a la retirada de dipòsits de les entitats financeres com al canvi de seus i la intervenció de la Generalitat mitjançant l’article 155, Modest Guinjoan, professor de la UPF i president de la comissió d’economia catalana del Col·legi, va assegurar que l’Estat va voler llançar “el missatge de qui mana aquí”.\n“En la pràctica, la principal incidència no va ser econòmica”, va dir Guinjoan, sinó política: “Va ser un bon sistema de propaganda política sobre el sistema econòmic”. “L’impacte que es buscava amb les intervencions analitzades consistia en enviar un missatge polític i propagandístic. Aquest objectiu es pot dir que va fracassar, tal com es va palesar en les eleccions del 21 de desembre del 2017”, afegeix el text del Col·legi d’Economistes.\nL’Estat va posar en perill el Sabadell i CaixaBank\nUn estudi de l’exmembre del consell d’administració del Banc d’Espanya Guillem López Casasnovas conclou que arran del referèndum es van retirar uns 36.000 milions d’euros de dipòsits a Catalunya, “un terç dels quals van ser d’entitats estatals”. Això situa la retirada de fons públics dels dos grans bancs catalans en uns 12.000 milions. Un cop desestacionalitzada, la xifra es reduiria a 25.000 milions i un any després n’haurien tornat 8.000. Aquestes xifres s’aproximen a les que va publicar l’ARA l’octubre passat, quan va explicar per primera vegada la guerra econòmica de l’Estat contra Catalunya.\nLa raó d’aquesta reducció és que una part dels dipòsits que van sortir de Catalunya corresponien a administracions i empreses de l’Estat, i una vegada efectuats els canvis de seu dels bancs catalans van tornar. Segons Guinjoan, des de l’Estat “es van posar en risc dues entitats financeres catalanes” (CaixaBank i Sabadell), tot i que finalment la fuga de dipòsits no va tenir un impacte negatiu.\nTrasllat de seus socials\nConsidera negligible l’impacte econòmic de la fuga d’empreses\nLa pressió de l’Estat sobre les empreses “va ser important”, explica l’estudi, que torna a coincidir amb les informacions de l’ARA, i es va concentrar en companyies de “sectors molt regulats, o molt orientats al mercat espanyol o amb estructures societàries que els feien més vulnerables”. “Les multinacionals instal·lades a Catalunya, les empreses familiars i les bàsicament exportadores no van participar de manera significativa en el moviment del canvi de seus”, afegeix el text.\n“No hi ha cap dubte sobre la coordinació i l’impuls des del cor del govern central i de l’Estat”, conclou la institució professional en un document resum dels diversos debats i estudis duts a terme per analitzar l’impacte de l’1-O sobre l’economia.\nEl Col·legi veu complicat determinar exactament quantes d’aquestes empreses van traslladar realment la seu, perquè moltes societats són instrumentals o fons que depenen d’empreses més grans. No obstant això, l’impacte sobre l’economia catalana del trasllat de seus va ser “negligible” perquè van mantenir l’operativa a Catalunya.\nLa sortida d’empreses, a més, va tenir un impacte reduït sobre els comptes del Govern perquè no va afectar els principals impostos -IRPF, IVA i impost de societats-. Només va tenir un cost a nivell de menys ingressos per la taxa d’actes jurídics documentats de les empreses que van traslladar la seu social, que suposaven una part destacable de la recaptació d’aquest tribut. Tot i així, el fet que anteriorment les ampliacions de capital ja haguessin quedat exemptes de l’impost va fer que la caiguda d’ingressos fos més baixa.\nEl 155 va costar 1.800 milions i va reduir l’autodefensa del Govern\nA més, el Col·legi recorda el cost directe de 130 milions d’euros sobre els comptes de la Generalitat derivat de l’aplicació de l’article 155, segons va quantificar el 2018 el comissionat per a l’Autogovern. La xifra s’amplia a 1.800 milions si s’hi inclouen els costos derivats del bloqueig pressupostari i l’ajornament de pagaments. Ara bé, l’entitat creu que “el principal dany causat per l’article 155 va ser sobre la capacitat d’autogovern i d’autodefensa”, com en el cas del conflicte pel Museu d’Art de Lleida.\nTot i els mals pronòstics, el deute de la Generalitat no es va veure més afectat que en altres casos d’inestabilitat política. Per exemple, la prima de risc de la Generalitat es va enfilar un 4,4% entre els mesos anteriors a l’1-O -com l’espanyola- i l’endemà, però va caure un 10,6% al novembre. Durant la moció de censura contra Mariano Rajoy, la prima de risc de l’Estat es va doblar. “No sabem si els mercats creien que no hi havia risc d’independència o si creien que la independència no era un risc”, va comentar Guinjoan.