Professional | PilotaValenciana.com | Página 10\nInicio / Professional (página 10)\n‘Escala i corda’, quan el cine va mirar a la pilota valenciana\nL’any 2003, el cineasta valencià Jorge Bea va escriure i dirigir una de les poques peces audiovisuals en què la pilota valenciana és protagonista central de l’acció. Es tracta d”Escala i corda’, un curtmetratge protagonitzat pels actors Pep Ricart, Alejandro Morant, Empar Canet i German Montaner. En la pel·lícula, dos pilotaris accepten un desafiament mà a mà per pura necessitat, ...\tLeer Más »\nPuchol II esborra les especulacions\nHi havia tot un seguit d’hipòtesis i especulacions respecte de qui podia accedir a les semifinals absolutes del Circuit Professional. Els dubtes podien arribar si León, Pere i Carlos (Pedreguer-Masymas) superaven este diumenge a Puchol II i Santi (Vinalesa) al trinquet d’Alcàsser. Però la parella capitanejada per Puchol II ha fet que s’esfumaren tots els càlculs amb una victòria contundent ...\tLeer Más »\nL’últim tren per a León, Pere i Carlos\nEl Circuit Professional d’escala i corda afronta este diumenge les semifinals de la quarta ronda. La partida més transcendent a efectes de la classificació general serà la que disputaran al trinquet d’Alcàsser, a partir de les 11.30 hores, Puchol ÏI i Santi (Vinalesa) contra León, Pere i Carlos (Pedreguer-Masymas). El trio intentarà agafar l’últim tren per a les semifinals absolutes. ...\tLeer Más »\nAureli López presenta el seu nou llibre de pilota\nEste divendres es presenta al Conservatori de Meliana un nou llibre del periodista i escriptor Aureli López. L’obra, ‘Pilota valenciana. Identitat’, tracta novament el nostre esport amb la intenció de donar a conèixer la història de la pilota, la introducció de la dona, les distintes modalitats, els reglaments, el seu vocabulari i un llarg etcètera, oferint l’oportunitat d’aprendre un poc més ...\tLeer Más »\nPágina 10 of 167« Primero...«89101112\t»\t203040...Ultimo »


El parlament crearà una comissió d'investigació sobre l'operació Catalunya amb els vots de JxSí, PSC, CSQP i la CUP\n‘És inadmissible aquest tracte racista envers els catalans’; el testimoni d’un ciutadà cors a l’aeroport del Prat\t‘És inadmissible aquest tracte racista envers els catalans’; el testimoni d’un ciutadà cors a l’aeroport del Prat\nEl parlament crearà una comissió d’investigació sobre l’operació Catalunya amb els vots de JxSí, PSC, CSQP i la CUP\nJunts pel Sí ha registrat la petició al parlament · Ciutadans estudia si hi dóna suport i el PP s'hi oposa\nEl Parlament de Catalunya crearà una comissió d’investigació sobre l’anomenada operació Catalunya amb els vots ja confirmats de Junts pel Sí, el PSC, CSQP i la CUP. El PP s’hi oposa i Ciutadans és l’única força que encara no s’hi ha definit, per bé que vol fer notar que ja se n’ha creada una sobre el mateix tema al congrés espanyol. Junts pel Sí ha registrat la petició corresponent avui al parlament. La sol·licitud es portarà a la mesa del parlament i després anirà al ple, on serà debatuda i votada. JxSí vol que s’esclareixi la guerra bruta de l’estat espanyol contra el sobiranisme. El portaveu parlamentari adjunt del grup, Roger Torrent, ha dit que era un escàndol democràtic ‘de dimensions colossals’.\nEl grup parlamentari majoritari a la cambra catalana demanarà les compareixences de la vice-presidenta del govern espanyol, Soraya Saénz de Santamaría; el cap de gabinet de Mariano Rajoy, Jorge Moragas; l’ex-ministre de l’Interior Jorge Fernández Díaz; el delegat del govern espanyol a Catalunya, Enric Millo; la dirigent del PP i secretària primera de la mesa del congrés espanyol, Alícia Sánchez-Camacho; i comissaris de la policia espanyola, com ara Marcelino Martín Blas i José Manuel Villarejo, que han declarat davant el jutge arran d’una informació relacionada amb el cas Pujol.\nEl diari Público va revelar que Sánchez-Camacho i Moragas havien endegat l’operació, que utilitza els aparells de l’estat espanyol per perjudicar líders polítics com ara Artur Mas i Xavier Trias.\nL’estatut de Catalunya estableix que les persones requerides a les comissions d’investigació han de comparèixer-hi obligatòriament. De fet, el codi penal estableix que les persones que s’hi neguin seran castigades per un delicte de desobediència i, en cas que siguin funcionaris públic o autoritats, seran suspeses de feina o de càrrec públic per un període de sis mesos a dos anys.\nTot i el que estableix la legislació, hi ha antecedents al parlament de casos en què han estat cridats a comparèixer en una comissió d’investigació però no hi han acudit. N’és un exemple l’ex-ministre d’Interior espanyol Jorge Fernàndez Díaz i el ministre d’Hisenda, Cristóbal Montoro, que es van negar a comparèixer en la comissió d’investigació del cas Pujol.\nFuncionament de les comissions d’investigació\nSegons el reglament del parlament, una comissió d’investigació es crea de manera automàtica si ho demanen una tercera part dels diputats o tres grups parlamentaris. Per aquesta via, els proponents només poden presentar una proposta de comissió d’investigació vinculant cada any.\nPrecisament avui, Ciutadans, el PSC i el PP han registrat una petició conjunta per crear una comissió d’investigació sobre el cas Vidal, a la qual s’han oposat JxSí i la CUP, que consideren que el cas ja s’ha tancat després de les explicacions del vice-president i conseller d’Economia i Hisenda, Oriol Junqueras, i el secretari d’Hisenda, Lluís Salvadó. CSQP diu que, tot i no haver-se afegit a la sol·licitud de Ciutadans, PSC i PP, no s’hi oposa i espera que serveixi d’alguna cosa, en paraules del portaveu parlamentari adjunt, Albano-Dante Fachin.\nDinou comissions d’investigació\nEl parlament ha creat dinou comissions d’investigació des de la restauració de la democràcia. Les últimes que s’han fet han estat sobre la fallida de Spanair, sobre el cas Pujol, sobre entitats financeres i sobre sanitat. El 2010 en va crear dues sobre l’incendi d’Horta de Sant Joan i les irregularitats detectades al Palau de la Música. Cinc anys abans, el 2005, el parlament havia format una comissió d’investigació relativa a l’esvoranc del barri del Carmel a causa de les obres de construcció del túnel de la línia 5 del metro.


Conill - Uniopèdia, el mapa conceptual\n67 les relacions: Animal de companyia, Anus, Aparell digestiu, Bilis, Calci, Cau (animals), Cec (intestí), Cecotròfia, Cel·lulosa, Color, Conill centreafricà, Conill d'Assam, Conill de bosc, Conill de Florida, Conill de les illes Amami, Conill dels boiximans, Conill dels volcans, Conill pigmeu, Conill roquer, Cua (anatomia), Dent incisiva, Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació de la Generalitat de Catalunya, Depredació, Dermatitis, Edat mitjana, Esquelet, Estómac, Excrement, Fòsfor, Fibra alimentària, Fractura (medicina), Gènere (biologia), Glúcid, Granja, Guineus, Hematoma, Herbivorisme, Intestí, Lepòrids, Llúdria, Llebre, Llengua (múscul), Llop, Mamífers, Mamella, Marca Q, Microflora, Midó, Mugró, Nesolagus, ..., Obesitat, Olfacte, Orina, Osmolaritat, Papada, Pavelló auricular, Pèl, PH, Pota, Proteïna, Sylvilagus, Tàxon, Temperatura, Traçabilitat, Vacuna, Vena, Vibrissa.\tAmpliar l'índex (17 més) » « Shrink índex\nNou!!: Conill і Animal de companyia · Veure més »\nNou!!: Conill і Anus · Veure més »\nNou!!: Conill і Aparell digestiu · Veure més »\nNou!!: Conill і Bilis · Veure més »\nNou!!: Conill і Calci · Veure més »\nGosset de les praderies cuanegre amb una cria a l’entrada del cau. Nius o caus d’orenetes, excavats a la ribera del riu Volga prop de Kstovo, Rússia. El cau o catau d’un animal és un espai, més o menys amagat i protegit de les inclemències de la meteorologia, que li serveix de refugi i on pot reposar amb una seguretat relativa.\nNou!!: Conill і Cau (animals) · Veure més »\nNou!!: Conill і Cec (intestí) · Veure més »\nNou!!: Conill і Cecotròfia · Veure més »\nNou!!: Conill і Cel·lulosa · Veure més »\nNou!!: Conill і Color · Veure més »\nPoelagus marjorita és una espècie de mamífer de la família dels lepòrids que viu a Angola, Burundi, República Centreafricana, Txad, República Democràtica del Congo, Ruanda, Sudan i Uganda.\nNou!!: Conill і Conill centreafricà · Veure més »\nEl conill d'Assam (Caprolagus hispidus), és un mamífer lepòrid originari del peu de l'Himàlaia.\nNou!!: Conill і Conill d'Assam · Veure més »\nNou!!: Conill і Conill de bosc · Veure més »\nEl conill de Florida (Sylvilagus floridanus) és un conill del gènere Sylvilagus.\nNou!!: Conill і Conill de Florida · Veure més »\nEl conill de les illes Amami (Pentalagus furnessi), o Amami no Kuro Usagi 奄美の黒兔, és un primitiu conill de pelatge negre que només es troba a Amami Ōshima i Toku-no-Shima, dues petites illes entre el sud de Kyūshū i Okinawa a la prefectura de Kagoshima (però en realitat més a prop d'Okinawa) al Japó.\nNou!!: Conill і Conill de les illes Amami · Veure més »\nEl conill dels boiximans (Bunolagus monticularis) és un dels mamífers més rars i en perill més crític del món i probablement no en queden més de dos-cents exemplars.\nNou!!: Conill і Conill dels boiximans · Veure més »\nEl conill dels volcans (Romerolagus diazi), conegut a Mèxic com teporingo o zacatuche, és un petit conill que viu a les muntanyes d'aquest país.\nNou!!: Conill і Conill dels volcans · Veure més »\nEl conill pigmeu (Brachylagus idahoensis) és un conill nord-americà i és una de les dues úniques espècies americanes de conill que excava el seu propi cau.\nNou!!: Conill і Conill pigmeu · Veure més »\nEls conills roquers (Pronolagus) són un gènere de lagomorfs africans.\nNou!!: Conill і Conill roquer · Veure més »\nNou!!: Conill і Cua (anatomia) · Veure més »\nNou!!: Conill і Dent incisiva · Veure més »\nNou!!: Conill і Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació de la Generalitat de Catalunya · Veure més »\nNou!!: Conill і Depredació · Veure més »\nNou!!: Conill і Dermatitis · Veure més »\nNou!!: Conill і Edat mitjana · Veure més »\nNou!!: Conill і Esquelet · Veure més »\nNou!!: Conill і Estómac · Veure més »\nNou!!: Conill і Excrement · Veure més »\nNou!!: Conill і Fòsfor · Veure més »\nNou!!: Conill і Fibra alimentària · Veure més »\nNou!!: Conill і Fractura (medicina) · Veure més »\nNou!!: Conill і Gènere (biologia) · Veure més »\nNou!!: Conill і Glúcid · Veure més »\nNou!!: Conill і Granja · Veure més »\nNou!!: Conill і Guineus · Veure més »\nUn hematoma és una acumulació de sang causat pel trencament de vasos capil·lars que apareix generalment com a resposta corporal d'un cop, una contusió o un magolament.\nNou!!: Conill і Hematoma · Veure més »\nNou!!: Conill і Herbivorisme · Veure més »\nNou!!: Conill і Intestí · Veure més »\nEls lepòrids és una família de mamífers pertanyent a l'ordre dels lagomorfs que agrupa una cinquantena d'espècies entre llebres i conills.\nNou!!: Conill і Lepòrids · Veure més »\nNou!!: Conill і Llúdria · Veure més »\nNou!!: Conill і Llebre · Veure més »\nNou!!: Conill і Llengua (múscul) · Veure més »\nNou!!: Conill і Llop · Veure més »\nNou!!: Conill і Mamífers · Veure més »\nNou!!: Conill і Mamella · Veure més »\nNou!!: Conill і Marca Q · Veure més »\nNou!!: Conill і Microflora · Veure més »\nNou!!: Conill і Midó · Veure més »\nNou!!: Conill і Mugró · Veure més »\nNesolagus és un gènere de lagomorfs asiàtics.\nNou!!: Conill і Nesolagus · Veure més »\nNou!!: Conill і Obesitat · Veure més »\nNou!!: Conill і Olfacte · Veure més »\nNou!!: Conill і Orina · Veure més »\nNou!!: Conill і Osmolaritat · Veure més »\nitalià d'un home amb papada. La papada és el resultat d'una capa de greix sub cutània que penja sota la barbeta, formant una arruga més o menys percibible.\nNou!!: Conill і Papada · Veure més »\nNou!!: Conill і Pavelló auricular · Veure més »\nNou!!: Conill і Pèl · Veure més »\nNou!!: Conill і PH · Veure més »\nNou!!: Conill і Pota · Veure més »\nNou!!: Conill і Proteïna · Veure més »\nSylvilagus és un gènere de conills americans que conté setze espècies.\nNou!!: Conill і Sylvilagus · Veure més »\nNou!!: Conill і Tàxon · Veure més »\nNou!!: Conill і Temperatura · Veure més »\nNou!!: Conill і Traçabilitat · Veure més »\nNou!!: Conill і Vacuna · Veure més »\nNou!!: Conill і Vena · Veure més »\nNou!!: Conill і Vibrissa · Veure més »


