Reglament Complert | 16à MARXA 24 HORES DEL CAP DE CREUS\n*** Reglament Marxa ***\nSORTIDA: La sortida serà donada el dissabte 20 d’abril:\nQualsevol persona major de 14 anys, cumplers el dia de la cursa.\nQualsevol persona que reuneixi les condicions físiques/psíquiques adients per poder afrontar la prova.\nEls participants menors de 18 anys necessiten autorització escrita dels pares o tutors, i anar acompanyats de un adult durant el recorregut.\nUn participant només es podrà inscriure en una sola prova, els caps de setmana que n’hi hagi dues.\nPer inscriure’s es necessari presentar el DNI, Passaport o Permís de Residencia.\nEn cas de estar federat, es precís presentar el carnet de federat. No es cobrarà la llicència temporal als participants que estiguin en\npossessió de la llicència anual de la FEEC.\nEs cobrarà un preu únic per llicencia temporal a totes les proves.\nAquest serà el doble del cost de la llicència temporal de la FEEC\narrodonint a l’alça fins arribar a l’euro següent (7€ per l’any 2014), que s’inclou ja al preu.\nPel sol fet d’inscriure’s, tot participant accepta el reglament de la marxa.\nEs faran a través d’internet a la pàgina oficial de l’activitat: http:unioexcursionistallancanenca.com\nUn cop realitzada no s’admetrà cap baixa ni canvi de titularitat de cap mena. El dorsal i la inscripció son personals i intransferibles.\nEls drets d’inscripció inclouen segons el tipus de inscripció: avituallament en diversos punts de l’itinerari, assegurança d’accidents segons la pòlissa subscrita per l’organització, assistència mèdica bàsica per a petites cures a diversos punts de l’itinerari, samarreta de la marxa a tots el classificats.\nEls drets d’inscripció NO inclouen l’evacuació del participant des de qualsevol punt de l’itinerari, a menys que obeeixi a situacions mèdiques greus i extremes.\nUn cop feta la inscripció no es tornaran els diners en cap cas.\nOficina de Informació i Turisme de Llança\nBlog de la marxa — 24horescapdecreus.wordpress.com\nBlog de l’entitat — unioexcursionistallancanenca.wordpress.com\nFacebook de l’entitat — unió excursionista llançanenca\nTots els participants que inverteixin menys de 24 hores en realitzar el recorregut i no hagin estat desqualificats tindran la consideració de classificats.\nS’establirà una classificació ordinal basada en el temps recorregut.\nEl control del temps es farà mitjançant pressa del temps a l’arribada, i calculant la diferencia respecte al moment de sortida.\nEl temps de cada participant s’apunta en una llista per si el participant desitja consultar-lo.\nAmb la inscripció els participants accepten el fet que el seu nom i temps aparegui al llistat amb tots el participants que han participat a la marxa.\nNo respectar les normes contingudes al reglament de la marxa.\nNo cumplir amb el material obligatori minim requerit per l’organització.\nNo segellar el full de ruta en els controls obligatoris en el ordre correcte o passar-los fora de temps.\nNo entregar la targeta de pas a l’arribada.\nNo seguir el camí senyalitzat per l’Organització.\nInvertir més de 24 hores en realitzar la marxa ULTRA, 20 hores en realitzar la MITJA, 7 hores en realitzar la MINI.\nNo atendre les directrius que l’organització pugui donar en el transcurs de la caminada.\nNo comunicar al control més proper qualsevol accident que hagi observat\nLlençar deixalles, embrutar o degradar l’itinerari o la muntanya en general, o contra advertir la normativa vigent sobre prevenció d’incendis.\nMostrar un comportament agressiu o insultant amb qualsevol persona ja sigui de la organització, altres participants o públic en general.\nContravenir les normes generals de convivència, de companyonia esportiva i de respecte a l’entorn natural i humà.\nEls participants amb un dorsal aliè seran desqualificats des de la sortida o des del moment que iniciïn la participació i no gaudiran de cap dret. En cas d’haver de rebre assistència o patir algun accident, hauran d’assumir les despeses de totes les atencions que rebin i quedaran fora de la cobertura de l’assegurança. En aquest cas, els inscrits que els han cedit la inscripció i el dorsal seran responsables i respondran directa i personalment.\nSi l’equip escombra avança un participant aquest es considerarà desqualificat.\nTots els que abandonin la marxa ho hauran de fer saber a un control o trucar al telèfon que se’ls donarà amb el full de ruta o dorsal o fulla marcatge.\nL’organització disposarà de diferents punts d’assistència mèdica bàsica per a petites cures repartits pel recorregut, en els controls d’avituallament (vegeu-ne ubicacions i horaris a l’apartat corresponent).\nEs coordina amb els serveis públics i privats escaients (ambulàncies, Protecció Civil, Bombers-GRAE) per tal de poder assistir i evacuar a tots aquells participants que per motius mèdics greus i extrems ho precisin. Si us trobeu o presencieu una situació de prou gravetat que requereixi assistència o evacuació del servei d’emergència i rescat, truqueu al 112 per donar avís i a l’organització per informar-los de l’incident.\nEn conseqüència, els participants no seran evacuats de cap punt de l’itinerari a excepció del supòsit ara esmentat, havent de cercar ells mateixos mitjans de transport.\nSegons disposa l’article 123 del vigent Reglament General de Circulació, és obligat que els participants portin elements lluminosos o reflectants homologats quan caminin, de nit o en condicions de baixa visibilitat, per carreteres obertes a la circulació.\nELS PARTICIPANTS HAURAN DE CUMPLIR LES NORMES DE CIRCULACIÓ VIÀRIA EN EL TRAMS DE CASC URBÀ I CARRETERA . LA ORGANITACIÓ JA TINDRÀ CONTROLS DE SEGUIMENT EN ELS PUNTS CONFLICTIUS.\nEls participants no federats queden coberts per una assegurança d’accidents concertada per l’organització i poden consultar les prestacions i condicions adreçant-se a l’entitat organitzadora. Queden coberts sempre que hagin fet la inscripció com no federats FEEC.\nEls participants que disposin de la llicència federativa queden coberts única i exclusivament per la seva pòlissa federativa.\nLa travessa transcorre per camins de muntanya, de nit i de dia, de manera que és imprescindible que el participant porti una motxilla amb el mínim equip necessari per evitar possibles danys personals (frontal amb piles de recanvi, roba suficient per afrontar el fred, la calor i la pluja, una quantitat mínima de menjar i beguda, …).\nLa travessa és una caminada de molt llarga distància per camins de muntanya i amb important desnivell acumulat total, fet que obliga a ser recomanada únicament a aquelles persones que, tot i estar habituades a l’esport de manera molt important, n’hagin dut a terme una preparació prèvia escaient. En conseqüència, pel sol fet d’inscriure’s, els participants declaren trobar-se en perfecte estat de salut i no tenir impediment físic ni psíquic que pugui dificultar la travessa, excloent a l’organització de qualsevol responsabilitat enfront de problemes derivats del seu estat de salut.\nEs obligatori portar un bidó, camel back, ampolla, etc… l’organització no donarà gots de plàstic pel subministrament de líquids.\nEl mal temps no serà obstacle per a la celebració de la marxa. si bé l’organització podrà suspendre-la o modificar-ne el recorregut abans de sortir cap participant.\nDonat que el trajecte es fa per corriols i per evitar accidents, esta prohibit córrer amb animals de companyia o mascotes..\nQualsevol altre cas no previst serà resolt pel comitè organitzador de la marxa.\n2 responses to “Reglament Complert”\nJordi | Abril 17, 2019 a les 2:34 pm | Respon\nEs poden recollir els dorsals el Divendres per la tarda?\nQuim Vall-llosera | Abril 23, 2019 a les 11:01 am | Respon


Més recomanacions » Mosaic de Paraules al Vent (Bloc des d'Irlanda).\n← Consells per córrer una marató\nMolt bon any Nou 2019! →\nFa temps que no recmano gran cosa… Potser recomano Tropical Islands de Berlin, pels que tinguin fills, a l’hivern està molt bé. Amb la novetat que els spas alemanys van bastant lleugers de roba… De Berlin també ens van encantar el museu de la ciencia i un museu de tecnologia VR, 3D, etc. Molt interactiu.\nPosats a recomanar un lloc pels crios, a França, si aneu a Dinseyland (no ho recomano massa, però els crios són els crios), us recomano més l’Asterix Park, sense gaire cues (no com a Disneyland) i més complert!