\nEl Col·legi culpa les càrregues policials de la caiguda del turisme\nEl Col·legi d’Economistes sí que considera que l’1-O va tenir un impacte negatiu sobre el turisme, especialment durant l’últim trimestre del 2017, quan es va produir una reducció de les reserves turístiques. Segons el catedràtic de la UPF Albert Carreras, la principal causa d’aquesta disminució van ser “les imatges de càrregues policials” durant la jornada del referèndum.\n1. Com ha arribat el Col·legi d’Economistes a les conclusions sobre el paper de l’Estat arran de l’1-O?\nEntre el gener i el març d’aquest any, la comissió d’economia catalana del Col·legi -una de les diverses que treballen a la institució- va dur a terme tres debats amb experts per analitzar l’impacte de la sortida de dipòsits, el trasllat de seus socials d’empreses i la intervenció de la Generalitat. En aquestes jornades, els experts van presentar les seves opinions i treballs elaborats per a l’ocasió sobre tots aquests temes.\n2. Per què es publiquen ara les conclusions?\nSegons el president de la Comissió d’Economia Catalana, Modest Guinjoan, el Col·legi ha esperat més d’un any per analitzar l’impacte econòmic de la intervenció de l’Estat per guanyar més “perspectiva” amb el temps i per tenir més dades disponibles per analitzar i per comparar.\n3. Quin impacte va tenir, globalment, la intervenció de l’Estat per aturar el referèndum i la posterior declaració d’independència?\nEl Col·legi considera que les mesures de l’Estat van tenir “un impacte baixíssim” sobre l’economia: el trasllat d’empreses només va ser nominal, però l’activitat de les companyies es va mantenir a Catalunya, mentre que les multinacionals no es van moure i el PIB i la inversió estrangera van continuar creixent mentre queia la desocupació. Els únics costos van ser per l’aplicació de l’article 155 i per la reducció del turisme causada per la imatge de càrregues policials el dia del referèndum.\n4. Quina credibilitat van tenir el referèndum i la DUI entre els mercats?\nNo és clar. El Col·legi argumenta que la bona evolució de la inversió estrangera a Catalunya i el baix impacte de l’1-O sobre el deute de la Generalitat es poden deure a la certesa dels inversors que Catalunya no esdevindria un país independent i, per tant, el referèndum i la DUI eren paper mullat, però també a la creença que una nova República Catalana seria totalment viable. Guinjoan va afegir que aquest podia ser un bon tema d’estudi de cara al futur.


public:definir_accesos_workstation [CaminsTECH Wiki]\nCom definir els usuaris que poden inciar sessió a la nostra estació de treball de CaminsWS?\nDe manera predeterminada, tots els usuaris del domini poden iniciar sessió a qualsevol estació de treball connectada al DominiCamins. Això no vol dir que puguin accedir als nostres documents, ja que s'inicia una nova sessió i només es tenen privilegis per a accedir als recursos propis d'aquell usuari per a aquella sessió. En ordinadors personals en despatxos compartits, com sales de doctorands, aquest comportament per defecte potser no és ideal.\nSi tenim privilegis d'administració sobre la nostra màquina, podem configurar els usuaris que poden iniciar sessió en la nostra màquina, limitant l'accés. Per tal de fer això, un cop iniciada la nostra sessió hem d'accedir a Local Security Policy (buscant amb la eina de cerca de Windows):\nUn cop allà accedirem a Security Settings - Local Policies - User Rights Assignment i del panell que surt a la dreta, farem doble clic a sobre de Allow lig on locally:\nTots els usuaris i grups que apareguin en la finestra que apareix, seran els que estaran habilitats a iniciar sessió a l'equip. Si es vol limitar l'us cal treure el grup Users i afegir individualment els usuaris que han de poder accedir. És molt important no tocar els altres grups, especialment Administrators ja que en cas de problemes, es podria perdre l'accés a l'equip.\nDarrera modificació: 2018/03/16 10:35


Locanda Torriani Cremona Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nCremona Hotels apartament\nDescompte a Locanda Torriani\nVeure tots els 31 allotjaments a Cremona.\nApartament 1 Habitació (1 Adult) - Bany\nVia Janello Torriani 7, Cremona, Cremona, Itàlia, 26100 - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Locanda Torriani\nConvenientment situat a Cremona, Locanda Torriani és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. També són a fàcil accés Torrazzo, catedral, Palau Comunal.\nA Locanda Torriani, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha magatzem d'equipatge, instal·lacions per a reunions i banquets , restaurant, premsa, neteja en sec.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, calefacció, escriptori, ventilador, aparell de televisió a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Locanda Torriani és una selecció idònia per a la vostra estada a Cremona.