EL3 - Portal de notícies de Sants-Montjuïc | Portal de notícies dels barris de Sants, Hostafrancs, La Bordeta, Sants-Badal, Font de la Guatlla, Poble-sec i la Marina de la ciutat de Barcelona.\nEntrevistem el fins ahir president del PDECAT al nostre districte, Sergi Sarri. Pel què fa al Consell Plenari, on Georgina Lázaro i Neus De Haro en són conselleres, també deixen el PDECat però el grup municipal és de Junts per Catalunya i, per tant, els seus nomenaments no es veuran afectats.\nL’executiva del PDECat a Sants-Montjuïc dimiteix en bloc i es dona de baixa del partit per la judicialització del trencament amb Junts\nLa comissió executiva de l’agrupació de Sants-Montjuïc del Partit Demòcrata de Catalunya ha presentat la dimissió en bloc de les seves responsabilitats i s’han donat de baixa del PDECat. El ja expresident del grup polític al districte, Sergi Sarri, explica que “aquest no és un procés d’un dia per l’altre, sinó que la decisió es va coent amb el temps”. Tot plegat arriba pel trencament de Junts per Catalunya amb el Partit Demòcrata i “el punt i final que suposa la judicialització d’aquesta ruptura”, tal com recorda Sarri. Segons ell, la denúncia del PDeCat a JxCat per l’ús de les …\nUnes 150 persones van respondre a la crida de la plataforma veïnal i diverses entitats del barri per concentrar-se dissabte a la tarda al carrer Comtes de Bell-lloc, davant de l'antic Happy Park, on un promotor privat vol fer-hi un tanatori. [[Vegeu reportatge fotogràfic]]\nLa plataforma Stop Tanatori presenta “la Conrada”, el personatge fictici que representa la degradació del barri\nUnes 150 persones van respondre a la crida de la Plataforma Stop Tanatori del barri de Sants i van acudir dissabte al vespre al carrer Comtes de Bell-lloc, davant de l’antic Happy Park, a conèixer la Conrada. Ella és un personatge fictici creat per “difondre i representar el missatge de la plataforma i la preocupació del veïnat per la desaparició dels espais d’esbarjo de gestió pública i per la comercialització i l’especulació al barri i a tota Barcelona”, tal com expliquen des de Stop Tanatori. Aquest servirà per no reduir les seves denúncies a una sola persona o portaveu, sinó que engloba totes les …\nL'acte començarà a les 17:14 a la Plaça dels Països Catalans, comptarà amb un aforament de 600 persones de forma estàtica, dins d'un recinte tancat i amb cadires separades seguint les mesures preventives pel COVID. La concentració formarà part de les manifestacions descentralitzades que prepara l'ANC per a la Diada.\nL’ANC de Sants-Montjuïc convoca una concentració amb cadires a la plaça dels Països Catalans per a l’Onze de Setembre\nL’Assemblea Nacional Catalana de Sants-Montjuïc es va tornar a manifestar com cada dilluns al vespre als Jardins de la Rambla de Sants per reivindicar la llibertat dels presos polítics, el retorn dels exiliats i la implementació de la república. La novetat d’aquesta setmana va ser l’anunci del què farà l’ANC de Sants, Poble-sec i Les Corts per a la diada de l’11 de Setembre, on les tres territorials ajuntaran esforços davant l’Estació de Sants. Jesús Ventura, membre de assemblea santsenca, explicava que “l’acte començarà a les 17:14 a la Plaça dels Països Catalans”. Aquest comptarà amb un aforament de 600 …\nTot i que l'inici de la competició està previst per al cap de setmana del 4 d'octubre, des del club han reprès el treball de camp amb incertesa per la situació sanitària. La nota positiva del nou curs és que els santsencs seguiran jugant a Tercera Divisió, ja que la temporada passada va acabar sense descensos.\nEl Sants torna als entrenaments amb la meitat de la plantilla nova i amb una Tercera Divisió que començarà a l’octubre\n27 agost, 2020\nLa Unió Esportiva Sants va començar dilluns els entrenaments de pretemporada. Tot i que l’inici de la competició està previst per al cap de setmana del 4 d’octubre, des del club han reprès el treball de camp amb incertesa per la situació sanitària. La nota positiva del nou curs és que el Sants seguirà jugant a Tercera Divisió, ja que la temporada passada va acabar sense descensos. Per a complir amb l’objectiu de la permanència per a aquest nou curs, el club s’ha rejovenit per millorar l’imatge amb la què va acabar el març. La presidenta del club, Montserrat Dot, …\nEn aquest festival s'aposta per un model de cultura i natura, fent actuacions en paratges de la Garrotxa. La proposta serveix per unir un entorn idíl·lic amb danses tradicionals que "inclouen una excursió fins a la localització per després gaudir de l'espectacle.\nL’Esbart Ciutat Comtal d’Hostafrancs porta l’espectacle Baula al festival ÉsDansa de Les Preses\nL’Esbart Ciutat Comtal del barri d’Hostafrancs va participar el passat cap de setmana al festival ÉsDansa de Les Preses. El col·lectiu artístic va actuar els dies 22 i 23 i segons la directora del cos de dansa, Teresa Agustí, “ha anat molt bé i estem molt satisfets”. En un principi hi havia dubtes “per com podria anar tot, després del confinament, però estem molt contents”. Durant el festival van fer un taller per a adults, més enllà de l’actuació de la Baula. Agustí explica que “dissabte i diumenge vam oferir l’espectacle Baula, conjuntament amb Jordi Molina, en quatre sessions durant …\nL'acte de dissabte a les sis de la tarda, també servirà per presentar a la Conrada, un personatge fictici que han creat per difondre la realitat que pateix el veïnat. Representada per una veïna gran del barri, qui sempre ha fet vida a Sants, anava al cine, passejava per aquests carrers i portava els seus fills i néts al Happy Park. [[Vegeu fotos i escolteu l'entrevista sencera]]\nStop Tanatori convoca una nova gran mobilització per aquest dissabte i anuncia un procés judicial per la via del contenciós-administratiu\nLa Plataforma Stop Tanatori prepara per a aquest dissabte una nova manifestació de rebuig al projecte de tanatori privat del carrer Comtes de Bell-lloc del barri de Sants. En l’últim Plenari de l’Ajuntament de Barcelona del curs polític, l’equip de govern va aprovar el pla urbanístic que dona llum verda a la Funerària San Ricardo per al seu projecte a l’antiga nau dels Germans Climent, on fins fa un any hi havia el Happy Park. Des que es va conèixer la notícia d’aquest acord entre la funerària i el propietari de la nau, el veïnat de Sants no ha parat …\nDesprés de la seva construcció de 1945, el 1985 els va recuperar la colla santsenca i Domènec Humbert els va restaurar amb roba nova l'any 2000. Víctor Béjar, cap de colla dels Gegants de Sants ens explica la seva història. [[Vegeu fotos]]\nEls gegants Bartomeu i Maria de Sants celebren 75 anys d’història al barri\nEls gegants vells de Sants, en Bartomeu i la Maria, han celebrat aquest any el seu 75è aniversari. Víctor Béjar, cap de colla dels Gegants de Sants, destaca que “aquests són uns convidats obligats durant la dictadura”. Van néixer el 1945 de la mà del taller El Ingenio. “Eren uns gegants que es van fer en un mateix motlle i es van entregar a les parròquies per veure’ls als pobles”, detalla Béjar. Qui considera que “es van dissenyar i fer exactament iguals”, però tenen valor perquè “se’ls va vestir seguint valors del barri i per mantenir autenticitat. A més, “va …\nLa celebració es fa recordant que Sant Bartomeu, a banda de patró de Sants, ho és dels carnissers, xarcuters i budellaires. Enguany no s'ha pogut fer el tradicional vermut mariner popular que acostumava a tancar l'ofrena floral. [[Vegeu reportatge fotogràfic i escolteu l'acte sencer i les entrevistes]]\nEl Mercat de Sants acull l’ofrena floral al patró Sant Bartomeu demanant més suport als comerciants del barri\nLes entitats del barri de Sants, les comissions de festa major i els diferents partits polítics han acudit aquest matí al Mercat de Sants per a fer la tradicional ofrena floral a Sant Bartomeu. A diferència d’altres edicions, l’acte institucional s’ha fet l’endemà de l’ofrena a Santa Maria de Sants, tenint en compte que dilluns el mercat és tancat. La celebració es fa recordant que Sant Bartomeu, a banda de patró de Sants, ho és dels carnissers, xarcuters i budellaires. A més, com a altra novetat, en aquesta edició no s’ha fet el vermut mariner popular que acostumava a tancar …\nAl carrer Sagunt, davant del seu històric local d'assaig, ens atén el saxofonista Joan Fortuny, que ens explica que entre les 15 cançons n'hi ha una escrita per Jordi Cuixart des de la presó de Lledoners. [[Vegeu fotos i escolteu l'entrevista sencera]]\nLa Companyia Elèctrica Dharma reivindica el paper de la cultura enmig de la pandèmia amb l’àlbum Flamarada\nEls santsencs de la Companyia Elèctrica Dharma van presentar el seu últim àlbum ‘Flamarada’. En altres anys, la Dharma hauria pogut presentar el disc a la Festa Major de Sants; però la situació actual ho ha impedit i hem volgut conèixer de primera mà què s’hi pot trobar a ‘Flamarada’ i com viu el grup la suspensió de festes. Ho fem al carrer Sagunt, davant del seu històric local d’assaig, on ens atén el saxofonista Joan Fortuny. Què significa aquest carrer per a vosaltres? Jo encara visc al carrer Sagunt, just al costat del local d’assaig. A més aquí hi …\nCom cada 24 d'agost no han faltat les ofrenes florals a l'església, però enguany amb mascareta i distàncies de seguretat obligatòries. Ha estat un dels dos únics actes oficials de la Festa Major de Sants que s'han mantingut. [[Vegeu reportatge fotogràfic i escolteu la cerimònia i entrevistes]]\nEl patró Sant Bartomeu torna a reunir a les institucions i les comissions de festes santsenques\n24 agost, 2020\nEl patró del poble de Sants, Sant Bartomeu, ha rebut aquest matí una ofrena floral atípica i amb aforament limitat a la parròquia de Santa Maria de Sants. Com cada 24 d’agost, el rector de la parròquia, Josep Lluís Socías, ha presentat la cerimònia en honor al patró del barri. Enguany, però, s’ha fet amb unes condicions excepcionals i sent un dels únics actes oficials de la Festa Major que s’ha mantingut, però la mascareta i les distàncies de seguretat han estat obligatòries a l’interior de l’església. A més, s’havia demanat que només assistís un membre de cada comissió per …\n1 2 3 … 851 »\n<< Ag. 2019 >>