DANSA = FER AMICS PER LA VIDA - JENNY DALZELL\nDansa = Fer amics per la vida\nPrincipal Jenny Dalzell Dansa = Fer amics per la vida\nAbans que s’aixecés el teló a la matinada de dissabte de New York City Ballet de Coppélia, vaig mirar a la meva esquerra i vaig notar que la meva amiga asseguda al meu costat, Jules, feia girar el cap cap a l’obertura del ballet. Vaig riure: feia el mateix. És curiós com la música ...\nAmb Jules (esquerra) durant l’entreteniment de NYCB\nAbans que s'aixecés el teló a la matinada de dissabte de New York City Ballet Coppélia Vaig mirar a l'esquerra i vaig notar que la meva amiga asseguda al meu costat, Jules, feia girar el cap cap a l'obertura del ballet. Vaig riure: feia el mateix. És curiós com la música amb què ballem tots ens pot arribar al cap i quedar-nos-hi. Jules i jo vam fer parts del ballet al nostre estudi —probablement fa 15 anys— i ens hauríem pogut aixecar i interpretar la coreografia que vam aprendre allà mateix entre el públic. (Estic segur que la gent que hi havia darrere ens va agrair que ens quedéssim asseguts.)\nNo hi ha sorpreses aquí, però en aquell moment, Jules i jo no teníem res com les estrelles que vam veure dissabte, especialment les precioses Tiler Peck i Lauren Lovette. (Quan sigui gran, m'agradaria el port de bras de Tiler i els peus de plàtan de Lauren, si us plau!) En els nostres dies, amb prou feines ens semblaven els nens a l'escenari de l'acte III. Però el fet de veure dissabte aquelles 24 cuties de l’Escola de Ballet Americà em va portar molts records. També em va fer reflexionar sobre la sort que tenim els ballarins de tenir un grup d’amics: amics, fora dels coneguts de l’escola o de la feina, que hi estaran sempre i on sigui.\nJo i Jules en un estudi que es mostrava als nostres primers dies.\nNo recordo haver conegut a Jules. Vaig començar el ballet als 4 anys (tenia 5 anys) i suposo que va ser tot. Ella sempre hi ha estat. A mesura que ens vam fer grans, tots dos teníem la nostra vida separada: vivíem en diferents districtes escolars, de manera que tots teníem els nostres grups durant la setmana. (Alguns amics de l'escola de Jules també van començar a portar ballet amb nosaltres; tots es van convertir en els meus 'amics de ballet'). També vaig començar a prendre classes en alguns estudis més de la zona, però una cosa era certa: el meu ballet les amistats des del principi tenien un poder de permanència real.\nUna foto parcial del repartiment de Main Line Ballet (del nostre estudi) Coppélia . Sóc el del tutú rosa de la dreta. M’han d’encantar aquestes mitges brillants!\nVam seguir els nostres camins per separat després de l’institut: Jules va anar a la universitat de Pennsilvània (a poques hores de casa) i vaig anar cap al Boston Conservatory. Vam mantenir-nos en contacte i ens vam veure durant algunes vacances, tot i que la distància i les agitades vides universitàries ho van fer difícil.\nDesprés d’un recital, fa ANYS. Estic a la dreta en groc, amb Jules en vermell i la meva germana petita, Julia, al davant.\nAra que els dos estem fora de l’escola i estem més assentats, hem pogut visitar-nos més sovint. És molt divertit veure com de diferents s'han convertit les vides de tots els meus amics de ballet i com encara podem continuar la nostra amistat i compartir un interès continuat per la dansa. Avui en dia, Jules viu a Philly i acaba de doctorar-se en ciències ambientals i és professora de biologia a la Universitat de Drexel. I, per descomptat, hi estic Dance Spirit a Nova York! Tots dos fem classes de dansa quan podem; l’última vegada que va visitar Jules vam fer classe junts. Era com els vells temps.\nLa majoria de la colla després d’un recital de primavera a l’institut. Estic de color blanc: Jules és a la meva esquerra i Julia és a la meva dreta.\nquè vol dir que em digui el meu nom?\ncantants de R + B femenines del 2000\nsón els neelys encara a la xarxa alimentària\nCom fer els millors grans de la història


Segon concert familiar de Doctor Prats al Teatre Fortuny | Canal Reus TV\nSegon concert familiar de Doctor Prats al Teatre Fortuny\n13:19 - 23 gener 2020\nEs podrà tornar a viure en directe Doctor Prats al Teatre Fortuny, el dia 10 de maig, a les 18:00 h per 15 euros\nEl Consorci del Teatre Fortuny de Reus ha ampliat l'actuació prevista de Doctor Prats el pròxim dia 10 de maig amb una nova funció que es farà a les 18:00 h, després que s'hagin exhaurit les entrades del concert de les 12:00 h.\nEl popular grup de Terrassa i el Vallès farà al Teatre Fortuny l'espectacle "El Festribalet", un familiar pensat per a tots els públics.\nEl mateix grup explica que es tracta d'un show en el qual es convida al públic a viure la música en directe i la festa d'una manera molt especial tot repassant la trajectòria del grup, un show participatiu en el qual la canalla serà la protagonista.\nAixí doncs, hi haurà una nova oportunitat d'escoltar en directe Doctor Prats al Teatre Fortuny, el dia 10 de maig, a les 18:00 h. Les entrades tenen un preu únic de 15 euros (numerades).\nSegona funció de "Maremar"\nAquest és el segon espectacle que ha hagut d'ampliar cartellera al Teatre Fortuny després que, tal com es va anunciar la setmana passada, es va programar una nova funció de "Maremar" de la companyia Dagoll Dagom.\nEl muntatge tornarà a Reus el dissabte dia 29 de febrer, a les 18:00 h i a les 21:00 h, i serà la darrera oportunitat de poder gaudir del musical, ja que finalitza la gira a la capital del Baix Camp.\n"Maremar" és la història d'un pare i una filla que lluiten per retrobar-se, una de tantes històries en què la crueltat de la guerra fa separar famílies.\nÉs també un cant a l'amor familiar i a la reunificació dels membres dispersats d'una família que lluiten pel seu retrobament.\nAquest és un espectacle musical, amb música i lletres inspirades en les cançons de Lluís Llach, basat en "Pèricles, príncep de Tir", de William Shakespeare, a partir de la traducció de Salvador Oliva.\nEl Teatre Fortuny programa una nova funció de "Maremar"