AVV Can Massuet del Far: El Consell Comarcal del Maresme aprova una moció de suport als alcaldes imputats per la Fiscalia de Medi Ambient\nEl Consell Comarcal del Maresme aprova una moció de suport als alcaldes imputats per la Fiscalia de Medi Ambient\nEl Ple del Consell Comarcal del Maresme ha aprovat una moció de suport als alcaldes del Maresme que "han estat injustament imputats" per la Fiscalia de Medi Ambient per abocaments d'aigües residuals urbanes. La moció, presentada per totes les forces comarcals (PSC, CiU, ERC, PP i ICV) sol·licita que es retirin les imputacions als alcaldes i s'arxivin les actuacions, o bé que s'adrecin a qui té la competència.\nEl text aprovat explica que els alcaldes de Tordera i de Dosrius han estat imputats per la Fiscalia de Medi Ambient del TSJC com a pressumptes autors d'un delicte "contra los recursos naturales y el medio ambiente" per abocaments a la llera pública d'aigües urbanes residuals sense depurar. La depuració de les aigües urbanes, però, va ser asumida per l'Agència Catalana d'Aigua a qui tant l'ajuntament de Tordera com el de Dosrius van cedir els espais públics necessaris per a la construcció de les corresponents depuradores perquè els abocament puguin ser eliminats i les aigües tractades.\nDavant d'això, els grups polítics amb representació al Consell Comarcal sol·liciten "amb tot el respecte institucional per les funcions i el treball de la Fiscalia de Medi Ambient, que es retirin les imputacions a títol personal als alcaldes i que s'arxivin les actuacions, o bé que s'adrecin a qui té la competència i la capacitat efectiva. Cal que es considerin el conjunt de les normatives aplicables i l'abast de la problemàtica, que podria ser extrapolable a una majoria dels ajuntaments de Catalunya"\nTambé es demana a l'ACA que construeixi les depuradores programades i al Parlament de Catalunya, a la Delegació del Govern a Catalunya i als Departaments de Justícia i de Medi Ambient i Habitatge de la Generalitat que aportin soluciona a aquesta problemàtica que afecta a molts municipis de Catalunya.\nPodeu veure el text sencer de la moció, Clicant aquí\nPublicado por AVV Can Massuet del Far en 7:07\nL'Albert 22 de diciembre de 2010, 10:45\nAixò es com si el gremi de gestors demanes l’arxiu de les diligencies del cas palau.\nNo se per quines motivacions creuen que es mou el fiscal, penso jo que deu estudiar si hi ha delicte o no, be, crec que deu ser així i que les recomanacions del consell comarcal se las passarà per el reglament.\nCrec sincerament que el nostre alcalde ha actuat correctament i no te cap necessitat de que el consell comarcal faci el passerell d’aquesta manera, que sembla que entre uns i els altres es tapin les vergonyes.\nI l'Ajuntament no pot fer res?\nPatge Reial a Can Massuet\nSuport als alcaldes imputats per la fiscalia (El P...\nEl Consell Comarcal del Maresme aprova una moció d...\nRecordatori - Sopar i Festa de Cap d'Any\nTaller de centres de taula nadalencs\nRecordatori - Taller Centre de Taula\nLa piscina de Can Massuet estarà reformada el 2011...\nInstància presentada respecte al Parc Infantil\nFelicitats Xavi !!