ᐅ Activitats Teambuilding per Empreses a Puigpelat - Esportec\nACTIVITATS TEAMBUILDING A PUIGPELAT PER EMPRESES\nOferim un gran ventall d'activitats de teambuilding a prop de Puigpelat adaptables tant per a petites, mitjanes i grans empreses.\nExperts en serveis outdoor per a empreses a Puigpelat\nComptem amb molts anys d'experiència en la realització d’activitats de team building a prop de Puigpelat per a qualsevol tipus d’empresa. Som especialistes en activitats Físico Esportives en el Medi Natural, i, des d’Esportec, volem donar a conèixer les possibilitats que ofereix el nostre entorn, ja sigui al mar o a la muntanya.\nÉs de coneixement general que la pràctica habitual d’esports o les visites culturals tenen una sèrie de beneficis que aprofiten les empreses per organitzar activitats de teambuilding a Puigpelat per empreses que fomentin el treball en equip i la cohesió amb l’objecte de millorar la relació entre els treballadors i l’empresa.\nL’estratègia consisteix a realitzar activitats de treball en equip a Puigpelat fora dels horaris laborals per així generar en els treballadors la sensació que es tracta de jornades d’oci on poden socialitzar amb els seus companys. Per aquest motiu, des d’Esportec, per a qualsevol estació de l’any plantegem una sèrie d'experiències de teambuilding a la zona de Puigpelat ideals per aconseguir aconseguir el treball conjunt i efectiu dels treballadors arran d’aquestes pràctiques.\nActivitats predefinides a prop de Puigpelat de Teambuilding\nActivitats esportives i d'aventura a prop de Puigpelat per a PIMES.\nVolem que les nostres aventures siguin úniques i originals, respectant sempre el medi que ens envolta. Per aquest motiu, treballem contínuament en dissenyar noves activitats esportives per a empreses a Puigpelat, per tal que pugueu descobrir els indrets més idíl·lics de les nostres contrades.\nSom creadors d'experiències a prop de Puigpelat. Molts anys d'experiència en teambuilding.\nLes activitats esportives a l’aire lliure, originals i amb certa adrenalina pel mig, estan entre les preferides per les empreses per practicar activitats a Puigpelat i apropar-se als empleats d’una forma diferent.\nLa idea del teambuilding prové de l’esperit esportiu i la filosofia de treball en grup tradicional d’esports d’equip. Els esportistes han d’aprendre a confiar en els seus companys i assumir el seu rol dins de l’equip per aportar tot el que puguin i aconseguir entre tots guanyar, i això traduït al món empresarial se centra en la millora de la gestió i la productivitat per incrementar els beneficis i aconseguir l’èxit. I aquest és el motiu principal de totes les activitats de treball en equip a prop de Puigpelat que us proposem.\nOferim tot tipus d'activitats a prop de Puigpelat, esportives i culturals\nPer oferir el màxim professionalisme i qualitat en els nostres serveis, la nostra plantilla consta de tècnics esportius especialitzats en cadascuna de les les activitats a Puigpelat que oferim.\nActivitats per a totes les edats a Puigpelat, 100% sostenibles\nLes activitats esportives a l’aire lliure, originals i amb certa adrenalina pel mig, estan entre les preferides per les empreses per practicar activitats a la zona de Puigpelat i apropar-se als treballadors d’una forma diferent.\nÉs ben sabut que un grup cohesionat, des de l’amistat i el respecte, és molt més capaç d’afrontar els reptes de la feina, tant a curt com a llarg termini. Per això, des d’Esportec Outdoor Sport proposem diferents jornades d’activitats de team building a prop de Puigpelat amb l’objectiu de viure experiències que reforcin els vincles personals dins de la plantilla i, així, millorar-ne el rendiment. Pretenem incentivar valors com el treball en equip, la il·lusió, la solidaritat, l’esforç, l’empatia i la cooperació.\nOferim activitats de tota mena a prop de Puigpelat, des d'excursions i rutes turístiques amb segway o bicicleta elèctrica, visita de cellers amb tastos inclosos, a cursos d'esquí per adults i nens, rutes en kayak i paddle surf, activitats acrobàtiques i parcs d'aventura...\nA Esportec som experts en teambuilding a la zona de Puigpelat per a petites, mitjanes i grans empreses.


Peu de foto: El pontífex ha agraït al predicador dels exercicis quaresmals la seva naturalitat\nFrancesc envia 100.000 euros a Alep i prega per Síria\nEn un intens dia final d'exercicis i coincidint amb la confirmació de la visita a Colòmbia, el Papa es reuneix amb els rectors de Roma\nEl Papa ha enviat 100.000 euros als pobres de la ciutat siriana d’Alep, amb la col•laboració de la Cúria Romana. Ho ha anunciat aquest divendres la sotsdirectora de Comunicació de la Santa Seu, Paloma García Ovejero, tot just quan Francesc acabava de celebrar l’Eucaristia per Síria en l’últim matí dels exercicis espirituals de Quaresma. El pontífex aplica amb aquest gest, una vegada més el principi de l’espiritualitat i la unió amb Déu inseparablement lligada a l’acció, a la caritat i, en definitiva, a l’altre, com diu el mateix Sant Pare en el seu missatge de Quaresma.\nEl Sant Pare ha celebrat aquest divendres al matí la Missa per Síria, en el marc dels exercicis espirituals de la Cúria a la localitat italiana d’Ariccia. Segons ha explicat la sotsdirectora de la Sala de Premsa Vaticana, Paloma García Ovejero, Francesc ha enviat 100.000 euros als pobres de la ciutat d’Alep, gràcies també a la contribució de la mateixa Cúria Romana. El donatiu s’efectuarà a través l’Almoïneria Apostòlica i la Custòdia de Terra Santa. A les 11.30 del mateix dia, el pontífex ha tornat ja al Vaticà, després d’aquests dies d’exercicis, i a la tarda s'ha desplaçat al Vicariat de Roma per reunir-se amb els rectors prefectes de la diòcesi. Segons la sotsdirectora de Comunicació del Vaticà, “es tracta d’un encontre absolutament privat i emmarcat en la dinàmica habitual de la vida de l’Església”.\nSisè i últim dia d'exercicis\nEl Papa ha viscut avui el sisè i últim dia d’exercicis espirituals a la localitat italiana d’Ariccia. Després d’una novena meditació dedicada a “la tomba buida i la resurrecció” segons l’evangeli de Mateu, el pontífex ha donat les gràcies al franciscà Giulio Michelini per la preparació i la naturalitat amb què ha guiat les reflexions. "T'agraeixo el bé que has volgut fer i que has fet, sobretot perquè t'has mostrat com ets, natural, sense caretes imaginàries, sense artificis", ha comentat. En la mateixa línia, Francesc ha recordat que preparar-se significa tenir “responsabilitat”, com s’ha demostrat en les meditacions d’aquests dies, i ha comentat que “el Senyor parla tant en les coses simples com en les complicades”.\nLa meditació d’aquest divendres s’ha centrat en la pàgina final de Mateu, la de la Resurrecció, un relat per respirar, segons ha explicat Michelini, i per contactar amb el misteri cristià. El predicador ha destacat que, després del dolor i la passió, no arriba el final, sinó un nou inici, que és la Resurrecció i, per tant, el punt de partida de Jesús. "La resurrecció indica una novetat autèntica de Crist en relació amb el Jesús històric, certament, perquè el seu cos és postpasqual, però s'anticipa en els signes històrics, cosa que ens porta a pensar que dir que Jesús ha ressuscitat és una oportunitat per trobar en ell el punt de partida", ha explicat.\nEl predicador ha situat tota la meditació en el "missatge d’alliberament per a l’home d’avui que pot arribar mitjançant dos camins, com ha subratllat el Papa, en referir-se al compromís cultural amb l’aprofundiment de les Escriptures i el camí de la caritat". Giulio Michelini ha recordat que, segons l’evangeli de Mateu, "és l’àngel que fa l’anunci de la resurrecció, fet que vol dir que no n’hi ha prou amb la tomba perquè cal una explicació". El predicador, a més, ha assegurat que "Jesús ressuscitat es troba novament amb els seus 11 deixebles i els diu que serà amb tothom fins a la fi del món".\nPrimera predicació de Quaresma\nD'altra banda, el predicador habitual de la Casa Pontifícia, Raniero Cantalamessa, ha pronunciat aquest mateix divendres, a la capella dedicada a la Mare del Redemptor, al Palau Apostòlic, la primera predicació de la Quaresma 2017, sota el títol «L'Esperit Sant ens introdueix en el misteri de Crist el Senyor». «Ell donarà testimoni de mi» ha estat el primer dels quatre punts, sobre els quals ha reflexionat el caputxí. En el desenvolupament de la seva densa meditació, Cantalamessa ha continuat amb un segon punt sobre el «Coneixement objectiu i subjectiu de Crist» i, en el tercer, sobre «el sublim coneixement de Crist». Finalment el predicador ha completat la reflexió amb un quart punt titulat «Del Jesús 'personatge' al Jesús 'persona'».\nRaniero Cantalamessa ha explicat que el «redescobriment lluminós de Jesús com a Senyor» és «la novetat i la gràcia que Déu està concedint, en els nostres temps, a la seva Església». En aquesta línia, ha segellat la seva primera predicació quaresmal fent seves les paraules d’una invitació que el Papa Francesc fa en la seva exhortació apostòlica Evangelii gaudium i que diu això: «Invito tots els cristians, en qualsevol lloc i situació en què es trobin, a renovar ara mateix la seva trobada personal amb Jesucrist o, almenys, a prendre la decisió de deixar-se trobar per Ell, d'intentar-ho cada dia sense descans. No hi ha raó perquè algú pensi que aquesta invitació no és per a ell».\nPentecosta d'aniversari per a la Renovació Carismàtica\nFinalment destaquem que, aquesta propera Pentecosta, la Renovació Carismàtica Catòlica celebrarà el seu 50è aniversari a la ciutat de Roma. La Renovació Carismàtica Catòlica Internacional (ICCRS), organització coordinadora, té com a missió el servei i la promoció del moviment a tot el món "sota l'acció de l'Esperit Sant i en contacte proper amb la Santa Seu", i ara anima les realitats carismàtiques dels diversos països del món a posar-se en camí de forma especial cap al ja imminent Jubileu d'Or.\nLa Renovació Carismàtica mundial, que es defineix com un "corrent de gràcia mitjançant el qual l'Esperit de Déu porta a viure de manera vivencial la realitat del Cos de Crist amb una constant conversió i entrega a Déu, i amb docilitat creixent a l'Esperit Sant", configura "una Pentecosta actual per renovar l'Església d'avui". La Renovació Carismàtica Catòlica, segons diu en la seva pàgina web, "més que ser un moviment en l'Església, és l'Església en moviment".\nEs pot escoltar AQUÍ l'edició de Diari del Papa corresponent a aquest divendres 10 de març.


Cris Juanico estrena el videoclip de ‘M’encanta’ • Ràdio Capital de l'Empordà\nCris Juanico presenta ‘M’encanta’, el primer videoclip de l’àlbum “Viu” (RGB Suports, 2019).\nUn disc amb cançons que ens canten històries quotidianes, de superació, d’escenes vitals, històries de persones que estimen, que tenen pors i dubten, que creuen i s’alegren de viure, totes inspirades en la Menorca més salvatge de la que ell n’és un privilegiat element més.\nLa Gira Viva arribarà al Teatre Municipal de Lloseta aquest dissabte 13 d’abril a les vuit del vespre, per presentar les noves cançons de “Viu”.\nL’entrada Cris Juanico estrena el videoclip de ‘M’encanta’ ha aparegut primer a Primera Fila.\nArticle anteriorProphets of Rage, Lauryn Hill o Johnny Marr entre les noves confirmacions del Mad Cool 2019\nArticle següentEls Mossos detenen un home per provocar nou incendis durant dos anys al Baix Empordà