El GP de Fórmula 1 deixarà 120 milions d'euros a Catalunya\nPresentació del GP de Fórmula 1\nEls organitzadors de la cursa anuncien que a aquestes alçades ja han venut un 30% més d'entrades que l'any passat\n3 min. Barcelona 29/04/2013 14:07\n260x366 Presentació del Gran Premi / Pere Tordera Presentació del Gran Premi / Pere Tordera\nAquest dilluns al matí s'ha presentat el Gran Premi de Fórmula 1 que els dies 10, 11 i 12 de maig tindrà lloc al Circuit de Catalunya, a Montmeló. L'acte, que s'ha celebrat al Saló de Sant Jordi de la Generalitat de Catalunya i ha comptat amb la presència del president de la Generalitat, Artur Mas; l'alcalde de Barcelona, Xavier Trias; el president del Consorci del Circuit de Catalunya, Vicenç Aguilera i el president del RACC, Sebastià Salvadó entre d'altres autoritats.\nEl president de la Generalitat, Artur Mas, ha anunciat que la cursa de F-1 té un impacte d'uns 120 milions d'euros a Catalunya i d'aquests, d'uns 60 a Barcelona i ha justificat així la inversió que el Govern fa amb el traçat català. "Com més atractius siguem, menys atur tindrem. Esdeveniments com aquests van directament lligats a la creació de feina. Atraure a la gent de fora és clau, és el que el país necessita", ha explicat Mas, que ha conclòs el seu discurs assegurant que la F-1 permetrà que Catalunya sigui "vista i ben vista arreu del món".\nÉs per això que, tot i que es parla des de fa anys d'una possible alternança amb València, Mas no confirma encara aquesta possibilitat de cara a l'any vinent, tot i que ha assegurat que estaria disposat a acceptar una proposta. "Nosaltres tenim contracte fins al 2016 i el podem complir. Ara bé, si sabem que el president de la generalitat valenciana està negociant amb Ecclestone [el patró de la F-1] per reinstaurar el Gran Premi a València, si ens demanessin l'alternança, en podríem parlar i acceptar aquesta proposta", ha dit Mas, que ha puntualitzat que ara, la pilota, és a la teulada valenciana i que des de Catalunya, en cap cas, es vol obrir "una guerra amb València".\nL'alcalde de Barcelona, Xavier Trias, per la seva banda, ha explicat que l'aposta que la ciutat ha fet pel Circuit és "importantíssima". "Hi ha gent que no entén per què fem aquest tipus d'apostes, però són importantíssimes. Fem aquestes apostes perquè volem ser un referent, al voltant d'aquestes activitats es genera activitat econòmica, riquesa... En l'època que estem vivint, no ens hem de tancar en nosaltres mateixos per mirar endavant. Ens en sortirem si ens obrim al món", ha destacat Trias.\nEl president del Consorci del Circuit de Catalunya, Vicenç Aguilera, ha assegurat que, a aquestes alçades, ja han venut un 30% més d'entrades que l'any passat. "Hem fet preus competitius i una gran promoció a l'estranger", ha apuntat abans de demanar que cal que ara els aficionats locals facin un últim esforç per omplir les tribunes.\nEnguany, com a novetat, l'entrada per al Gran Premi també tindrà molts avantatges. I és que, a més de poder presenciar la cursa, també es podrà entrar gratuïtament al Saló Internacional de l'Automòbil que se celebra a la Fira de Barcelona de l'11 al 19 de maig, gaudir del Camp Nou Experience, tenir un 10% de descompte a La Roca Village i descomptes al Barcelona Bus Turístic. "Hem volgut integrar el Gran Premi de Fórmula 1 al territori", ha afirmat Aguilera.\nEl president del RACC, Sebastià Salvadó, ha fet un repàs de la història de les curses d'automobilisme a Catalunya i ha afegit, per acabar: "El que construeix país és la continuïtat, que cada any hi hagi un Gran Premi. Nosaltres en portem 23 consecutius. El circuit té una continuïtat que ja voldrien alguns".


SEGONA REUNIÓ DE LA COMISSIÓ TIC\nPoca cosa sobre les tecnologies de la comunicació hem pogut tractar avui. Quasi tot el temps l'hem dedicat a parlar de com tractar el castellà i l'anglès a primer, tercer i cinquè. Però la tutora de tercer ens ha pogut explicar com utilitza el seu bloc per anotar-hi la feina diària i la idea s'ha estès als altres mestres i també ho volen aplicar.\nPublicat per Magí Ferriol a 1:23 Cap comentari:\nLA COMISSIÓ COMENÇA EL CURS\nEnguany tot el professorat ha decidit que volia formar part de la Comissió TIC i així feim la primera reunió, tots plegats, a l'aula de 5è.\nMiram les eines que tenim i el web, i decidim que tots els cursos han de tenir un bloc que serveixi de comunicació amb els mateixos alumnes i amb les famílies, per mostrar el que feim a les aules.\nPer tant ens posam en marxa.\nPublicat per Magí Ferriol a 1:16 Cap comentari:\nDIA 8 ENS REUNIM PER SEGUIR PARLANT DEL TEMA...\nMolt bé, continua el curs i ens toca fer una reunió de la comissió TIC. Per saber de què hem de parlar aniria bé saber quines són les vostres necessitats i dels vostres companys de cicle.\nInstal·lació de PDIs a 2n, 3r i 4t.\nPer exemple, al tercer cicle ja hem posat en marxa l'AULA VIRTUAL i un dels problemes que tenim és el poder guardar els arxius quan hem fet a l'escola i poder-los recuperar quan som a casa o des d'un altre ordinador. Una solució per als adults és utilitzar el GOOGLE DRIVE, antigament GOOGLE DOCS. Però les restriccions als menors ens ho han tirat a baix.\nEstic mirant altres possibilitats com el DROPBOX o EDMODO.\nConeixeu el LibreOfice? A poc a poc va substituint l'OpenOfice, però funciona exactament igual.\nEsper les vostres propostes per parlar-ne dijous.\nREUNIÓ DE DIA 4 D'OCTUBRE\nAvui hem fet la segona reunió de la Comissió Tic i el que hem vist és com entrar a l'Aula Virtual del centre. Hem creat un curs amb aquest nom i hem vist com entrar-hi dins. Na Bàrbara encara no hi pot accedir. Ja ho arreglarem.\nI la segona cosa que hem fet ha estat aprendre a crear un bloc, posar un enllaç a la web del centre i penjar aquesta foto que teniu aquí baix.\nNa Bàrbara, na Marta, n'Antònia i na Joana Maria\nPublicat per Magí Ferriol a 9:00 1 comentari:


Meditació a cal barber | Jordi Llavina | Articles | El Punt Avui\nMeditació a cal barber Meditació a cal barber Meditació a cal barber Meditació a cal barber + Meditació a cal barber E-mail\n23 octubre 2014 2.00 h\nMeditació a cal barber\nMeditació a cal barber Meditació a cal barber Meditació a cal barber Meditació a cal barber Meditació a cal barber E-mail\nEls barbers, per entretenir les llargues hores de feina a peu dret, són (o eren), de natural, garlaires\nM'havia de fer una foto de carnet per a la renovació d'un document. Jo em pensava que això de les fotos de carnet ja era una antigalla, però es veu que no, que encara se n'han de fer algunes. Em va venir al cap aquella quarteta de Les Decapitacions de Pere Quart, que, sota l'epígraf Foto de passaport, diu: “Un instant dins la cabina / he posat cara de festa / perquè em servissin la testa / damunt plat de cartolina.” I vaig pensar en tots aquells fotomatons (no puc sinó fer servir la gràfica paraula castellana, per bàrbara que sigui) que, fa un parell de dècades, et trobaves, aquí i allà, a les ciutats. ¿Què se'n deu haver fet? Passa com amb les cabines telefòniques: entre els mòbils personals i els locutoris col·lectius, no crec que tinguin gaires beneficis. I les que encara queden, com els fotomatons, ara fan una pèssima impressió: com si esperessin que algú tingués la misericòrdia de desmantellar-les.\nHe escrit “al barber”, però hi hauria d'haver posat “a la perruqueria”. Potser m'ha traït el record d'aquella història esplèndida, tan ben escrita, tan plena d'ironia gens enfarfegosa, de Joan Rendé: El barber violador. Protagonitzada pel Baronet, un pintoresc barber de poble, és una de les millors novel·les catalanes que he llegit els últims trenta anys. O potser m'ha enredat el record que tinc dels barbers de la meva infància. Quina noble professió, la dels que et fan la barba i et tallen els cabells! Han de tenir cura, però, d'anar ben nets, perquè una aixella mal orejada és la condemna d'un barber. Recorda l'editor Vergés que Josep Pla solia explicar una anècdota referida al de Palafrugell. Sembla que, en traspassar la porta del seu establiment, l'escriptor deixava caure: “Si calles, et donaré propina.” I és que els barbers, per entretenir les llargues hores de feina a peu dret, són (o eren), de natural, garlaires. Molt abans d'internet, ja existien les barberies. I, a diferència del núvol virtual, dins el qual el món es presenta en una perfecta confusió, allà dins, en una barberia de tota la vida, el món sempre ha tendit a ser arreglat (és un dir). Tres o quatre parroquians: l'un, carablanc, entomant la carícia de la navalla; els altres, mig xerrotejant, mig analitzant severament les fotografies centrals de la revista Interviú.\nJo ja fa molts anys que no entro en cap barberia, sinó que sóc client de la millor perruqueria de Vilafranca, la que regenta la meva amiga Montse Bonet. Tot, allà dins, és d'una refinació màxima. Donaries propina perquè la perruquera t'expliqués coses, perquè t'encomanés la seva vitalitat, la seva manera de fer. Quan jo era molt jove, anava dos cops l'any a cal barber perquè em tallés els cabells. Ara que ja gairebé no ho sóc, vaig un cop al mes a la perruqueria perquè m'arreglin el cap. Hom pot creure, erròniament, que els únics que tenen la facultat d'aconseguir-ho són els psicòlegs i els psiquiatres. Fins que no es demostri el contrari, però, el cap és una entitat indissoluble, formada per una superfície externa, més o menys boteruda, i un contingut extremadament laberíntic. La Montse m'arranja la part diguem-ne de fora del cap. La pilosa, en concret.\nEl color grisós a les temples, o, encara pitjor, la manca de cabells són símptomes inequívocs, impietosos, de l'avanç dels anys. Però, tot i això, és un privilegi poder atenuar la tristesa de veure com envelleixes amb una visita a la perruqueria de la Bonet. Un poema molt conegut de Francesc Parcerisas du per títol Afaitat: “La fulla, abans ràpida i freda, / ja no llisca, tensa, per la pell / amb frec plaent d'esquí jovenívol.” I acaba: “Potser si evites, astut per força, / la marca vergonyant d'un tall / podràs oblidar que l'aliança amb el cos / ja ha començat a dissoldre's.” Cal acceptar-ho: arriba un dia que l'aliança amb el cos fa figa. La closca se t'ha desforestat. Que agradable, però, poder-ho constatar en una perruqueria com aquesta, en què et comencen rentant el cap i fent-te un massatge amb essència d'espígol o de menta!\nEl Punt Avui. Girona 23-10-2014, Pàgina 27\nEl Punt Avui. Nacional 23-10-2014, Pàgina 27


Rebeca Torró diu que el canvi d’Insa per Tortosa “no canvia res” - Portal de Xàtiva\nLa portaveu del PSPV-PSOE a l’Ajuntament d’Ontinyent, Rebeca Torró, ha manifestat que el canvi de Lina Insa per Filiberto Tortosa “té el mateix” i “no comporta cap diferència”, ja que “porten 20 anys treballant junts, i la gent ja sap que són exactament el mateix”.\nEls socialistes valoren així el canvi de portaveu produït ahir al plenari municipal, un canvi dut a terme amb el recolzament de 7 dels 10 regidors del PP a l’Ajuntament, i per tant, “un relleu per al qual tampoc han tingut acord entre ells, i que mostra una divisió interna en la que porten des de fa molt de temps, la mateixa divisió que ha estat la seua principal preocupació en el primer any de legislatura”.\nDurant aquest periode, afegeix Torró, “s’ha vist ben clar que Ontinyent no és una prioritat per al PP, sinó més bé les seues lluites internes, que traslladen els enfrontaments que hi ha entre Fabra i Rus a l’àmbit local”. Després del “repentí interès” per intervindre mostrat ahir al plenari per alguns dels regidors del PP “després d’un any de total inoperància”, els socialistes els han donat “la benvinguda al treball pel poble, un treball al qual està immers al Govern Municipal des del primer dia”, assenyalen.\nRebeca Torró afegia que fruit d’aquest treball del Govern Municipal s’aprovava ahir al plenari la modificació de les ordenances municipals per a 2013, “unes ordenances que afronten la crisi sense pujar impostos, amb avantatges per als emprenedors i ajudes per a aquells que estan passant-ho malament”. La Portaveu dels Socialistes destacava també del plenari la petició al Consell de que obriga la Residencia de Discapacitats Psíquics “que tenim construïda des de 2010 però que segueix tancada, evidenciant que el PP ha tingut i té diners per a festes i saraos però no per a les persones”.\nLa regidora també feia referència a la moció aprovada per a reprovar el rebuig que es va fer al Congrés dels Diputats de la Iniciativa Legislativa Popular “Per una televisió sense fronteres” per tal que es puga veure TV3 a la Comunitat Valenciana i Canal 9 a Catalunya, una moció a la qual els regidors del PP es van oposar, “perquè tenen por al pluralisme lingüístic, a la llibertat d’expressió i a la lliure comunicació, un atac que estan fent en altres àmbits i al qual es socialistes pensem que és hora de dir prou”, concloïa Torró.\nAnterior Entrada anterior: La Junta Local del Càncer de Xàtiva va celebrar el sopar anual\nSiguiente Entrada siguiente: El Xàtiva voleibol de liga nacional pierde en Cieza


Ignasi Puig de Dou i Gráinne Costigan | Casos d'Èxit\nData Scientist. Large Format Printing.\nIgnasi Puig és enginyer industrial per l’ETSEIB-UPC i Màster en Investigació d’Operacions per la Universitat de Purdue (Indiana) amb una beca Fulbright la Caixa. Ha realitzat el programa PDD d’IESE i recentment, ha completat el Màster en Estadística de l’FME-UPC. Juntament amb alguns membres del Departament d’Estadística de l’Escola d’Enginyeria Industrial, ha creat l’empresa Datancia, orientada a proporcionar eines i mètodes d’Analítica Avançada a empreses. Anteriorment va treballar a Accenture en projectes de Supply Chain per a la indústria de l’automòbil i en Hewlett-Packard com a Director de Planificació i Control de la Producció de les impressores de gran format.\nGráinne Costigan va obtenir la seva Llicenciatura en Física, Màster en Matemàtiques i el Doctorat en Astrofísica mentre treballava en diversos instituts d’investigació d’Europa. Després de completar un Postdoc a la Universitat de Leiden, on treballava en l’àrea de Big Data de l’últim satèl·lit europeu, va fer la transició a la indústria on continua gaudint analitzant dades. Treballar en el món industrial ha presentat nous desafiaments, i durant l’últim any i mig, treballa a l’equip de Big Data de la Divisió d’Large Format Printing a Hewlett-Packard Sant Cugat, fent que les impressores siguin més intel·ligents.\nPONÈNCIA: Seguiment d’impressores industrials i identificació de fallides. El cas HP\nMonitoritzar l’ús d’equips industrials i la seva taxa de fallides d’una manera “intel·ligent” és clau per a assignar recursos de suport a les màquines que requereixen atenció. Això és especialment rellevant si les màquines es compten per milers i es troben distribuïdes per tot el món. La Divisió de Large Format Printing de Hewlett Packard es va enfrontar al repte d’identificar de forma automàtica i regular aquelles impressores que requerien suport d’enginyeria. El projecte va necessitar d’un enfocament pràctic on els objectius van haver de ajustar-se a les dades i capacitats disponibles, es van implementar processos de data quality i metodologies avançades de reducció de la dimensionalitat i inferència probabilística.