Tanca la Bodega Carlos, una institució emblemàtica a Hostafrancs | betevé\nDesprés de 120 anys d'història, està previst que l'establiment tanqui les portes el 31 de juliol\nLaia Balasch Solé | diumenge, 14 de juliol del 2019, a les 15.30\nAl Carlos Estrada, actual propietari de la Bodega Carlos, se li acaba el contracte de lloguer el 31 de juliol. Té previst donar les claus i deixar el local en mans de la immobiliària. Explica que és una feina molt sacrificada i que comença a estar cansat de l’esforç físic que comporta. Des del dissabte, la bodega ja ha deixat de servir esmorzars de forquilla, un dels principals atractius del bar, i fins al dia del seu tancament només servirà beguda. “Ho tinc decidit”, conclou el Carlos.\nTal com diu un dels veïns: “La Bodega Carlos ja és una institució al barri”. Fa 120 anys que forma part del món de la restauració i moltes generacions de veïns la porten dins del cor. Ara, amb la notícia del tancament, els més veterans deixen molts anys d’experiències dins les seves parets. “Hem fet reunions, hem celebrat aniversaris i és un lloc molt agradable”, comenta un dels clients. És un punt de trobada i molts dels veïns que hi van amb freqüència expliquen que s’han conegut allà. La bodega és un lloc de tertúlia i de vida social del barri, i per això, els que hi fan vida ara es pregunten on aniran.\nEl caliu del bar no és l’únic reclam que els veïns trobaran a faltar; sense uns bons àpats, la Bodega Carlos no hauria aconseguit el prestigi que té. Els clàssics peus de porc, la tripa a l’estil més tradicional o la botifarra amb seques de tota la vida també formaran part del record d’aquest local. Els esmorzars de forquilla, que cada vegada s’ofereixen a menys establiments, amb la desaparició de la Bodega Carlos deixaran de servir-se al barri.\nAbraçades amb les cuineres, amb les cambreres i amb el Carlos són les últimes passes abans que els clients de tota la vida abandonin el local. Tenen por de no tornar-se a veure. Abans d’acomiadar-se, però, sempre és un bon moment per recordar vells temps plegats. Gairebé totes les frases que intercanvien comencen igual: “Recordes quan…?”. Fins i tot, es deixa caure alguna llàgrima.\nLa Lídia Carbonell és una de les treballadores de la bodega i creu que és una pena deixar el barri sense aquest local amb tanta essència. Després que Ada Colau anunciés que les bodegues més emblemàtiques de la ciutat tindrien protecció, la Lídia s’ha plantejat continuar amb el negoci. A part de seguir oferint als veïns aquest punt de trobada, la bodega és un negoci que ja està rodat i que funciona, i per tant, la Lídia hi veu futur.


Darrere la porta Companyia: Lasca Yero Direcció: Pilar Cayero\nCRITICA DE Toni Polo CRITIQUES\nToni Polo 2/11/2015\nUna dura visita a un centre de menors (sense oblidar l'humor)\nUn botó de la Mostra de Teatre de Barcelona del Teatre del Raval. Aurora i Pilar Cayero (de la companyia Lasca Yero, esclar) ens agafen de la mà i ens introdueixen en un centre correccional de menors. Com a monitores i com a recluses, com a familiars i com a amics... totes dues donen vida als personatges que pateixen les condicions sempre dures d’un correccional.\nLes dues actrius en un escenari nu. Només una taula i dues cadires. No hi cal res més. N’hi ha prou amb saber actuar i saber què dir. Amb humor (inevitable), ficant-se a la pell d’elles mateixes (recopilen vivències de la seva experiència com a monitores de centres de menors) i de presos (què són, si no?) reals, toquen tots els temes que s’amunteguen, sense que ningú en pensi, en qualsevol presó: racisme (“He dicho marroquí, no delincuente”, diu una noia de la seva parella); violència (“el bicho que llevo dentro y me domina...”, admet un jove); immigració (“Vine debajo de un camión, mis padres no saben que estoy ingresado...”, explica un altre); abús (en l’educador maltractador); il·lusió i solidaritat (de fet, quan hi ha una trucada per a algú, “es descontrola tot el centre”); família i amor (esfereïdors els àudios de reclusos explicant què és per a ells la seva mare); tragèdia (és gairebé absurd dir-li a un noi que ha d’intentar estar bé quan li comuniques que acaben de matar el seu germà a la presó)...