Kirguisos - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Quirguisos)\nEls kirguisos són un poble d'origen turcomongol i constitueixen una de les 56 minories ètniques oficialment reconegudes pel govern de la República Popular de la Xina. La seva població total és d'uns 4.000.000 d'habitants, repartits principalment al Kirguizistan (52% de la població del país) i Xina (uns 160.000 habitants concentrats a la regió autònoma uigur del Xinjiang i en petits grups al Heilongjiang). Es considera que hi ha 40 tribus kirguises diferents, representades a la bandera del Kirguizistan amb un sol amb 40 raigs.\nMembres de l'ètnia kirguís\nLa majoria al Kirguizistan, també a l'Uzbekistan, la Xina i altres països.\nL'idioma kirguís pertany a la branca de llengües turques de la família de llengües altaiques. És la llengua oficial del Kirguizistan, conjuntament amb el rus. La variant parlada a la Xina inclou paraules preses del mandarí. Té dos dialectes: el del nord i el del sud, amb el mateix vocabulari, però diferent pronunciació. Fins al segle viii disposava d'un sistema d'escriptura anomenat Yenisei. Al Kirguizistan, en l'actualitat, es fa servir una escriptura basada en l'alfabet ciríl·lic.\nEls avantpassats dels kirguisos foren els Jiankun (antic Kien-kuen) que van viure fa 2000 anys a la zona propera al riu Ieniséi al nord de K'ang-Kiu (Sogdiana). Després de la victòria de la dinastia Yuan sobre el khanat de l'est (segle VII), els kirguisos entraren en contacte per primer cop amb la resta de la Xina, ja que part dels seus territoris quedaren sota el control imperial. S'esmenten per primer cop amb el seu nom actual a les inscripcions de l'Orkhon al segle viii.\nDurant les dinasties Liao i Song se’ls va anomenar Xiajias i Xiajiaz, quan encara eren un conjunt de tribus disperses de caràcter nòmada. Vivien al nord dels naiman, a l'alt Ienissei (turc Kem), al nord de les muntanyes de Kög-men o Sayan. La capital del seu khan (que portava el títol de "inal") era a 7 dies de marxa cap al nord, a les muntanyes;; tenien el cabell ros panotxa i la pell blanca (el que dóna suport a un parentiu amb els eslaus). Eren considerats turcs per la llengua que parlaven.\nEl 840 els kirguisos van expulsar als uigurs de la regió de l'Orkhon (Mongòlia), per ser expulsats al seu torn el 920 per una incursió dels kitan, i van restar nòmades a l'alt Ienissei sense tenir cap paper històric. La continuïtat amb els kirguisos moderns és suposada però no segura, perquè les característiques antropològiques descrites sobre ells no apareixen en el poble modern. Els kirguisos dominaven aleshores algunes zones que incloïen la població de Panchul (després Aqsu) al Turquestan Xinès; la majoria no obstant vivia a l'alt Ienissei. A la regió avui dia anomenada Minusinsk, es van sedentaritzar; la seva capital era Kemidjkat on residia el seu khakan i la resta eren poblats de tendes. Els kirguisos de l'Alt Ienissei (regions de Tannu Ola i Minussinsk) es van sotmetre voluntàriament a Genguis Khan el 1207 però la submissió no fou efectiva abans del 1218, quan fou reprimida la darrera rebel·lió. Se suposa que la major part van emigrar entre el segle xiii i el XV cap al sud, al territori dels moderns kirguisos, els kara kirguís. A partir de la dinastia Ming, aquestes tribus s'unificaren i s'establiren de forma estable a la zona de les muntanyes de Tian Shan. El 1514 un cert Muhammad fou nomenat khan dels kirguisos per Sad Khan, cap dels mongols.\nEl 1607 es van sotmetre als kazakhs però el 1609 van matar a un preceptor enviat per aquests. El 1642 el khan calmuc Batur els considerava com dels seus (els calmucs els anomenaven buruts). El 1646 el plenipotenciari rus Daniel Arshinskiy els considerava subjectes a Rússia. El 1703, després d'un acord amb Rússia, foren transferits pels calmucs cap al sud a la regió de la moderna Semireche; es creu que llavors eren entre tres i quatre mil tendes (uns 200.000 o 300.000). Aviat foren expulsats de Semireche cap a la Vall de Ferganà i Karategin però quan fou destruït l'imperi calmuc pels xinesos el 1758-1759 van retornar. En aquest temps els russos anomenaven kirguís als kazaks i per distingir-los dels altres kirguisos (els verdaders), aquests darrers foren anomenats kara kirguís (Kirguisos Negres, és a dir: Meridionals) nom que el poble mai va acceptar. A diferència dels kazakhs, els kirguisos (kara kirguís) no tenien aristocràcia ni noblesa; els seus caps, anomenats manap, eren ancians i no eren elegits sinó que arribaven a la situació per influència personal. Els auls kirguisos estaven formats per una tribu i per tant eren més grans que els dels kazakhs, que eren només de famílies o clans.\nAl segle XVIII Xina va reclamar autoritat sobre els kirguisos sense cap resultat i al segle xix ho feren els uzbeks de Khokand; el 1864 van imposar el seu domini els russos. La revolta kirguís de 1916 contra Rússia va provocar l'emigració a la Xina d'una part del poble, i el govern rus va confiscar les seves terres de pastura excepte la vall del Tekes, i va obrir aquests territoris als colons russos. Fins després del 1924 el nom de kirguís representava als kazakhs mentre els kirguisos verdaders eren encara anomenats kara kirguís. Sovint s'anomenava als primers com kirguisos de Kaizak o de Kazak, el que evitava la confusió entre kazakh i cosac.\nEl 1920 es va establir la República Socialista Soviètica Autònoma Kirguís (el futur Kazakhstan) dins de la República Federativa Socialista Soviètica Russa, i el 1922 es va establir la Regió Autònoma dels Kara-Kirguís dins de la República Socialista Soviètica Autònoma del Turquestan. El 14 d'octubre de 1924 la RSSA del Turquestan fou abolida i la Regió Autònoma dels Kara-Kirguís va passar directament a la RFSS Russa; el 25 de maig de 1925 va adoptar el nom de Regió Autònoma Kirguís (al mateix temps que la república amb aquest idèntic nom era rebatejada República Socialista Soviètica Autònoma Kazakh o dels Kazakhs) i el 7 de març de 1927 fou elevada a República Socialista Soviètica Autònoma Kirguís dins de la RFSS Russa. Finalment, el 5 de desembre de 1936 esdevenia la República Socialista Soviètica Kirguís.\nL'any 1944, el Kuomintang (moviment i organització política xinesa fundada per Sun Yazen) va decidir tancar alguns camps de pastura dels kirguís per motius de "seguretat fronterera". Aquesta mesura deixava sense subsistència a un gran nombre de kirguisos que es van revoltar en el qual s'anomenà la Revolució Puli.\nEl 1973 la RSS Kirguís tenia una població de 3.145.000 habitants el 43,8% dels quals eren kirguisos, el 24% russos, el 12% uzbeks i la resta d'altres minories. Uns 100.000 kirguisos vivien aleshores a la Xina i l'Afganistan.\nYurtes en les muntanyes kirguises\nAl ser una població nómada, vivien en una tenda o iurta coberta amb una capa d'herba per protegir l'interior de les temperatures extremes. Els fills solien seguir vivint amb la família després del matrimoni, o sigui que tres generacions solien compartir l'habitatge. Les dones solteres es pentinaven amb nombroses trenes que es reduïen a partir de contraure matrimoni.\nExisteix una divisió sexista del treball. Les dones, a més de les tasques domèstiques s'encarregaven de munyir i alimentar els animals. Els homes feien les tasques que requerien més esforç físic, com la doma d'animals o la tala de llenya.\nEl poema èpic de Manas és el gran poema de tradició oral del poble kirguís, que relata les peripècies del seu heroi Manas i els dels seus descendents.\nUna majoria de kirguisos són seguidors de l'Islam, religió que va arrelar amb força a la Xina durant els segles XVII i XVIII. També hi ha un grup nombrós que practica el politeisme. Un dels seus principals déus és el "déu serpent".\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Kirguisos\nSong and horses\nFilm about kirguís\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Kirguisos&oldid=22325611»\nDarrera modificació: 12 nov 2019 a les 20:09


Relat "Al-Balancí (IV)"\nInici > detall del relat: Al-Balancí (IV)\nLa vida s'actualitza amb precisió mecànica, provocant-nos un efecte sedant. Qui dia passa any empeny. Però, de tant en tant, ens regala sorpreses que no jutgem com a bones o dolentes. Tan sols com a impensades, no en mereixen cap altre, de balanç. Per aquesta raó i no una altra són sorpreses. Pensaments de tanta profunditat em ballaven al cap, mentre mirava de conciliar la son en una llitera del tren nocturn que ens havia de dur de Casablanca fins a Tànger.\nMai no m'havia figurat de veure'm en aquella situació. Sis hores abans havíem arribat a Casablanca. La ciutat, com Marrakech, era un enemic mortal pel vianant. Ens vam adreçà en taxi a la Medina, com si diguéssim la Ciutat Vella de Barcelona. De fet, n'hi havia moltes similituds entre totes dues, malgrat que el casc antic de Casablanca encara era molt més brut.\nVam seure a prendre un té a la menta a la terrassa d'un cafè que, en el seu interior, acollia un fumador de hashis. La terrassa es situava en una cruïlla de carrerons sense asfaltar, entre els hotels Des Amis, Gibraltar i Candide. Tots ells d'aspecte més sòrdid que hospitalari. Al centre de l'encreuament, un forat al fang complia les funcions de contenidor d'escombraries. La ferum semblava provenir del mateix infern, però era el paradís de gats i rates. Compartien àpat sense parar esment els uns en les altres, com si en aquell punt no hi hagués cabuda per la rancúnia de dos llinatges tradicionalment malavinguts.\nJa era fosc i encara ens restaven quatre hores a Casablanca. Un noi ens demanà hora. Quan el vam informar, ens explicà en un català d'ensomni que duia dues hores esperant a un amic.\n- Al Marroc, quan es fixa una hora i l'amic arriba una més tard, no passa res. Quan en són dues, d'hores d'espera, es comença a mirar el rellotge. - I sentencià, talment com un acudit- I si en són tres hores, cal marxar cap a casa.\nEl convidàrem a seure amb nosaltres. Es demanà un altre té a la menta; la cervesa marroquina. Ell estava sol i a les converses entre na Eulàlia i jo els hi començava a mancar oxigen. El noi es deia Mehdi, 25 anys, últim curs d'Economia a la Universitat de Casablanca, tenia un germà pastisser a Logronyo. En Mehdi era prim, duia unes ulleres que li dibuixaven una cara amable alhora que intel·ligent. Treballava la seva simpatia fent dansar les mans a tort i dret, que l'ajudaven sovint a acabar les frases o a subratllar les idees. Era un fanàtic de les estadístiques. En Mehdi ens féu una anàlisi del Marroc il·lustrada amb profusió de dades que -la culpa em fueteja- no m'he molestat pas en contrastar:\n- Quan un noi jove té bona feina, la seua família comença a fer safareig tot cercant una noia a l'alçada. Es busca entre cosines més o menys llunyanes, companyes de feina, d'estudi... A ella li parlaran meravelles del noi: “És molt bo amb sa mare” . I a ell també li explicaran tot de coses fantàstiques de la noia. L'un i l'altra es crearan una gran idea del seu pretendent. I sense conèixer-se, en quatre setmanes comptades, seran marit i muller. - I per tal que ens féssim una idea de l'abast de tot plegat, afirmava- Prop d'un 40% dels matrimonis al Marroc són convinguts d'aquesta manera.\nEn cert moment de la conversa, en Mehdi tragué el seu telefon mòbil com faria de costum. Era un aparell de cal déu, un smartphone. No calia que ens demanés l'hora. Aquest detall, per contra de despertar sospites absurdes, me n'alegrà. Ell tenia ganes de parlar en català i a nosaltres ens venia de gust escoltar a una tercera persona.\n- De 30 milions, el 70% sap llegir i escriure- anava dient, conformant una anàlisi demogràfica de consum ràpid. El tema més interessant, però, i al qual les nostres preguntes hi retornaven una i una altra vegada, eren les relacions entre homes i dones.\n- Des de fa quinze anys, la dona s'ha anat incorporant al mercat laboral de forma massiva. No en volen, d'homes, a les empreses. Les dones treballen millor, es concentren més i no en donen, de problemes.\n- Doncs si els homes no treballen, malament rai per casar-s'hi, oi?- Li preguntà na Eulàlia.\n- Just a la fusta! Aquest és el moll de l'ós, s'hi fa molt difícil. El pare de la noia, si no tens feina, et demanarà: “Com penses alimentar a la meva filla? I on viureu, sota una palmera?”. Tota la responsabilitat pertoca a l'home, i si la dona treballa són els seus diners. Per les seves coses i capricis, ja m'enteneu.\nEm semblava que aquell capítol de “Cuéntame”, que en Mehdi sense saber-ho ens narrava, ja l'havia vist.\n- Us en parlo de la cultura, d'un estat general de fer les coses. És clar que n'hi ha, de marroquins, que s'ho fan venir d'una altra manera. Potser un 20% que es casa sense cap intermediació familiar... Per als marroquins, però, la tradició és cabdal. No volem viure pas com als Estats Units d'Amèrica. N'hi ha costums que no ens volem deixar perdre.\nL'allau d'influències occidentals, potenciades per la proximitat geogràfica amb Europa i el turisme, transformen la societat marroquina com, ja se'm permetrà l'analogia, ho feren amb l'Espanya franquista unes dècades enrere. En Mehdi era del parer que el baluard de la tradició del Marroc resistiria el sotrac que ja l'amenaçava, principalment en forma d'una expansió econòmica que alimentava l'escletxa entre rics i els cada dia més miserables. Però en Mehdi tenia fe: el nostre amic no podia saber com s'ho faria, el poble marroquí, quan els papers tradicionals ja no responguessin al joc del dia a dia. Els nous escenaris exigirien nous papers. I d'entre els vells, els menys es mantindrien, alguns s'adaptarien i i d'altres senzillament guanyarien l'adjectiu d'anacrònics.