S'acosta el primer d'octubre: desobeïm?\nS’acosta el primer d’octubre: desobeïm?\n«Una de les coses que seran interessants d'observar és si el missatge i la música dominant dels actes és tan sols el del gos apallissat, el del votant pacífic atonyinat mentre fa cua per votar o, en canvi, és també la de celebració del dia en què vam desobeir de manera multitudinària l'estat espanyol»\nCom tanta altra gent, l’altre dia vaig mirar l’entrevista que el ‘Preguntes freqüents’ de TV3 va fer al senyor de les urnes. La persona a qui hem d’agrair que no haguéssim de dipositar el nostre vot dins una capsa de cartó reciclada del supermercat. La persona que va deixar en ridícul còsmic un cos de teòrica intel·ligència com el CNI. La persona capaç d’empescar-se un sistema piramidal de distribució de les urnes que imagino inspirat en el de les màfies professionals, però que, fos com fos, va funcionar a la perfecció. De moment l’anomenem Lluís i en un futur confiem que no gaire llunyà podrem agrair-li-ho com es mereix i dir-li pel seu nom.\nAra s’acosta l’aniversari del primer d’octubre i és evident que el país recordarà aquell dia de mil maneres diferents, com diversos són els records i les memòries personals que n’han quedat. La Plataforma 1 d’Octubre, que aplega diverses entitats entre les quals hi ha Òmnium i l’ANC, ha fet un manifest i aplega en una web totes les convocatòries, moltes de les quals es faran aquest cap de setmana vinent davant les escoles i llocs de votació, sovint amb la implicació dels CDR. Dilluns mateix hi ha programada una vaga d’estudiants, concentracions davant els llocs de feina, una reunió extraordinària del govern a Sant Julià de Ramis, on va votar Puigdemont, i una gran manifestació a les 18.30 a Barcelona. L’Ajuntament de Barcelona anunciarà avui com s’afegeix a la commemoració.\nUna de les coses que seran interessants d’observar és si el missatge i la música dominant dels actes és tan sols el del gos apallissat, el del votant pacífic atonyinat mentre fa cua per votar o, en canvi, és també la de celebració del dia en què vam desobeir de manera multitudinària l’estat espanyol, el dia que no vam demanar permís per ser, el dia que vam exercir de manera sobirana el nostre dret de ser el que som: un poble. És obvi que la brutalitat de l’agressió policial, amb complicitats que tampoc no oblidarem ni perdonarem mai, fa que sigui impossible de no recordar-la. A més, com deia recentment Roger Español i ha confirmat de manera sorprenent el ministre Borrell, aquell dia l’estat espanyol va perdre bona part de la credibilitat internacional que pogués tenir.\nEl joc brut i destraler de l’equip contrari, en lloc de merèixer targetes vermelles i dimissions, ha estat recompensat amb ascensos, medalles i sous vitalicis. ‘A por ellos’ abans de venir cap aquí i ‘buena faena’ en tornar cap a casa. Olé. Àrbitres inexistents, tampoc a Brussel·les. Crec, però, que no ens podem quedar només amb aquesta part. Hem de ser conscients que nosaltres vam jugar el millor partit de la nostra vida, que vam mostrar una capacitat de resistència formidable i que vam saber trenar jugades i superar obstacles com només ho fan els grans campions. Ens van dir que no podíem sortir ni al terreny de joc i vam fer gols a cabassos. Concretament 2.286.217 gols, que òbviament inclouen els vots contraris o en blanc.\nLa primera gran lliçó del primer d’octubre és que junts som imparables. Quan treballem plegats sense mirar si el del costat és de la CUP, d’Esquerra, de Junts o del PDECat, o, encara millor, un comú, si simpatitza més amb Òmnium o amb l’ANC, guanyem. Quan els líders polítics fan passar el país davant del partit, guanyem. La segona lliçó és que, amb l’estat espanyol, ens caldrà desobeir. Podem continuar clamant pel referèndum pactat enmig del desert hispànic, però perilla que d’aquí a tres-cents anys encara siguem allà on som ara. Caldrà desobeir de manera pacífica, multitudinària i organitzada. Disposats a assumir-ne el risc i a pagar-ne el preu. Si hi ha un lideratge ferm i un objectiu clar, com hi era el primer d’octubre, sabem que el poble està disposat a tot. En veient que la presó preventiva dels actuals líders no ha estat suficient, potser serà la sentència condemnatòria l’espurna que encendrà la metxa.


L'estudi dels noms de lloc és una de les coses que més han desvetllat la curiositat dels erudits i àdhuc la del poble en general. És natural que sigui així. Aquests noms s'apliquen a l'heretat de què som propietaris, o a la muntanya que enclou el nostre horitzó, o al riu d'on traiem l'aigua per regar, o al poble o la ciutat que ens ha vist néixer i que estimem per damunt de totes les altres, o a la comarca, el país o l'estat on està emmarcada la nostra vida col·lectiva. ¿Com fora possible que l'home, que, des que té ús de raó, es pregunta el perquè de totes les coses que veu i que sent, no cerqués el d'aquests noms que tots tenim contínuament en els llavis?"\nIntroducció a l’estudi de la toponímia catalana Coromines, 1965, vol. I, p. 7.\nUna mirada d’artista:\n´De la mà i el pensament de Jordi Fulla (Igualada, 1967-2019), les cabanes de pedra seca adquireixen una altra dimensió. Amb la seva pràctica artística, aquestes construccions ancestrals, que esquitxen gran part de la geografia catalana i de la Mediterrània, prenen forma més enllà de la seva funció pràctica. Per a la majoria de les persones són ruïnes inútils que han perdut la identitat. Són orfes del paisatge que en un passat ja llunyà van gaudir d’una vida millor, tot i que de tant en tant alguna mirada espiritual les rescata de l’anonimat.\nAquest és el patrimoni més abundant a la comarca i a casa nostra. Una vegada hem determinat que tenim llocs on els possibles visitants poden allotjar-se i menjar ara cal posar en relleu el patrimoni.\nTal com ens deia la Marta Pruna en el seu darrer article a El Cérvol #321: Tot és efímer ha de quedar per altres generacions. Pensar en 200 anys. El temps -els segles- fan la feina, quan l’escultura ja no té nas, dits o braç, però manté la solemnitat.\nEns cal tornar a aprofitar aquest patrimoni que amb el seu esforç van aixecar els nostres avantpassats, mostrar-lo, donar-li el valor que té quan ha deixat de tenir l’ús pel qual va ser creat. Com a lloc físic i com a manera de fer, de pensar, de moure’s.\nPodem trobar informació de totes aquestes construccions al web http://wikipedra.catpaisatge.net/ al juliol del 2019 s'ha arribat a la xifra de 20.000 construccions inventariades.\nI al web de l'Associació per la pedra seca i l'arquitectura tradicional