\nLa posada en escena és tan sòbria com encertada. Les actrius es desdoblen en personatges sense que calgui ni sortir de l’escenari i juguen a representar una obra al centre correccional, on imiten els seus companys. Cal remarcar que la Pilar i l’Aurora, que han creat, dirigeixen i interpreten l’obra, saben de què parlen i (insisteixo) tenen clar el que volen comunicar. Així és molt fàcil, podríem pensar. Però em temo que no, que la tasca de triar, de rebutjar, d’interpretar i de donar vida i credibilitat als personatges és una feina titànica de la qual se’n surten amb nota.\nRànquing de Toni Polo Critiques d'aquest mateix espectacle\n36 - 50 9\n26 - 35 9\n12 - 15 7\n< Setembre 2017 >\nC/ Església 4-10, Local 6 (Barcelona)\nDel 28/4/2017 al 27/5/2017\n© 2012-17 Recomana.cat


Un informe pericial es refereix a un dictamen, realitzat per un professional especialitzat en psicologia forense, i que requereix un jutge per a determinar, en cada cas concret, la millor resolució.\nAtenent a la nostra especialitat en infància, adolescència i família els informes pericials es focalitzen en l’àmbit de família.\nEl servei pretén avaluar una família amb fills que es troba immersa en un procediment de separació o divorci, quant a la custòdia i/o règim de visites. La demanda pot pretendre avaluar:\nLa situació d’un menor\nLes relacions parentofilials\nLa idoneïtat d’establir i/o modificar règims de comunicació\nLa competència parental en relació a la cura i educació dels fills\nLa millor opció de custodia en benefici i interès del menor\nLa tasca del profesional\nEn qualsevol cas, la tasca del professional suposa elaborar un informe tècnic per tal de proporcionar als òrgans judicials informació dels elements psicosocials d’anàlisi i valoració que els facilitin una visió global de la situació de les persones i del grup familiar en conflicte, incloent el dictamen tècnic al conjunt de proves i, considerant l’informe com un factor més a tenir en compte en la presa de decisions judicials.\nEl procediment a seguir s’adapta a cada cas i situació. Generalment es realitzen entrevistes individuals, s’explora als fills i, si s’escau entrevistes conjuntes sempre i quan ambdós progenitors estiguin d’acord.


‘Jo ballo a casa’: Les escoles de dansa reprenen l’activitat durant el confinament\nAquests dies de confinament diverses escoles de dansa ofereix classes de ball a les xarxes socials\nLes escoles de dansa, com tants negocis i serveis, han hagut de suspendre l’activitat arran del confinament. Però aquests dies n’hi ha moltes que han decidit de mantenir les classes gràcies a la tecnologia i les xarxes socials. Algunes han optat per fer-les en obert a Instagram, YouTube o Facebook. Ara, la gran majoria, amb l’objectiu de continuar donant tants serveis com sigui als seus alumnes, ha optat per emprar plataformes com ara Zoom, Hangouts o Skype i que només hi puguin accedir els usuaris que siguin de l’escola.\n‘Hem fet en temps rècord una escola virtual i he aconseguit que un 75% de les alumnes facin les classes.’ Núria Ventura és la directora de l’Escola de Dansa Núria Ventura a Sant Celoni (Vallès Oriental) i amb el confinament s’ha hagut de reinventar per poder assegurar que les seves alumnes puguin continuar aprenent. Diu que poder garantir les classes és important sobretot per a ‘les més petites, que són les que necessiten la rutina i mantenir la il·lusió’. Així i tot, s’ha estimat més d’oferir, en obert i de franc a l’Instagram de l’escola, una classe de hip-hop comercial que pot seguir a casa tothom que vulgui. ‘Es tracta d’una activitat més lúdica.’