Clàssics. Festival d’arts contemporànies i pensament - La casa dels clàssics\nAquest és el moment de la vida en què la vida de l’home val la pena de ser viscuda: el moment en què contempla la bellesa mateixa.\nLa Casa dels Clàssics presenta la primera edició del festival Clàssics, el festival d’arts contemporànies i pensament, que ha tingut lloc en diferents espais emblemàtics de Barcelona del 18 d’octubre al 28 de novembre. Una iniciativa de Som* amb la col·laboració de La Caixa i el Grup Focus.\nEl Clàssics ha presentat 7 propostes d’artistes de diferents disciplines i 3 activitats exclusives, resultat d’un intens any de feina. Aquestes creacions neixen a partir de la conferència sobre la bellesa i els clàssics que l’escriptor Alessandro Baricco va fer la passada tardor a Barcelona, i a partir de la qual els artistes han estat treballant per tal d’articular un relat propi i genuí sobre què és, per a ells, la bellesa.\nEn aquesta primera edició del festival, trobem iniciatives tan singulars com el concert que Sílvia Pérez Cruz, acompanyada del ballarí Andrés Corchero, ha fet a la sala de la cúpula del MNAC, envoltada d’obres de la col·lecció del museu triades per ella mateixa. També compta amb la proposta de les germanes Clara i Ariadna Peya (Les Impuxibles) al CCCB, un espectacle que qüestiona els cànons de bellesa i com aquests s’imposen sobre el cos femení. Tanit Plana, Àlex Rigola i Heartbreak Hotel presentaran una instal·lació teatral participativa, on l’espectador ha estat també actor d’una experiència única creant la seva pròpia idea de bellesa.\nTambé han reflexionat sobre la bellesa Josep Pedrals i David Soler, oferint un espectacle que combina música i poesia inspirat en Gargantua i Pantagruel, a la Biblioteca de Catalunya. El músic Roger Mas i la poeta Maria Cabrera s’han mogut entre el misticisme i la bellesa al Teatre Romea. La pintora Paula Bonet ha presentat una nova col·lecció d’olis i gravats inspirada en Baudelaire a la Galeria dels Àngels; i el crític Àlex Gorina ha comissionat un cicle de cinema sobre les pel·lícules més belles de la història, al CaixaForum.\nEl Clàssics ha comptat també amb diverses activitats paral·leles, com els Passejos peripatètics sobre la Bellesa; el curs Història literària de la Bellesa, que s’ha impartit a La Central, amb la idea de la bellesa dels llibres clàssics en què els artistes s’han inspirat per al festival —des de Baudelaire a Llull—; o les activitats d’El Meu Clàssic, a la Biblioteca de Catalunya – amb la col·laboració de la Institució de les Lletres Catalanes -, on diferents autors han reflexionat a partir de textos clàssics que ells mateixos han triat, des de Rodoreda a La Ilíada.\n«En aquesta primera edició, el Clàssics neix per oferir-nos un viatge i una exploració sobre La Bellesa. Els nostres artistes, a través de la música, la poesia, la dansa i el cinema ens faran viure tot tipus d’experiències de bellesa: fosca i lluminosa, subvertida i al·lucinada, grotesca i eterna, inesperada i personal.\nUs convidem a contemplar les seves propostes. I no es tracta d’una invitació qualsevol: us cridem a apropiar-vos del desig de la bellesa. El motiu s’ho val. Diotima, veu de la saviesa, al diàleg de Plató, ho va resumir de la millor manera “aquest és el moment de la vida en què, més que en cap altre, la vida de l’home val la pena de ser viscuda: el moment en què contempla la bellesa mateixa.»\nDirectora del Clàssics


Neix la Lliga BBVA Hockey Plus per a la inclusió social en el món de l'esport - Club Egara\nby egara | maig 26, 2016 | Sin categoría\nEl Grup BBVA, la Federació Catalana de Hockey i FUPAR Fundació han presentat avui a la seu de CatalunyaCaixa la Lliga BBVA Hockey Plus, un projecte d’inclusió social en el món de l’esport que arrencarà la temporada 2016-2017. La presentació en societat tindrà lloc el 4 de juny amb una gran festa participativa que es celebrarà al Club Egara.\nLa Lliga BBVA Hockey Plus és una competició a nivell de Catalunya entre equips de hockey herba formats per persones amb discapacitat intel·lectual. En ella hi participen 12 Centres Especials de Treball de diferents fundacions juntament amb els principals clubs catalans d’aquest esport: Club Egara, Atlètic, Polo, Barça, Terrassa, Iluro, Junior i Catalònia.\nTots ells han estat a la presentació d’avui, presidida per Xavier Queralt, conseller delegat de CatalunyaCaixa i representant del Grup BBVA a Catalunya, acompanyat d’Ignasi Cusidó, president de Fupar i Narcís Carrió, president de la Federació Catalana de Hockey. Per part del Club Egara hi han assistit Javier Ruiz, president de la secció de hockey, i Joan Gabarró, gerent de l’entitat. També els ha acompanyat Francesc Salvatella, ex president del club i actual president de Hockey per Terrassa.\nLa Lliga BBVA Hockey Plus ajuda a consolidar els vincles i la feina prèviament feta en matèria d’inclusió social entre els clubs i les entitats participants, com en el cas del Club Egara amb Fupar, entre d’altres.\nLa Lliga BBVA Hockey Plus, una competició regular\nLa Lliga BBVA Hockey Plus és una competició regular, la primera competició estable d’aquest tipus a nivell català, amb partits regulars i una fase de play off. La gestió de la mateixa va a càrrec de la Federació Catalana de Hockey. Aquesta ha previst jornades quinzenals en un format de tots contra tots. El calendari definitiu s’establirà al setembre. La lliga culminarà amb una festa final on es jugaran els partits per la classificació definitiva. Independentment del resultat d’aquesta, tots els jugadors obtindran medalla.\nEl reglament que s’utilitzarà en els partits serà el ParaHockey (learning disabilities) adaptat a les necessitats d’aquests jugadors. En total es preveu que hi participin entre 120 i 150 jugadors, que seran entrenats per entre 24 i 28 tècnics professionals.


Ajuntament de Terrassa archivos - Terrassa Innovació\nTag: Ajuntament de Terrassa\nDimarts, 15 de gener 18h a la Jazz Cava de Terrassa Des de l’Ajuntament treballem per fer de Terrassa una ciutat que pugui prevenir les amenaces, resistir els impactes i respondre a les situacions de crisi a les que estem exposats. Podem, però, garantir el bon funcionament dels serveis municipals?, sabem com la ciutat ha […]\nTerrassa lidera el projecte europeu “Igualtats Connectades. Interseccionalitat a les polítiques públiques”. Aquest projecte planteja aplicar l’enfocament interseccional a les polítiques públiques locals de no discriminació, una perspectiva que ha estat molt teoritzada però hi ha poca experiència de com es posa en pràctica en polítiques concretes. El proper 13 de febrer, es realitzarà a […]\nS’inicien les Audiències Públiques de l’Ajuntament de Terrassa: el 3 d’octubre és la primera Les audiències són espais de participació i debat en què els regidors i regidores expliquen les actuacions més importants que s’han fet a la ciutat. Trobaràs tota la informació al web participa.terrassa.cat Del 3 al 31 d’octubre, a les diverses instal·lacions […]


Mescla eutèctica - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Eutèctica)\nDiagrama de fases de la mescla estany-plom. La zona 1 només conté líquid, la zona 2 sòlid α, la zona 3 sòlid α i líquid, la 4 sòlid β i líquid, la 5 sòlid β i la 6 sòlid α i β\nUna mescla eutèctica és una mescla determinada per la proporció que conté de cadascun dels elements, en la qual es produeix el fenomen d'eutèxia. La mescla eutèctica es comporta com un compost químic, ja que té un punt de fusió característic, que és el més baix de les diferents mescles. En el diagrama de fases de la figura correspon al mínim on es tallen les dues línies superiors.\nPoques mescles eutèctiques són importants. Les més destacades són:\nLa soldadura ordinària constituïda per una mescla d'estany i plom (63% i 37% respectivament), que fon a 183 °C, mentre que els punts de fusió de l'estany i el plom són, respectivament, 232 °C i 327 °C.\nEl metall de Wood és una mescla de bismut, plom, estany i cadmi (50:25:12,5:12,5), que fon a 70 °C, per sota del punt d'ebullició de l'aigua, que s'empra en el sistemes aeris d'extinció d'incendis per aspersió.\nEl clorur de sodi i l'aigua formen també una mescla eutèctica que fon a –21 °C, la qual cosa és molt interessant alhora d'emprar clorur de sodi per eliminar les plaques de gel que es formen durant l'hivern damunt les carreteres. La proporció de clorur de sodi és aproximadament del 23%.\nTambé el cesi i el potassi, en la proporció 77/23 formen una mescla eutèctica que fon a –48 °C, per sota del punt de fusió del gel, líquida a la majoria de llocs de la Terra i molt reactiva amb l'aigua.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Mescla eutèctica\n↑ Ball, D. Fisicoquímica (en castellà). Cengage Learning Editores, 2004. ISBN 9706863281.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Mescla_eutèctica&oldid=21735299»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 17 ago 2019 a les 22:08.


Amanuense històric: 02/24/20\npd 1750 Governs, incerteses, eleccions 1\nLa relació bilateral entre els governs central i de la Generalitat interessa a les dues parts, però el context no propicia acords de profunditat malgrat els canvis de llenguatge i d’estils... Tanmateix, no és esperable que es plantegi de veritat el tema de fons del reconeixement nacional i de l’acomodació política de Catalunya, que només serà tractat amb moltes prevencions mútues. No hi haurà ni plantejaments ni negociacions “d’estat”. I un referèndum pactat no s’albira en un horitzó proper... El tema de fons restarà irresolt durant temps....\nIncerteses judicials. ... amb la justícia espanyola mai se sap. Mostra un caràcter internacionalment autista digne del període de l’autarquia franquista... Els exiliats seran lliures a Europa, però seguiran sent exiliats, ara permanents, en relació a l’estat espanyol, com la situació de molts ciutadans després de la Guerra Civil...\nPublicat per edmon a 3:48 Cap comentari:


Three-Bedroom Holiday home in Laukvik 4 Melbu Noruega - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 10 allotjaments a Melbu.\nThree-Bedroom Holiday home in Laukvik 4\nMelbu, Melbu, Noruega - Veure al mapa\nMés informació sobre Three-Bedroom Holiday home in Laukvik 4\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Melbu, Three-Bedroom Holiday home in Laukvik 4 és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Three-Bedroom Holiday home in Laukvik 4, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de aparcament de cotxes.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aparell de televisió, reproductor de DVD/CD, nevera, renta vaixelles, plat de dutxa a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Three-Bedroom Holiday home in Laukvik 4 és una elecció inteligents per a viatgers a Melbu, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.\nCal que informeu el Three-Bedroom Holiday home in Laukvik 4 de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. Cal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. Dancenter t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus.\nAllotjaments a Melbu


Espadaler diu que Unió no serà "jutge o acusador" després del registre en Catdem\nEl secretari general d'Unió i candidat a la Generalitat, Ramon Espadaler, ha afirmat que els democristians no s'erigiran "en jutges o acusadors" d'una situació que no coneixen, en referència als registres judicials en CatDem, i ha demanat respecte a la presumpció d'innocència i a l'actuació dels jutges.\nEspadaler ha realitzat aquestes manifestacions aquest dilluns a Bilbao, a la seu de Sabin Etxea, després d'una reunió d'Unió amb el PNB, inclòs el seu president, Andoni Ortuzar.\nPreguntat per si creu que ha pogut existir un finançament il·legal en CDC, ha rebutjat fer "cap judici de valor" i ha assegurat que respecten la presumpció d'innocència i l'actuació judicial.\nHa dit que "en aquests moments, no hi ha res absolutament provat", que no saben "res d'aquest episodi", que esperen que s'esclareixi l'ocorregut i que els semblaria "normal" que aquest tema estigui "damunt de la taula" en la compareixença del president la Generalitat i capdavanter de CDC, Artur Mas, el dimecres en el Parlament.\nNo obstant això, ha insistit que no es van a erigir en jutges o acusadors de la situació: "No la coneixem i no tenim per què conèixer-la".\nSobre les eleccions catalanes, ha dit que no són plebiscitarias, però sí molt importants davant el "desencontre" que existeix entre Catalunya i Espanya.\nEn resposta al president del Govern central, Mariano Rajoy, que va alertar del virus de la desunió a Catalunya, ha replicat que qui ha "inoculat aquest virus" ha estat el PP amb el seu "entossudiment".


Pèrgoles a Barcelona | Sombrha disseny i instal·lació\nEXPERTS EN PÈRGOLES A BARCELONA\nNecessites comptar amb una empresa especialitzada en la instal·lació de pèrgoles a Barcelona? Llavors has arribat al lloc correcte. SOMBRHA som una empresa de la ciutat comtal especialistes en pèrgoles de tota mena.\nQuè són les pèrgoles?\nLes pèrgoles són estructures dissenyades per a espais exteriors. Es col·loquen per a protegir un ambient dels factors del clima com els propis raigs del sol o fins i tot la pluja.\nExisteixen pèrgoles de molt diferents formes, materials i tamanys. Per això, el més indicat serà que comptis amb un equip especialitzat en la instal·lació de pèrgoles que t’orienti sobre la millor opció en el teu cas concret.\nLa col·locació d’una pèrgola t’aportarà un espai d’ombra a l’estiu o de recolliment a l’hivern o la tardor. Un espai de seguretat on gaudir dels teus espais exteriors tot l’any.\nI si vols gaudir de la comoditat màxima, disposem fins i tot de sistemes de pèrgoles motoritzats. No tindràs més que moure un dit! Compta amb els millors instal·ladors de pèrgoles a Barcelona.\nBusques un instal·lador de pèrgoles a Barcelona?\nTIPUS DE PÈRGOLES QUE INSTAL·LEM A BARCELONA\nGaudeix de l’última tecnologia i comoditat amb les pèrgoles bioclimàtiques que Sombrha t’ofereix. Aquest sistema d’ombreig d’última generació t’oferirà un espai protegit dels elements climàtics.