Les receptes d'aquest nadal!\nAquests són els plats que previament us em posat la recepta. Esperem que us agradi.\nPublicat per Maria, Paula i Ariadna a 5:40 Cap comentari:\nJa s'apropa el Nadal, segur que estàs pensant amb el que pots fer per dinar... Doncs aqui ho tens! A continuació us adjuntem quatre receptes fàcils i a més a més bé de preu.\nActualment degut a la crisis que patim en el nostre país necessitem estalviar una mica de diners per els regals de nadal,ja tenim la solució!\nAquest són els entrants que vam preparar l'altre dia, estan bonisims i molt fàcils i ràpid de preparar:\n-Salmó amb salsa tàrtara i ou filat\n-Ous de mújol amb llimó\n-Crema d'anxoves amb enciam i codonyat\n-Crema de tonyina amb pebrot\n-Tapenada amb bacallà esqueixat\n-Surimi i ou\nFoie amb peres caramel·litzades i melmelada de figues\nSalmó amb ou filat, surimi i ou, ous de mújol amb llimó i crema d'anxoves amb enciam i codonyat\nI així els hem preparat:\nPer totes les varietats, untem amb la crema corresponent dues llesques de pa de motlle, en posem una al damunt de l'altra i tallem de manera que ens quedin 4 quadres. Després acabem de decorar.\nÉs una preparació laboriosa però no complicada. Per anar més de pressa, es poden fer amb antelació les cremes que serviran de base per als canapès, guardant-les bé en recipients hermètics. També cal fer abans les peres caramel·litzades. I també necessitarem 4 ous durs, que ja hauran d'estar freds quan ens posem a fer els canapès. Jo vaig fer tot això ahir al matí i vaig muntar els canapès per la tarda. No els hem de fer massa aviat, si no correm el risc que quedin secs. Els podem mantenir a la nevera cobrint-los bé amb un drap humit, vigilant que no toqui la superfície dels canapès.\nAmb les quantitats que us donem vam fer 12 canapès de cada varietat. Va sobrar una mica de crema d'anxoves, de tonyina i tapenada. Aprofiteu-les per esmorzar o berenar damunt d'una torrada de pa. Són delicioses.\nPreparem una salsa tàrtara ràpida triturant una cullerada de cogombrets en vinagre i una cullerada de tàperes. Triturem també un ou dur i ho posem tot en un bol. Hi afegim 3 cullerades de maionesa i mitja cullerada de cafè de mostassa a l'antiga (m'agrada el toc de la mostassa).\nUntem amb aquesta salsa les dues capes de pa. Al damunt hi posem un tall de salmó fumat que cobreixi bé el pa, retallem el que sobresurti i tallem els 4 canapès. Acabem amb ou filat.\nUntem els dos pisos de pa amb mantega, en un dels extrems hi posem un tros de rodanxa de llimó i acabem de farcir amb una culleradeta d'ous de mújol.\nCrema d'anxoves amb enciam i codonyat i ous de mújol amb llimó\nCrema d'anxoves amb enciam i codonyat\n200 grams de formatge per untar tipus Philadelphia\nUna llauna petita d'anxoves en oli d'oliva\nTriturem les anxoves amb el formatge fins obtenir una crema homogènia.\nSuquem les dues capes de pa amb aquesta crema. Decorem amb una mica d'enciam tallat en juliana i un dauet de codonyat.\nCrema de tonyina amb pebrot\nUna llauna petita de tonyina en oli d'oliva, ben escorreguda.\nTriturem la tonyina amb el formatge fins obtenir una crema homogènia.\nUntem les dues capes de pa amb aquesta crema. Decorem amb pebrot escalivat o del piquillo.\nPublicat per Maria, Paula i Ariadna a 5:36 Cap comentari:\nEls canelons de l'àvia:\nRes més típic per Nadal que uns bons canelons, d'aquells bons, de tota la vida.\nUs mostraré la recepta utilitzada durant anys i anys per la nostra família...\n...i l'incorporem .\nAra tenim la "feineta" d'anar triant tota la carn....que no quedi cap os, nervis ni restes dures....per poder-ho triturar amb tranquilitat.\nJa la podem abocar sobre els canelons....que es cobreixi bé.\nLo seu es que quedin sumergits...com aquí.\nTot i que això dependrà també del tamany de la safata.\n...el formatge per sobre....\nPublicat per Maria, Paula i Ariadna a 5:41 Cap comentari:\nPOLLASTRE FARCIT DE NADAL AMB LLAGOSTA I ROSINYOLS:\nSalpebrem les cuixes de pollastre. Preparem 4 talls de paper d’alumini de uns 60mc de llargada. Fem uns rajolins d'oli sobra els papers, y empolvorem lleugerament amb sal i pebre. Fiquem a sobre les cuixes amb la pell a sota. Repartim sobra el pollastre ½ cm del farcit de porc i al centre, una cua de llagosta. Emboliquem com un caneló rodola'n el paper d'alumini fins tancar-lo com un caramel. Ha de quedar completament hermètic i ben ferm. Fe el mateix amb les 4 cuixes. Amb la mateixa olla que heu bullit les llagostes, feu bullir els 4 paquets durant 10 m . deixeu-les refredar completament desprès, obriu els paquets. Fiqueu les cuixes, que hauran quedat ben tancades, en una font del forn juntament amb els 4 caps de llagosta. Ruixeu amb una mica d'oli i fiqueu-les al forn fort uns 20 m– fins que el pollastre quedi rosset -.\nPublicat per Maria, Paula i Ariadna a 5:43 Cap comentari:\nEscuma de torró: unes postres nadalenques ràpides, senzilles i barates:\nHem triat el producte nadalenc per excel·lència, els torrons, per elaborar unes postres ràpides, senzilles i barates per quedar com un autèntic xef aquests dies tan entranyables i festius que s’acosten. Porta a la teva taula el luxe sense deixar enrere la tradició. Segur que triomfes!\nIngredients (per a 4 persones): 600 g de torró de Xixona, 3/4 dl de nata líquida, 200 g de sucre, mantega.\n1. Aixafa el torró de Xixona amb una forquilla. Passa el torró esmicolat al got de la batedora i aboca-hi 2 dl de nata. Barreja-ho i bat-ho amb barnilles elèctriques. Posa la resta de la nata en un bol i bat-la (sense deixar-la massa dura). Afegeix un cullerot de nata muntada a la preparació de torró.\n2. Remena-ho i barreja-ho bé. Incorpora la resta de la nata muntada amb moviments suaus i embolcallants para evitar que es talli. Barreja-ho amb barnilles, aboca l’escuma de torró a copes o bols i reserva-ho a la nevera fins al moment de servir.\n3. Posa en un cassó antiadherent 2 dl d’aigua i el sucre. Fes-ho bullir a foc mitjà i deixa-ho fins a aconseguir un caramel ros. Retira-ho del foc i deixa-ho temperar fins que tingui consistència de xiclet (per poder-ho manipular fàcilment).\n4. Aboca un fil fi de caramel a sobre d’un full de paper d’alumini lleugerament untat amb mantega. Al mateix temps, estira i dóna la forma desitjada al caramel amb la punta d’una forquilla. Una vegada rígid, desenganxa’l i utilitza’l per decorar l’escuma de torró. I ja ho tens a punt per servir!\nPublicat per Maria, Paula i Ariadna a 5:29 Cap comentari:\nEscuma de Torro\nGet Chat chat group | Goto Chat website


TVE: Èxit a l'estudi genètic d'embrions\nLiderats per la professora Joaquima Navarro, investigadors de la Unitat de Biologia Cel·lular i Genètica Mèdica han esenvolupat dos procediments d'anàlisi genètica en cèl·lula única que ja s'estan aplicant amb èxit en embrions en casos d'infertilitat extrema i de malalties hereditàries.\nData: Setembre 2012\nMida: 6 MB\nMida: 619 MB\nTutorial sol·licitud pràctiques externes\nTutorial sol·licitud pràctiques externes i practicum del curs 2012-2013 de les titulacions de Psicologia i de Logopèdia\nAutor: Juani Muñoz\nMida: 1,5 MB\nLa UAB, la primera a Espanya al ranking QS\nLa UAB la primera a Espanya al ranking QS.\nAutor: Catalunya Radio\nCom trobar informació sobre patents - Espacenet\nEn aquest vídeo s'introdueix en l'ús d'Espacenet, una base de dades de patents molt interessant que hauria d'estar als Favorits de qualsevol PC.\nMida: 43 MB\nVols patentar? Caldrà cercar abans\nPer què és important fer una cerca abans de plantejar-se patentar uns resultats de recerca? En aquest vídeo s'explica que s'entèn per Estat de la Tècnica i com pot afectar a les vostres invencions.\nCom llegir patents ràpidament (Part 2)\nAmb un cas pràctic el vídeo us demostra com afrontar la lectura ràpida d'una patent.\nMida: 61 MB\nCom llegir patents ràpidament (Part 1)\nDe quines parts consta un document de patent? Quina informació ens aporta cadascuna d'aquestes parts? En aquest vídeo volem acostar les patents als investigadors com a documents de gran interès científico-tècnic.\nMida: 58 MB\nRequisits de patentabilitat\nQuins són els requeriments per a que una invenció sigui patentable? Conceptes com Novetat o Activitat Inventiva són explicats en aquest vídeo de manera entenedora.\nMida: 33 MB