\nAvui segona classe de Hip Hop comercial amb el @nilbarbera en directe per aquest canal. No us la podeu perdre! #ballemdesdecasa #joballoacasa #emquedoacasa\nA post shared by Escola De Dansa Nuria Ventura (@escoladedansa_nv) on Mar 26, 2020 at 6:34am PDT\nIgual que aquesta escola, també n’hi ha moltes més que ofereixen algunes classes o bé vídeos amb passos de ball concrets o desafiaments per a fer en família a casa. Us n’oferim un recull:\nAquesta escola de Reus (Baix Camp) ofereix classes en directe a Instagram cada dia a les 19.00. Ballet, danses urbanes, funk… Al començament de cada setmana informen de la classe que faran i quan serà.\nLes escoles de dansa ens hem unit en aquest vídeo per demostrar-vos que seguim en moviment! Tot anirà bé! #joballoacasa #didansa #seguimenmoviment #tarragona #reus #dansa #totanirabe @canalreus @diaridetarragona @diaridereus @laciutat_tarragona @laciutat_reus\nA post shared by D'iDansa (@didansareus) on Mar 28, 2020 at 5:55am PDT\nAquesta acadèmia de les Escaldes i Engordany ofereix classes de ballet i jazz en directe a Instagram. A més, també penja vídeos per a poder fer dansa amb nens petits.\nGRÀCIES . Gràcies per seguir connectats amb nosaltres durant aquests dies de confinament. Seguirem treballant per passar aquesta situació mantenint-nos actius, en forma i connectats els uns amb els altres. Nosaltres ens quedem a casa. Queda’t a casa amb Líquid Dansa! . #quedatacasa #acasaambliquiddansa #emquedoacasa #ballaacasa #ballemacasa #líquiddansa #gràcies\nA post shared by Escola Líquid Dansa (@liquiddansa) on Mar 20, 2020 at 7:15am PDT\nEscola de Dansa la Riera\nAquesta escola d’Arenys de Munt (Maresme) només fa algunes classes en directe per Instagram, però no són fixes, sinó que abans avisen per les històries de la plataforma. La directora, tanmateix, sí que comparteix vídeos per YouTube, de ballet i de jazz.\nTot i que no ofereix classes en obert, aquest centre de Vilafranca del Penedès (Alt Penedès) anima per Instagram els usuaris a fer desafiaments de passos de ball i fins i tot a ballar en família.\nFeliç diumenge a totes i tots!!!💃🎉 Vet aquí tot el Flashmob sencer!!! Vinga, ara ja podeu ajuntar totes les parts i gravar-vos com hem fet nosaltres!!!🤩 Esperem els vostres vídeos etiquetant a l’ @escoladansaassumptatrens i amb el hashtag #joballoacasa !!! Agafem més forces per la setmana que entra!!! 💪 – La cançó és: “Bon Dia Vida” del grup @gertrudisband Una abraçada ben forta, us enyorem!!! Salut i dansa! 🥰🤸🏽♀🤸🏽♂❤🔥 #escoladansaassumptatrens #flashmobfamiliar #joballoacasachallenge\nA post shared by Escola Dansa Assumpta Trens (@escoladansaassumptatrens) on Mar 22, 2020 at 10:46am PDT\nAïna Dance Studio\nCada setmana aquesta escola d’Arenys de Munt ofereix dues classes de hip-hop per a diferents nivells, que es poden seguir a l’Instagram, on abans avisen de l’hora.\nSeguim ballant a casa!💃 La Daniela ens envia aquest video que ha fet a casa seva!😍❤ Gràcies a tots els alumnes de l’escola per seguir confiant amb nosaltres i la dansa aquests dies tant dificils. Recordeu que aquests dies seguim oferint classes online i enviant videos tutorials perqué no deixeu de ballar i seguir fomentant la creativitat i expressant les nostres emocions a través de la dansa. Ens veiem aviat!❤ #aïnadancestudio #dance #hiphop #contemporani #popping #balletclàssic #classesonline #arenysdemunt #professionals\nA post shared by Aïna Dance Studio✨ (@ainadancestudio) on Apr 1, 2020 at 1:27pm PDT\nDe Sabadell (Vallès Occidental), ofereix vídeos breus de coreografies amb diversos balls al YouTube.