Global Positioning System Cristina Sanchez 2.\nINDEX– Que és?– Per a qué serveix?– Qui ho va inventar?– Que altres sistemas existeixen?– Com funciona.– Sistema de satèl·lits.– Què és la triangulació? 3.\nQue és?És un sistema de navegació sistema de navegació persatèl·lit que permet saber amb molta precisió la situaciógeogràfica i l’hora de referència amb gran exactitud engairebé qualsevol lloc de la Terra o en una òrbita de laTerra. file:///E:/Mis%20documentos/UNITAT%2010/Imatges/GPS%201.jpg 4.\nPer a què serveix un GPS?Permet determinar la psició geogràfica dunobjecte, una persona, un vehicle o una nau, ambuna precisió de centimetres, si sutilitza un GPSdiferencial, tot i que la precisió habitual és depocs metres. Entre altres, té els usos següents:- Traçat i guia de rutes en cotxe.- Navegació marítima.- Esports: parapent, bicicleta de muntanya,excrusionisme, etc.- Rastreig de vehicles.- Càlcul dàrees- Topografia i geodèsia- Navegació aèria 5.\nQui ho va inventar?El sistema va ser desenvolupat i instal·lat, iactualment és operat, pel departament de Defensadels Estats Units. van A. Getting y BradfordParkinson varen ser els inventors del GPS. Tots doscientifics es van destacar durant la Guerra Freda.Getting morí loctubre de 2003. 2003 6.\nQuins altres sistemes existeixen?El sistema EGNOS (European Geostationary Navigation Overlay System) és un Sistemade navegació per satèl·lit desenvolupat per lAgència Espacial Europea, la ComissióEuropea i EUROCONTROL. Es va dissenyar com a complement de les xarxes GPS,GLONASS i la futura Galileo per a proporcionar un posicionament molt més precís queel que aquests mètodes ofereixen.Consta de tres satèl·lits geoestacionaris i en una xarxa destacions terrestres(anomenades RIMS) que analitzen continuament les dades enviades pels satèl·lits icontrolen el seu funcionament i posició, a més de corregir els errors de precisió.Existeixen altres sistemes locals de navegació com el WAAS dEstats Units, MSAS aJapó amb els que EGNOS és totalment compatible; altres països desenvolupenactualment els seus sistemes TRAN (Terrestrial Regional Augmentation Network) quemilloren la precisió dels sistemes de navegació convencionals.Una de les importants millores que proporciona EGNOS és una alta precisió en vertical(Galileo millora molt les prestacions de GPS però encara és insuficient) que permetaterratges instrumentals dalta precisió que fins ara no eren possibles. Una altra milloraés la compatibilitat amb sistemes locals de posicionament (com xarxes urbanes degeoposicionament de precisió). 7.\nCOM FUNCIONA?El GPS funciona mitjançant una xarxa de satèl·litsque orbiten al voltant de la Terra. Quan es desitjadeterminar una posició, l’aparell que s’utilitza pera això localitza automàticament com a mínimquatre satèl·lits de la xarxa, dels quals rep unssenyals que indiquen la posició i el rellotge decadascun d’ells. 8.\nSistema de satèl·litsL’antiga Unió Soviètica tenia un sistema similar anomenatGLONASS, ara gestionat per la Federació Russa.Actualment la Unió Europea intenta llançar el seu propisistema de posicionament per satèl·lit, denominatsistema Galileu. 9.\nQuè és la triangulació?En trigonometria i en geometria, la triangulació és el procés dedeterminar la posició dun punt mesurant els angles fins a aquest punt apartir de punts coneguts a lextrem duna linea de llargaria coneguda, encompte de mesurar la distància al punt directament. El punt pot fixar-sellavors com a tercer punt dun triangle del que es coneixen dos angles iun costat per a resoldrel. Aquest procés sutilitza per determinar laposició en els nous sistemes de localització com ara el GPS o latrianulació dantenesLa triangulació pot utilitzar-se per mesurar les coordinades i la distànciadun vaixell a la costa. Lobservador en el punt A mesura langle α entrela costa i el vaixell, i lobservador B fa el mateix per a β. Coneguent ladistància l o les coordinades dA i B podem aplicar el teorema del sinusper a trobar les coordinades del vaixell en C i la distància d.El mètode de la triangulació ja semprava en lAntic Egipte a principisdel segon mil·leni aC, ja que en el problema 57 del papair Rhind esdescriu seked com el pendent (hipotenusa) dun triangle rectangle,definit com la relació de dos nombre enters (catets). Recommended


30.000 milions menys en salaris i 14.000 més en beneficis empresarials des de 2008 - Created by pep valenzuela - In category: Destacats, Treball / Economia - Tagged with: campanyes augment salaris, capital, CCOO, crisi, nova estructura treball, salaris, transferència de rendes, treball, UGT - malarrassa - El periòdic independent i gratuït de Terrassa\nYou are here: Home / Destacats / Treball / Economia / 30.000 milions menys en salaris i 14.000 més en beneficis empresarials des de 2008\nCanvi d’estructura en la distribució de rendes\nUGT impulsa la campanya “Posa’t a mil” perquè el salari mínim arribi a aquesta xifra. El sindicat denuncia que gairebé la meitat dels empleats són mileuristes. CCOO proposa: la relativa estabilitat de la inflació hauria de facilitar la socialització de la recuperació mitjançant els salaris i la demanda interna.\nEl PIB ha crescut en un 4,1% interanual en el primer trimestre d’aquest any. Es a dir, en termes de PIB la crisi ja s’hauria acabat, però el nombre d’aturats encara supera els 4 milions, al temps que creix el número de persones que tot i treballar no arriben a final de mes. D’acord amb dades de Comptabilitat Nacional publicats per l’Institut Nacional d’Estadística (INE) les rendes i beneficis del capital constitueixen el 43% del PIB, és allò que està creixent més. El PIB del primer trimestre va créixer un 4,1%, 11.000 milions d’euros en relació amb el mateix període de l’any anterior, però d’aquest, 6.000 van ser per rendes del capital.\nLa resta es va distribuir entre l’augment de la massa salarial (4.000, un 3% més) i els impostos. De l’anàlisi de les dades es conclou que la inflació junt amb la contenció de salaris és el motiu principal del creixement dels beneficis empresarials. Clarament, assistim a un canvi d’estructura en la distribució de la renda, que beneficia el capital en detriment dels salaris.\nPel que fa a ocupació i salaris, l’Estat espanyol ja produeix com abans de la crisi, però amb 2,3 milions de treballadores menys i una despesa en salaris de 30.000 milions menys. D’aquí la dita competitivitat de les empreses. La crisi accelerà el canvi de model de distribució de la riquesa. I la tendència actual, amb la intensificació de les polítiques neoliberals, és enfortir encara més aquest model.\nHom parla del fenomen conegut com a transferències de rendes des del factor treball cap al capital. Des de l’any 2008 s’han perdut 30.000 milions d’euros de massa salarial anual, que han anat a parar a les rendes del capital i a pagar impostos, produint un creixement molt gran de la desigualtat i la pobresa. Fins al punt que alguns sectors empresarials veuen afectat el consum de la seva producció pels baixos salaris.\nEls únics sectors on creix la massa salarial són el de serveis i Administració Pública. La recuperació econòmica espanyola, per tant, es basa en el sector terciari, on la inversió i l’explotació del treball és més intensa. La massa salarial d’aquest sector és actualment 20.000 milions superior a l’anterior a la crisis. A més, cal comptar els 2.500 milions que ha sumat el sector turístic. A l’administració pública la massa salarial ha augmentat en 10.000 milions.\nCampanyes sindicals per la recuperació dels salaris\nEl 10% dels treballadors no poden ni tan sols fer front a la despesa de l’alimentació, que suposa un desemborsament de 350 euros al mes, denuncià a finals d’agost el secretari de política sindical d’UGT, Gonzalo Pino, en presentar la campanya «Posa’t a 1.000 euros», per pressionar en favor de salaris dignes.\nA hores d’ara, una gran part dels salaris no arriben als 1.000 euros, el que implica, segons UGT, no poder fer front ni al 50% de les despeses bàsiques habituals. En defensa dels salaris i l’ocupació digna, UGT planteja aquesta campanya com l’inici d’una ofensiva per aconseguir que el govern espanyol i la patronal incloguin aquesta proposta en l’Acord per l’Ocupació i la Negociació Col·lectiva.\nPino va recordar que els treballadors han patit una dura «devaluació salarial». De fet, entre 2009 i 2016, els salaris reals han caigut 5,4 punts percentuals de mitjana. No obstant, el sindicat ha assenyalat que la devaluació salarial ha sigut “molt més intensa” entre els que ja posseïen salaris més baixos i feines de “pitjor qualitat”, ja que han vist reduir les seves retribucions en més d’un 20% entre el 2009 i el 2015.\nEl salari mitjà a l’Estat espanyol se situa en 1.625 euros bruts al mes si es tenen en compte 14 pagues. Si es descompten les cotitzacions a la Seguretat Social i les retencions d’IRPF, el salari mitjà net està en 1.310 euros. Però més del 12% de les persones assalariades guanyen salaris que no superen els 707,70 euros bruts al mes, establerts al SMI. El salari més habitual es mou entre els 707 euros i els 1.415 euros, però allò més freqüent és no arribar als 1.000 euros. O sigui, segons dades d’UGT, gairebé la meitat de les assalariades són mileuristes, com a conseqüència de la mala qualitat de l’ocupació creada, l’extensió de la subocupació amb jornades parcials involuntàries i la caiguda dels salaris.\nPer la seva part, CCOO reclama que, donada la relativa estabilitat de la inflació, cal posar mans a l’obra per «facilitar la socialització de la recuperació mitjançant els salaris, i l’estabilitat del creixement mitjançant una millora de l’efecte estímul que rau en la millora de salaris i demanda interna». Considera, així mateix, que en l’escenari de trencament per part de la patronal de l’Acord Estatal de Negociació Col·lectiva 2017 és «urgent i inajornable un canvi a la patronal, també catalana, per no fer malbé l’oportunitat que comporta l’actual escenari macroeconòmic».\nLa proposta sindical es basa en una anàlisi del comportament de l’economia i, específicament, de la inflació presentada a mitjans d’agost. La inflació anual de l’IPC de juliol se situa en l’1,5% a nivell estatal i manté el seu ritme de creixement, que es mostra idèntic al del mes anterior. Aquest manteniment s’explica, d’una banda, pel manteniment dels preus dels aliments i begudes no alcohòliques i, per l’altra banda, pel menor descens dels preus energètics respecte de l’any passat.\nCCOO considera que l’increment de la inflació subjacent per segon mes consecutiu confirma la millora de l’activitat econòmica: «El creixement de la inflació per sobre del nivell de costos volàtils (energètics i dels aliments no processats) aporta més marges als beneficis empresarials que han de ser traslladats a salaris i productivitat».\nLa crisi accelerà el canvi de model de distribució de la riquesa. I la tendència actual, amb la intensificació de les polítiques neoliberals, és enfortir encara més aquest model.\nD’altra banda, l’increment de preus a l’hoteleria manté la tendència d’ampliació dels beneficis i de millora de la rendibilitat empresarial que ha de «facilitar l’increment salarial i la recuperació de la capacitat adquisitiva dels professionals del sector».\nAixí, es confirma la millora empresarial que acumula en termes de renda el creixement macroeconòmic, però que «no es trasllada a les rendes del treball, ni s’inverteix tampoc en productivitat i competitivitat». Aquí, continua, cal ser molt clars: «La millora dels marges empresarials que celebra la CEOE s’han de traslladar a la productivitat de les empreses i a la qualitat de l’ocupació mitjançant la inversió i la recuperació de la recaptació de l’impost de societats, que continua gairebé a la meitat del seu nivell al 2007. Aquest és el camí per recuperar també la inversió pública que, de manera central i complementària, permeti recuperar cohesió social i competitivitat de les empreses».