Notícia | El RCG Cerdanya, nou líder de l'Interclubs Masculí de Catalunya\nEl RCG Cerdanya, nou líder de l'Interclubs Masculí de Catalunya\nL'Interclubs Masculí de Catalunya de la FCGolf ha disputat aquest dimecres la tercera prova de la temporada al RCG Cerdanya, i l'equip local, aprofitant que jugava a casa, va donar el sorpasso a la classificació general per situar-se líder tot i que el millor equip ha estat Golf Terramar.\nEn una magnífica jornada de golf, amb un temps espectacular, els 13 equips que disputen la competició per equips masculina de clubs de la FCGolf, el millor conjunt va ser Golf Terramar, que va sumar 13 punts i 10 ups, per un total de 30,5 punts i 19 ups.\nUn gran resultat per a l'equip de Golf Terramar, a qui es va acostar moltíssim l'equip local de Cerdanya, que va acabar el dia amb 12,5 punts i 11 ups, per a un total de 32 punts i 22 ups, superant per un punt i mig a Terramar, per situar-se com a líder a l'equador de la competició.\nGolf Vallromanes, que arribava líder, va baixar al quart lloc després de sumar sis punts, per un total de 29 i 20 ups. La tercera plaça a la general és per a Golf Costa Brava, que gràcies als seus 7,5 punts, acumula un total de 30 i 33 ups, i s'agafa a les primeres posicions, a només mig punt de Golf Terramar.\nAl RCG Cerdanya, destacar també l'actuació d'Aravell Golf & Country Club, que va sumar 11 punts –sisè a la general, amb 24,5-, i també els 10 punts de Golf Sant Cugat, vuitè a la classificació general, amb 22.\nEl 4t Interclubs Masculí de Catalunya es pren un respir durant els mesos estiuencs i tornarà el proper 21 de setembre a Aravell Golf & Country Club.\nA la prova al RCG Cerdanya, ens va acompanyar el patrocinador principal, adidasTaylorMade i els partners federatius, La Roca Village, NACEX i Golf Estudio.\nFelicitats a Golf Terramar per la victòria parcial i al RCG Cerdanya pel liderat del torneig!\nPer consultar la classificació general, cliqueu aquí\nPer consultar els resultats de la 3º prova, cliqueu aquí


Endesa instal·la proteccions per aus a línies elèctriques d’espais naturals de la Conca – Radio Montblanc\nEndesa instal·la proteccions per aus a línies elèctriques d’espais naturals de la Conca\nAquesta actuació, que ha suposat una inversió superior als 10.000 euros, suposa un benefici mediambiental i millora el subministrament\nEndesa, seguint la política mediambiental de la Companyia en matèria de protecció de l’avifauna, ha folrat, eliminat i modificat la posició de diversos elements de dues línies de mitjana tensió de la Conca de Barberà i l’Alt Camp. Aquesta actuació, que ha suposat una inversió per part d’Endesa de prop de 10.100 euros, redueix, d’una banda el risc elèctric de l’avifauna que hi habita o hi transita i, de l’altra, millora la qualitat del subministrament a dos municipis de les comarques que s’alimenten d’aquestes infraestructures.\nEn aquesta actuació s’han folrat ponts, cables i grapes de dotze suports amb revestiments de silicona i carcasses aïllants i s’ha modificat la posició de la fase superior per passar-la per sota de la creueta. D’aquesta manera s’evita, per una banda, que una au que estigui reposant a la torre rebi una descàrrega quan alça el vol, i per l’altra, que utilitzin una part en tensió per col·locar-se. En alguns casos, també s’han pogut eliminar elements de maniobra, i en altres, s’ha modificat la posició, d’horitzontal a vertical. Totes aquestes variacions en els suports permetran reduir el risc d’electrocució que tota infraestructura elèctrica té intrínsecament associada.\nA més de la destacada repercussió mediambiental, aquesta actuació també millora, de retruc, la qualitat del subministrament elèctric a 2.135 clients que depenen d’aquestes línies, ja que els contactes d’aus amb infraestructures elèctriques poden suposar la interrupció del servei. En concret se’n beneficien clients de Passanant, a la Conca de Barberà i de Querol, a l’Alt Camp.\nAquests treballs, que s’han dut a terme amb la col·laboració dels Agents Rurals de la zona, responen a la política mediambiental de protecció de la diversitat de la Companyia al territori. Així, s’uneix la voluntat sostenible i de suport i protecció a l’avifauna, amb el compromís de servei als seus més de 4 milions de clients a Catalunya.


L’OMS alerta que a la tardor hi haurà més morts per la Covid-19 - À Punt\nL’OMS alerta que a la tardor hi haurà més morts per la Covid-19\nL’advertiment arriba quan s’ha batut un nou rècord de contagis en 24 hores al món, amb 307.000 noves infeccions.\nDiscurs del director regional per a Europa de l’OMS, Hans Kluge, aquest dilluns a Copenhaguen (Dinamarca), amb motiu de la 70 sessió del comité regional / @WHO_Europe (Twitter)\n14 de setembre 2020 - 14:27\nAmb un nou rècord de contagis de Covid-19 al món i Europa immersa en una segona onada amb Espanya incrementant els contagis a un ritme accelerat, l’Organització Mundial de la Salut (OMS) alerta que a la tardor hi haurà més morts. El director per a Europa de l’OMS, el belga Hans Kluge, adverteix que la pitjor part de la pandèmia “arribarà a l’octubre i novembre”, i que la vacuna no serà la solució, perquè no se sap si ajudarà tota la població.\nL’avís arriba quan ja s’ha batut un nou rècord de contagis en 24 hores al món, en arribar a les 307.000 noves infeccions i superar els 5.500 morts en un sol dia. Israel és el primer país del món que ha hagut de tornar a imposar un confinament general després de perdre el control sobre la pandèmia.\nEl nombre de casos a Europa ha augmentat considerablement durant diverses setmanes. El continent està patint de ple la segona onada, especialment a Espanya i França. Divendres es van informar més de 51.000 nous casos en els 55 països de l’OMS a Europa, més que els pics observats a l’abril, segons dades públiques de l’organització. La població comença a estar preocupada.\nAquest dilluns i dimarts l’OMS Europa reuneix la totalitat dels seus membres per a debatre l’estratègia a seguir contra el coronavirus per als pròxims cinc anys. És un pla quinquennal, ja que Kluge no considera que l’arribada d’una vacuna no suposarà el punt final immediatament.\nL’OMS europea dubta que la pandèmia acabe amb una vacuna. “Estem en un moment en què els països no volen escoltar aquest tipus de males notícies, i ho entenc”, ha afegit Kluge no sense llançar també un missatge esperançador: “La pandèmia es detindrà en qualsevol moment”.