Històrica actuació de l'equip master femení de l'Avinent en el Campionat d'Espanya\nSempre hi haurà la possibilitat de que alguna formació esportiva arribi algun dia a igualar el que l'equip master femení de l'Avinent Manresa ha construit darrera seu. Però a dia d'avui, sembla inigualable el que aquest combinat manresà ha fet seu: 36 presències en un podi, 19 en campionats catalans i 17 en campionats estatals. D'aquestes treinta-sis competicions de clubs disputades, des de l'inici de l'organització de campionats de clubs master, l'equip manresà s'ha mantingut sempre present en el podi, sumant 25 titols, 10 subcampionats i 1 bronze.\nLes atletes de l'Avinent, subcampiones estatals.\nAquest dissabte, a Antequera, en el Campionat d'Espanya de Clubs masters que s'ha disputat, l'equip manresà s'ha proclamat subcampió d'Espanya, nomès superat per Barcelona Atletisme que ha estat la formació que s'ha imposat. El Playas de Castellò ha estat qui ha acompanyat al podi ocupant el tercer esglaó.\nIndividualment, cal destacar la solidesa de l'equip manresà. I en concret, el Rècord d'Espanya W55 batut per SILVIA CORTÉS en els 200 metres amb uns excel.lents 28"66. Aquesta mateixa atleta ha batut el Rècord de Catalunya W55 en 60 metres llisos amb 8"76. Tanmateix, la navassenca MANELA MARTINEZ ha batut el Rècord de Catalunya W60 del 1500 metres llisos amb uns brillants 5'48"09.\nResultats dels atletes de l'Avinent Manresa\nSILVIA CORTÉS (1a en 60 metres llisos amb 8"76)\nSILVIA CORTÉS (1a en 200 metres llisos amb 28"66)\nLITA LOPEZ (2a en 400 metres llisos amb 1'01"88)\nEULALIA TORRESCASANA (3a en 800 metres llisos amb 2'28"94)\nMANELA MARTINEZ (2a en 1500 metres llisos amb 5'48"09)\nLITA LOPEZ (1a en 60 tanques amb 9"23)\nMERCÈ BÉS-CARME BÉS-MANELA MARTINEZ-EULALIA TORRESCASANA (2nes en 4x200 amb 2'07"11)


El Desconocido del Lago | Cineclub Diòptria\nDijous 29 de maig de 2014, 21h00\nTítol original: L'inconnu du Lac\nDirecció: Alain Guiraudie\nGuió: Alain Guiraudie\nMetratge: 97 min\nIntèrprets: Pierre Deladonchamps, Christophe Paou, Patrick d'Assumçao\nMés info: http://www.imdb.com/title/tt2852458/\nEl microcosmos d’un llac natural, en ple bosc, una trobada homosexual, el cruising, poques vegades vist amb tant naturalitat com a “El desconocido del lago”, sisè llargmetratge del francès Alain Guiraudie, fins ara inèdit a l’estat, guanyador l’any passat del Festival de Cinema Europeu de Sevilla i del premi al millor director a la secció “Un certain regard” del Festival de Cannes. No és un thriller, però ho sembla; no és un pel·lícula romàntica, però hi ha amor desbocat; no és una pel·lícula pornogràfica, malgrat basar-se en un encontre furtiu, on el sexe es tracta d’una forma tremendament explícita. Guiraudie necessita que entenguem que el principi del plaer ens fa més vulnerables, però el més fascinant de tot plegat és es com filma, des de la més absoluta austeritat, una història de amor triangular en la que cap dels tres vèrtexs és correspost i on es despulla als personatges més enllà del físic. Es suposa que els visitants d’aquest lloc de cites tenen una vida aliena al llac, però aquesta mai la veurem. Al acabar la diversió, o la frustració, segons sigui el cas, sempre ve l’el·lipsi. Així, l’escenari no es conforma només com habitacle, sinó també com verdadera essència formal. Guiraudie, amb una arriscada escrupolositat en el punt de vista, mai treu l’acció fora d’allà, unint cada jornada per un reiterat pla del aparcament, gairebé malsà, on els cotxes van marcant el pas del temps.\nPel·lícula amb una posada en escena tan funcional com exacta i amb una fotografia de llum desencisadora, perfecta pel to del relat. Una llum que desprèn les converses entre el protagonista i el seu gruixut amic, les seves visions de la vida i del amor, del pas del temps i de l’amistat, totes elles el millor d’una pel·lícula on crims i intriga, que n’hi ha, són simples pretextos, simples “macguffins” que mouen als personatges.\nUna petita gran sorpresa emparada amb el rigor formal. El seu final entre tenebres o de com el relat homosexual, generós en explicitud sexual i genital, mai busca enarborar cap etiqueta de militància de cap mena, són dues mostres més de la llibertat amb la que neda Guiraudie, sense més compromisos que la pròpia fermesa narrativa. Aquesta és, sens dubte, la major erecció de tot el film.