Sylvie Luzala i Erick Kambale havien de participar aquest dimecres en la tercera edició del Mobile Social Congress, organitzat per SETEM Catalunya, per explicar les implicacions que la tecnologia mòbil té en la guerra, la violència i la violació de drets humans a la República Democràtica del Congo. Aquest país acumula el 80% de les reserves mundials de coltan, el mineral bàsic per al sector. Integrants de l’organització congolesa Étoile du Sud, Luzala i Kambale havien estat convidats per l’Associació Catalana per la Pau per participar en una gira de sensibilització que incloïa municipis com Manresa, Castelldefels i Cornellà.\nCap d’aquestes accions es podrà fer perquè l’ambaixada espanyola a Kinshasa, la capital del país, els ha denegat el visat. Segons la resolució del recurs, “l’objecte i les condicions del viatge no són fiables” i “no s’aporta documentació addicional que permeti valorar positivament l’objecte del viatge”. Una versió que contradiu Joana Mariné, responsable dels projectes a l’Àfrica de l’Associació Catalana per la Pau: “Hem aportat fins a una vintena de documents que inclouen dues cartes oficials de la Generalitat i l’Ajuntament de Barcelona que avalen el viatge”. “Estem acostumats a demanar visats per poder portar activistes de països com Palestina, el Iemen o Mali, i és la primera vegada que ens passa això”, afegeix Mariné.\nSETEM Catalunya, com a entitat organitzadora del Mobile Social Congress, manifestem la nostra condemna davant d'aquesta resolució, que silencia la veu de persones defensores de Drets Humans als països del Sud global. Precisament en un moment en què Barcelona rep milers de persones provinents de països d'arreu del món per la celebració del Mobile World Congress; un esdeveniment on també s'invisibilitzen els greus impactes socials i ambientals i les vulneracions de drets humans a la indústria de l'electrònica.


Nobu Hospitality, fundada pel xef Nobu Matsuhisa, l'actor Robert de Niro i el producte cinematogràfic Meir Teper, i Selenta Group, grup hoteler espanyol propietat de Jordi Mestre, han anunciat la inauguració del seu primer establiment a Barcelona, un cinc estrelles de 259 habitacions, per a finals de l'estiu.\nLa posada en marxa de l'establiment està programada per al 12 de setembre i té previst generar al voltant de 150 nous llocs de treball. L'hotel està situat en l'actual Torre Catalunya, prop de l'estació de Sants. Disposarà d'un auditori, saló de central i sis sales de reunions per a esdeveniments corporatius.\nEl 'Nobu Hotel Barcelona', que ja accepta reserves des del 23 de maig, serà el tercer establiment de Nobu Hotels a Espanya i el quart d'Europa, on ja opera allotjaments a Eivissa, Marbella i Londres.\nAmb ell, la cadena arriba als deu allotjaments a tot el món. A més compta amb altres en procés de desenvolupament en localitzacions com Barcelona, Riyadh, Chicago, Toronto, Sao Paulo, Atlanta, Tel Aviv i Varsòvia.\nL'hotel comptarà amb una 'Nobu Suite' de 150 metres quadrats situada a la planta 22 de l'edifici que disposarà d'un spa, una sala fitness, així com un bar que oferirà tapes i begudes tant locals com japoneses.


L'enciam: des de l'antic Egipte fins a l'actualitat\nL’enciam: des de l’antic Egipte fins a l’actualitat\nUn enciam | Pixabay\nL'àrea de cultiu de l'enciam s'estén des de la mar Mediterrània fins a Sibèria\nL’enciam o lletuga a Girona i a la Catalunya Nord és sinònim d’amanida: és a dir, una amanida o ensalada en aquestes comarques se’n diu enciamada, i amanir és enciamar.\nL’enciam (Lactuca sativa) és una planta herbàcia anual de la família de les compostes (com el gira-sol o la carxofa, encara que sembli estrany. De fet, no el veiem mai florit i granat, i llavors es pot entendre). Sembla que l’enciam va ser conreat per primera vegada pels antics egipcis, que passaren d’utilitzar les llavors del que era una mala herba per a fer oli, a conrear-la per les seves fulles. L’enciam també va ser cultivat pels antics grecs i romans, d’on prové el nom de lletuga (lactuca), encara viu al País Valencià, Eivissa, etc. També els antics perses l’apreciaven. Curiosament, la religió yayidista, pròpia d’aquest país, en prohibeix el seu consum. Des del voltant de l’any 50 d.C n’hi ha descripcions de diversos tipus i apareix freqüentment als escrits medievals com els herbaris medievals. Als receptaris medievals catalans hi apareix ressenyat, i surt en receptes com el Lletugat (una mena de crema). El segle XVI, de fet, és el gran segle en el qual es difonen les amanides o ensalades, de les quals l’enciam, per definició, n’és la principal planta. Al s. XVII en parla Fran Miquel Agusti, de Banyoles, al seu gran manual -de gran èxit a l’època- “llibre dels secrets d’agricultura, casa rústica i pastoril”. Europa i Amèrica del Nord van dominar inicialment el mercat de l’enciam, però a final de la dècada de 1900 el consum s’havia estès per tot el món, tot i que els xinesos tenen les seves pròpies varietats.\nGeneralment creix en condicions adverses i es conrea amb facilitat, tot i que requereix temperatures relativament baixes per evitar que la floració vagi massa ràpida, que és el que passa a l’estiu. Jo ho faig en un hort urbà, i sovint amb bons resultats. També es pot cultivar fàcilment en testos o torratxes o torretes, cossis, cossiols, etc. L’enciam pot patir plagues d’insectes, i malalties fúngiques i bacterianes. També agrada als cargols i llimacs. Fàcilment es poden fer híbrids amb altres espècies del gènere Lactuca, i de fet, constantment en surten de nous. La producció mundial d’enciam i xicoia -una varietat més d’hivern, considerada més gurmet, cultivada tradicionalment al Pla de l’Estany i la Garrotxa- va arribar als 23,6 milions de tones l’any 2010, més de la meitat procedent de la Xina.\nL’enciam s’utilitza sovint per fer amanides, tot i que també se’n poden fer sopes, cremes, entrepans i farcells; i, fins i tot, es pot fer a la brasa o a la planxa. Apareix als entrepans d’hamburguesa, de tonyina, de pollastre, etc.\nUna de les varietats més curioses és l’enciam espàrrec, popular a la Xina i que es conrea per les seves tiges, que es mengen tant crues com cuites. L’enciam és una bona font de vitamina A i potassi, així com una font menor d’altres vitamines i nutrients. Se’l considera beneficiós per a conciliar el són, de nit.\nUna amanida variada | Pixabay\nL’espècie va ser descrita per primera vegada el 1753 per Carl Linnaeus al segon volum de la seva Species Plantarum. Els romans es referien a l’enciam com a lactuca (lac significa «llet» en llatí), una al·lusió a la substància blanca que actualment es diu làtex, que surt quan es talla la tija. Aquesta paraula s’ha convertit en el nom del gènere, juntament amb sativa (que vol dir sembrat o cultivat) per a completar la paraula.\nLa paraula catalana ‘enciam’ probablement prové del mot llatí incīsamen (que significa conjunt de trossets o coses tallades), com ho confirma la forma genovesa antiga inçizamme o el preciós mot valencià encisam. Per altra banda, la paraula castellana lechuga o l’anglesa lettuce, provenen de l’anglès mitjà, que al seu torn prové dels termes letues o laitues del francès antic, que deriven del nom romà. En italià és lattuga, i en portuguès alafe (un nom procedent de l’àrab). Als lisboetes, justament, se’ls anomena alfacinhas.\nL’àrea de cultiu de l’enciam s’estén des de la mar Mediterrània fins a Sibèria, tot i que n’hi ha a gairebé totes les àrees del món. Les plantes solen tenir una alçada i extensió d’entre 6 i 12 cm. Les fulles són de diversos colors, sobretot variacions del verd i el vermell, amb una certa varietat de variegació. Hi ha varietats en groc, daurat, o fulles amb un to entre blaves i verd-blavoses. Els enciams tenen una variada gamma de formes i textures, des de les denses capes del tipus iceberg (que el fan semblar a una col) a les varietats dentades, en forma d’arcs, o més gruixudes. L’enciam no cultivat o silvestre contrasta molt amb les varietats de conreu: enciamet de la Mare de Déu, per exemple. A parer meu, l’iceberg és el pitjor enciam, tot i que és el més consumit al Regne Unit. Agrada als restauradors ja que és un dels que es conserva més.\nL’enciam fou conreat per primera vegada a l’antic Egipte per a la producció d’oli a partir de les seves llavors. Fou també a Egipte on aquesta planta es passà a conrear per obtenir les seves fulles comestibles, segons dades que es remunten fins al 2680 a.C. L’enciam era considerat una planta sagrada de Min, el déu de la reproducció, que és representat amb un gran fal·lus erecte, i s’utilitzava durant els festivals per a ser col·locat a prop de les representacions escultòriques. La planta es creia que permetia “realitzar l’acte sexual sense mesura”, és dir, que és afrodisíac. El seu ús en cerimònies religioses es concretà en la creació d’imatges en moltes tombes i pintures murals. La varietat conreada tenia uns 30 cm d’altura i era una varietat més grossa de l’enciam romà modern. Cap a l’any 50 d.C l’escriptor romà de temes agrícoles i rurals Luci Juni Moderat Columel·la va descriure diverses varietats d’enciam, alguna de les quals podria ser l’avantpassada de l’enciam actual.\nL’enciam apareix en molts textos medievals, sobretot com una planta medicinal. Hildegarda de Bingen l’esmenta en els seus escrits sobre les plantes medicinals entre el 1098 i el 1179.


batxillerat | Servei Educatiu Vallès Occidental VII\nL’objectiu de la Lliga és fomentar l’ús de la paraula entre els estudiants, sota el format d’un enfrontament dialèctic entre diversos equips, en el qual s’ha de defensar una posició a favor o en contra sobre un tema d’actualitat, i on es valoren capacitats com el treball en equip, la solidesa de les argumentacions, la fluïdesa en la intervenció i la correcció tant semàntica com formal.” En aquesta ocasió, el tema dels debats serà: “Calen les fronteres entre països?”.\nLa participació en la competició està oberta a l’alumnat de 4t d’ESO, batxillerat i cicles formatius (d’edats entre 15 i 18 anys)\nPreinscripció de l’1 d’octubre al 9 de novembre de 2018\nLa fase final tindrà lloc a la la Universitat Abat Oliba CEU (Barcelona), del 3 al 5 d’abril de 2019.\nDinamització, Portada batxillerat, ESO, Expressió oral 0\n16è Certamen MINERVA 2018\nJa està en marxa l’organització del Certamen Minerva d’enguany.\nEls treballs de recerca d’alumnat de 2n de batxillerat seleccionats són:\nTítol (ordre alfabètic) Autor@s Institut\nComparativa de les proves diagnòstiques d’al·lèrgies Marta Cabrerizo\nSofia Serrano Can Planas\nEfectes de la nicotina i el tabac en el desenvolupament embrionari del Paracentrotus lividus Ainhoa Mateo\nCarla Rivas Can Planas\nEscola innovadora o tradicional Esther Hernández Badia del Vallès\nEsquizofrènia i perillositat: realitat o ficció? Maria Guerrero\nNúria Molina La Romànica\nQuins factors influeixen al fracàs escolar? Ana Augusto\nMarina Gragera Federica Montseny\nReintroducció de les tortugues marines. Quan és l’hora de tornar al mar? Joana Miranda Badia del Vallès\nTots podem ser sinestèsics? Irene Botella\nClara González La Romànica\nTurismapp: com crear una aplicació mòbil Alejandro Fernández\nÓscar Mora Federica Montseny\nAquest treballs s’exposaran a la Mostra que es farà el proper 19 d’abril de 2018 a l’Auditori Maria Feliu de Barberà del Vallès. En l’acte de reconeixement, que començarà a les 16:00h, es presentaran quatre dels treballs (un de cada centre) per part dels mateixos autors i autores i es farà lliurament dels guardons i diplomes a tots. Comptarà també amb l’actuació del grup de dansa urbana Diversity (INS Badia del Vallès).\nCartell (pdf) Fulletó (pdf)\nCertamen Minerva, Comunitat, Portada batxillerat, treballs de recerca 0\nGuia Pràctica per fer un bon treball de recerca a batxillerat. 20 consells.\nUna obra molt pràctica expressament pensada i dissenyada per a estudiants de batxillerat. La Guia és una publicació en format (pdf) de lliure accés de l’ICE/IDP de la Universitat de Barcelona.\nInformació sobre les característiques de l’obra (autors, format…)\nCertamen Minerva, CRP/recurso pel professorat, Materials de Formació, Portada, Recursos batxillerat 0\n!FEST 2a edició (30/11/2017)\nLa 2a edició de l’!FEST tindrà lloc el proper 30 de novembre al Palau Sant Jordi. Pretén inspirar i impregnar de tecnologia, ciència, innovació i disrupció a 7.000 joves que estaran disposats a jugar i a més de 1.000 docents preparats per “sacsejar” les ments dels estudiants per fer les seves aportacions a la societat.\nLa jornada començarà a les 9:30h i acabarà a les 18:00h, amb 3 grans parts: Conferències, Exposició i Challenge.\nHi haurà també un taller específic per als docents o tècnics/es per poder reproduir l’activitat del Challenge als seus centres respectius.… Llegeix més»\nCRP/recurso pel professorat, Dinamització, General, Portada batxillerat, Cicles Formatius 0\nLa ciència en primera persona a l’Institut Federica Montseny\nAmb l’objectiu fonamental de despertar i potenciar l’interès dels més joves vers la ciència i la tecnologia, el Departament d’Ensenyament conjuntament amb la Fundació Institució Catalana de Suport a la Recerca (FICSR), promou en el marc de la Setmana de la Ciència, l’activitat “La ciència en primera persona” que consisteix en una xerrada-col·loqui a càrrec de persones dedicades a la investigació, amb l’objectiu de poder-nos-hi aproximar tant des del vessant científic com des de l’humà.\nL’Institut Federica Montseny de Badia del Vallès ha acollit la conferència del matemàtic Joan Bagaria “L’infinit i les seves paradoxes”.… Llegeix més»\nGeneral, Portada batxillerat, ciència, ESO, Matemàtiques 0\n15è Certamen MINERVA\nde treballs de recerca d’alumnat de batxillerat.\nMostra: 24 de maig de 2017 (16:00h)\nAuditori de Badia del Vallès\nBases, inscripció, documentació… Llegeix més»


Mandicó (a Riba): "Quan tens un càrrec públic no n'hi ha prou amb fer veure que treballes"\nEl Comú de Canillo accepta la renúncia del conseller Ricard Riba i el cònsol major lamenta que no n'hagi explicat els motius reals\nANA Canillo 07/10/2015 20:30\n651x366 Els cònsols de Canillo aquest dimecres després de la sessió de Comú / M.T.(ANA) Els cònsols de Canillo aquest dimecres després de la sessió de Comú / M.T.(ANA)\nEl ple del Comú de Canillo ha votat favorablement aquest dimecres l'acceptació de la renúncia del conseller comunal Ricard Riba, i el cònsol major, Josep Mandicó, ha lamentat que Riba al·legués motius personals en la carta de renúncia i que posteriorment hagi carregat contra el Comú assegurant a RTVA que s'ha sentit menystingut per l'equip comunal. El cònsol ha lamentat que el fins ara conseller no li comuniqués els motius reals de la renúncia ni manifestés el seu desacord en relació al reglament que es va aprovar per penalitzar salarialment els consellers que no assistien a un mínim de reunions de comissió. En aquest sentit, ha destacat que "les assistències són importants tant pels membres del Comú com per la ciutadania", i que "el que no pots fer és tenir un càrrec públic i no treballar bé, no n'hi ha prou amb fer veure que treballes, s'ha de treballar".\nEl cònsol major de Canillo, Josep Mandicó, ha volgut respondre a les declaracions fetes a RTVA per Ricard Riba -en què assegurava sentir-se menystingut per la resta de l'equip- assegurant que “nosaltres hem intentat tractar tothom igual” i que en tot cas Riba mai va comunicar el seu malestar davant seu, sinó que l'única queixa que va formular va ser per la rebaixa salarial. En aquest sentit, ha lamentat que inicialment al·legués motius personals i que posteriorment hagi carregat contra el Comú.\nEn referència a la rebaixa salarial que se li va aplicar, Mandicó ha volgut destacar que “si es prenen mesures dràstiques és perquè hi ha un problema, i el que no pot dir és que no se sabia”, perquè es va votar un reglament “i els reglaments s'han de respectar”. El que havia d'haver fet Riba, segons el cònsol, és manifestar el seu desacord amb el reglament en el moment de la votació. Mandicó ha estat contundent i ha assegurat que “el que no es pot fer és tenir un càrrec públic i no treballar bé, no n'hi ha prou amb fer veure que treballes”.\nMandicó troba "lícit" que vulgui presentar-se amb una altra força política\nD'altra banda, en relació el fet que ara l'exconseller es mostri disposat a formar part d'una llista alternativa als propers comicis, el cònsol major ha dit que això és totalment lícit ja que pot presentar-se amb qui consideri convenient, i li ha desitjat “que li vagi molt bé”. A més, ha afegit que “qui més qui menys ja s'imaginava les seves intencions” tenint en compte que ha deixat el Comú “a tres mesos de les eleccions quan la polèmica va tenir lloc fa 6 o 7 mesos”. Mandicó també ha manifestat que durant els quatre anys de mandat sense rivals polítics “hem estat molt conscients que no teníem oposició i per això hem treballat i discutit molt més els temes”.\nFinalment, Mandicó ha informat que segueix treballant en la confecció de la candidatura que encapçalarà, i ha ressaltat que la rebaixa de 14 a 10 consellers “és un canvi bastant dràstic” que fa que la reflexió en el moment de triar les persones sigui més complicada, perquè “encara que hi volguéssim tornar tots, seria impossible”.


La resposta a la sentència del Suprem, al carrer i a les institucions\nPla general d'una de les pancartes exhibides a la manifestació de Democràcia i Convivència del 15 d'abril de 2018.\nTorra vol que el Parlament sigui protagonista de la reacció al «torpede» que suposaria una resolució judicial condemnatòria\nActualitzada 13/10/2019 a les 09:42\nEs va esgotant el compte enrere per a conèixer la sentència del Tribunal Suprem (TS) i es mantenen moltes incògnites sobre quina serà la resposta des de Catalunya. El que està clar és que hi haurà dos escenaris: el carrer i les institucions. I que en aquest segon àmbit, el Parlament jugarà un paper protagonista. Així ho ha assenyalat el president de la Generalitat, Quim Torra, davant del que ha definit com a «torpede» a la convivència si hi ha una sentència condemnatòria. La reacció més immediata de Torra però serà dirigir-se als ciutadans en un missatges institucional des del Palau de la Generalitat. Pel que fa al carrer, ANC i Òmnium ja han anunciat les mobilitzacions de les 'Marxes per la Llibertat' que confluiran a Barcelona coincidint amb una vaga general. Es manté la incògnita del paper que jugarà el recent nascut Tsunami Democràtic.\nHi ha diferents vies per portar la reacció de la sentència al Parlament. El president Torra podria demanar a petició pròpia la seva compareixença per fixar posició davant l'escenari que s'obre després de la decisió del Tribunal Suprem o també es podria demanar la convocatòria d'un ple específic. En aquest segon cas, a banda del discurs de Torra davant la cambra els diferents grups presentarien propostes de resolució que se sotmetrien a votació. Així doncs, seria una manera per tal que el Parlament es pronunciés davant la sentència. Una altra opció és que algun grup presenti una proposta de resolució coincidint amb la compareixença de Torra.\nPel que fa als terminis, el criteri parlamentari és que han de passar unes 48 hores per convocar un ple però el reglament també preveu que la Mesa pugui acordar per majoria escurçar els terminis. Així doncs, tot i que no hi ha previst cap ple ordinari previst per la setmana que ve, es podria acabar celebrant una sessió plenària depenent de les peticions que facin el president Torra i els grups parlamentaris.\nEn el debat de política general, el Parlament va avalar la desobediència civil i institucional i va apostar per l'amnistia, en una resolució aprovada per JxCat, ERC i la CUP. És, de moment, l'únic acord per escrit sobre la reacció a la sentència mentre continuen els contactes per a una estratègia conjunta. Tot plegat enmig dels advertiments de diferents partits espanyols, en un clima preelectoral, sobre l'aplicació del 155 o de la llei de seguretat nacional.\nERC, en les darreres setmanes, ha posat sobre la taula un govern de concentració, que ha estat descartat pels comuns, i unes eleccions al Parlament. Aquesta segona opció s'ha anat esvaint ja que el president Torra no ho veu amb bons ulls.\nPer la seva banda, la CUP considera que el més important és la resposta social i les mobilitzacions al carrer. I posa en un segon pla la resposta institucional a la sentència.\nEls comuns reclamen als partits independentistes que facin una proposta sobre quina ha de ser la resposta institucional i consideren que la via mes efectiva per treure de la presó els líders independentistes és una reforma del codi penal que s'apliqui retroactivament. Concretament, proposen que es reformin els delictes de sedició i rebel·lió i que en el cas de rebel·lió s'especifiqui que l'ús de la violència ha de ser «amb armes».\nEl PSC es limita a demanar que la reacció a la sentència sigui dins la llei i, de moment, no veu motius per aplicar un altre 155. Cs ja creuen que es donen les circumstàncies per tornar a suspendre l'autogovern de Catalunya i recriminen a Torra que demanés des de l'hemicicle la llibertat dels CDR detinguts investigats per terrorisme. En canvi, el PP que havia apostat pel 155 aposta ara per prioritzar l'aplicació de la llei de seguretat nacional per controlar els Mossos des del govern de l'Estat.\nMarxes per la llibertat i la incògnita de Tsunami Democràtic\nLes dues principals entitats sobiranistes, ANC i Òmnium, lideren les mobilitzacions al carrer com a resposta a la sentència. Han preparat cinc marxes a peu des de diferents punts de Catalunya que es recorreran en tres dies fins a confluir a Barcelona. Es faran el dimecres, dijous i divendres després de fer-se pública la sentència. Aquest últim dia coincidirà l'arribada a la capital catalana amb la vaga general convocada per la Intersindical-CSC. Està previst que les marxes arrenquin des de Girona, Vic, Berga, Tàrrega i Tarragona i que es recorrin a peu 100 quilòmetres. D'altra banda, el mateix dia que TS faci pública la sentència, l'ANC i Òmnium convocaran concentracions a les 20 hores en diferents punts del país.\nEls CDR han donat suport a les mobilitzacions de l'ANC i Òmnium i no han anunciat, de moment, actuacions pròpies en un context en què set membres d'aquesta organització estan en presó preventiva investigades per terrorisme. En les darreres hores, els coordinadors dels CDR s'han expressat per primera vegada a través d'entrevistes en mitjans de comunicació per deixar clar que «mai» avalarien accions com les que s'atribueixen als set empresonats.\nI des de Tsunami Democràtic, aquesta plataforma anònima , ha fet una crida als ciutadans a deixar el que estiguin fent quan es faci pública la sentència. Sense explicar els detalls, asseguren que la resposta que està preparada «requereix una reacció immediata» però que no serà només una acció d'un dia. Per a aquesta mobilització immediata Tsunami Democràtic demana a la gent que porti una ràdio, calçat còmode i menjar i aigua per passar el dia fora de casa. I en cas de viure fora de Barcelona, avisen que s'ha d'estar preparat per agafar el cotxe o el transport públic.\nPel que fa als estudiants, el Sindicat d'Estudiants ha convocat vaga a instituts i universitats el 16, 17 i 18 d'octubre, així mateix, també ha instat a aturar les classes en el moment que es conegui la resolució judicial.\nComenta el contingut : La resposta a la sentència del Suprem, al carrer i a les institucions


Portada Notícies Núria López-Bigas va rebre ahir el Premi Nacional al Talent Jove 2011 per la qualitat i excel·lència en recerca\n8 de febrer de 2012 - Guardons\nNúria López-Bigas va rebre ahir el Premi Nacional al Talent Jove 2011 per la qualitat i excel·lència en recerca\nDe mans del President de la Generalitat\nL'acte de lliurament dels Premis Nacionals de Recerca 2011 es va cel·lebrar ahir 7 de febrer al Teatre Nacional de Catalunya. Els Premis Nacionals de Recerca, convocats pel Govern de Catalunya mitjançant la Fundació Institució Catalana de Suport a la Recerca, fomenten el reconeixement social de la ciència i l'activitat dels investigadors, mecenes, empresaris i comunicadors.\tEls premiats de l'edició de 2011 han estat Jordi Galí, director del Centre de Recerca en Economia Internacional (CREI), catedràtic de la Universitat Pompeu Fabra i research professor de la Barcelona Graduate School of Economics (Premi Nacional de Recerca); Núria López-Bigas, professora d'investigació ICREA a la Universitat Pompeu Fabra i investigadora del GRIB (Premi Nacional al Talent Jove); Pere Mir, president de la Fundació Cellex (Premi Nacional de Mecenatge Científic); IBM i el Barcelona Supercomputing Center (Premi Nacional al Partenariat públic-privat en R+I); i Televisió de Catalunya, pel programa 'Valor afegit' (Premi Nacional de Comunicació Científica).\n•Abel Gonzalez-Perez and Lopez-Bigas N (2011), "Improving the assessment of the outcome of non-synonymous SNVs with a Consensus deleteriousness score (Condel), Am J Hum Genet, 88(4):440-9.\tCampanyes internes