Hui ix a concurs la gestió dels 54 horts urbans de la Rambleta - El Meridiano de L'Horta\nL’Ajuntament ha iniciat hui les obres d’enjardinament i horts urbans del carrer del Vaixell, al barri del Grau, molt prop de l’avinguda del Port. La regidora en funcions de Parcs i Jardins, Pilar Soriano, ha explicat que «els horts urbans s’estan fent en un solar que, hui dia, es troba sense ús i buit, amb algunes restes puntuals d’antigues naus industrials, tan habituals en este barri». Es tracta de la cinquena instal·lació d’estes caracterítisuques a València.\n«Estem construint un hort urbà per al barri del Grau, per a fomentar llaços entre veïns i veïnes i promoure el consum de quilòmetre zero. A més, este espai disposarà d’una zona per a fer tallers i actes culturals, així com zones de joc per als xiquets i xiquetes», ha explicat Soriano.\nL’hort urbà s’organitza a partir d’un eix principal de circulació i, a cada costat de l’eix, se situen les dos zones principals d’hort. També es disposen diferents zones destinades a arbres fruiters. Té una superfície de 1.254 metres quadrats. La vegetació, la diferenciació de paviments i el mobiliari habilitat «contribuiran a l’organització de l’espai, permetent generar diferents zones: d’hort i de fruiters, àrees d’estar, d’experimentació i reunió, i per a l’emmagatzematge».\nEl projecte ha tingut en compte la conservació de les restes puntuals de les naus que contenia el solar antigament, per a preservar part de la història. Així, les zones d’hort i els massissos vegetals se situaran en les zones del solar on hi ha absència de llosa de formigó. Soriano ha assegurat que la regidoria «aposta per un urbanisme innovador que dote al barri d’un espai d’horta que es convertirà en una zona molt benvolguda i viscuda per tots els veïns i veïnes d’esta part del barri del Grau de València».\nEl recinte serà visible des de l’exterior i es delimitaran -a través del paviment, la vegetació i equipament divers- diferents zones dins del solar. D’esta manera, podrà albergar els diferents usos sol·licitats pels veïns i veïnes, i establir els accessos al solar i les circulacions principals i secundàries.\nIX A CONCURS LA GESTIÓ DE 54 HORTS D’AUTOCONSUM DE LA RAMBLETA\nL’Ajuntament ha obert el termini d’inscripció a associacions de la ciutat per adjudicar la gestió dels 54 horts d’autoconsum del parc de la Rambleta, al barri de Sant Marcel·lí, que tenen una superfície de 8.126 metres.\nDes de hui les associacions tenen 20 dies per al lliurament de les sol·licituds, que s’atorgaran després de puntuar aspectes com la justificació de la viabilitat econòmica, la inclusió de propostes de formació en agricultura ecològica, incidència del projecte dins de la xarxa del barri, accions que faciliten la integració dels col·lectius escolars -«perquè per a nosaltres és molt important la vessant d’oci i didàctica», ha dit Soriano- i el tractament d’accions que faciliten inclusió de col·lectius de famílies en risc d’exclusió i immigrants.\nTags: Ajuntament de valència huertos urbanos


Apologia de la curiositat: Que arreglin la Rambla de les Flors, no només les parades de flors\nturística descontrolada. No és cert que amb la modernitat es venguin menys flors i que la crisi hagi acabat de rematar el civilitzat costum de comprar-ne, ja sigui per regalar o per alegrar la casa. El problema és l’estat de la Rambla de les Flors, no les flors. L’empresa Navarro ha aixecat un imperi, obert tothora cada dia de l’any, al llarg de dues cèntriques travessies del carrer València, entre Llúria i Girona, inclosa la façana del mercat de la Concepció. La varietat de l’oferta i la desfilada de compradors de flors és incessant. No es tracta de cap costum demodé, com salta a la vista en aquest tentacular establiment.\nAlberto Cortez tirava de clixé quan deia a la seva cançó “Amante a la antigua”: “Yo soy de esos amantes a la antigua que suelen todavía mandar flores, de aquellos que en el pecho aún abrigan recuerdos de románticos amores”... L’inoblidable Mèlio Vicens la cantava com ningú més, les tardes de dissabte a Can Batlle, a Calella de Palafrugell, amb una mirada picant adreçada a la concurrència femenina, que l’aclamava. L’endemà, al mercat dominical de Palafrugell, jo hi veia cistells de la compra coronats amb un ram de flors, que s’hi venien igual que la resta de productes frescos. I se’n continuen venent, excepte a la Rambla de les Flors. Que arreglin la Rambla d’una vegada, no només les parades de flors.


L’espai Tataküa obre el seu projecte de bosc-escola als centres públics del territori - el Diari online\nInici La porta verda L’espai Tataküa obre el seu projecte de bosc-escola als centres públics del territori\nL’espai Tataküa obre el seu projecte de bosc-escola als centres públics del territori\nper Alicia Coscollano Masip 18/09/2018 29/01/2020\nL’espai està a punt de convertir-se en una cooperativa\nL’Ateneu Cooperatiu Terres de l’Ebre acompanya aquest espai d’aprenentatge actiu a la natura en aquesta nova etapa\nL’Espai Tataküa és un projecte d’aprenentatge actiu situat a la finca Can Sisco, a la falda del Montsià, que segueix un model educatiu basat en l’observació i experimentació directa de la natura. Com espai de criança per a xiquets d’entre 0 i 6 anys, funciona des de fa quatre anys, i en fa dos que va incorporar el projecte de bosc-escola per a infants d’entre 3 i 6 anys. De fet, tot i que la idea del bosc-escola es remunta als anys 30 del segle passat, a Catalunya hi ha actualment molt pocs projectes d’aquest tipus i Tataküa és ara per ara l’únic bosc-escola de la demarcació de Tarragona. “Aquí l’aula és el bosc, no hi ha cadires ni pupitres i l’únic aixopluc és una bibliocaravana per si plou”, explica Eva Campomar, impulsora del projecte. “Els infants tenen un contacte diari amb la natura, forma part de la seua quotidianitat, això a nivell afectiu és molt important perquè entre moltíssimes altres coses aprenen a estimar-se-la”, afegeix. També són molt importants els avenços a nivell psicomotriu i d’orientació, al marge de poder conèixer de primera mà les plantes o animals del nostre entorn, el cicle de la pluja o el pas de les estacions.\nDesprés d’aquests dos anys d’experiència, Tataküa dona ara un pas endavant i ha decidit obrir el seu bosc-escola als centres públics del territori. A Catalunya, l’escolarització dels fills no és obligatòria fins als 6 anys, però aquests espais d’educació alternativa encara generen molts dubtes entre els pares. Per esvair-los és clau la col·laboració amb els centres d’educació, on cada vegada pren més força el projecte Escola Nova 21, i s’està impulsant un model mixt que compatibilitzi les dos fórmules. Així en aquest curs, de la quinzena de xiquets i xiquetes inscrits a l’Espai Tataküa, alguns compaginen l’escola convencional amb el bosc-escola del Montsià.\nPer donar aquest pas l’Espai Tataküa ha iniciat els tràmits per a convertir-se en cooperativa (ara és associació sense ànim de lucre). “Això ens permetrà oferir altres serveis als col·legis públics com ara serveis d’acompanyament o projectes per renaturalitzar els espais d’aprenentatge”, explica Eva Campomar. “Es tracta d’un projecte que encaixa totalment en el model de cooperativa, per la seua manera de funcionar i pel projecte en ell mateix”, assenyala per la seua banda Sofia Arques, tècnica d’acompanyament de l’Ateneu Cooperatiu.\nL’Espai Tataküa compta actualment amb una trentena de famílies sòcies i tres persones que treballen en l’acompanyament dels infants a l’espai de criança i al bosc-escola.\nEl metall ebrenc sacsejarà l’ermita de la Pietat d’Ulldecona este diumenge a la tarda\nAutobuses en el pinar\nLA UNIÓ de Llauradors prevé un aumento de...\nGlobal Nature “se aprovecha de las zonas despobladas...


Ferran Casas - Puigdemont i dos que es troben | La torre del Palau\nPuigdemont i dos que es troben\n«La reorganització pendent de JxCat dona un marge de maniobra molt ampli al president a l'exili però també li complica escapar-se de decidir en temes que cremen»\nper Ferran Casas, 12 de juliol de 2019 a les 20:00 |\nLa setmana -i qui sap si els mesos i governs del país vinents- ha estat marcada per l'acord entre el PSC i Junts per Catalunya (JxCat) a la Diputació de Barcelona, que ha permès als primers recuperar la presidència del poderós ens supramunicipal vuit anys després. L'acord amb el PSC, un partit contra el qual Carles Puigdemont i els seus afins mantenien fins ara una actitud molt hostil, ha descol·locat més d'un i de dos. Entre d'altres coses perquè els socialistes no han fet cap autocrítica o propòsit d'esmena de la seva gestió (més repressiva que política) del procés.\nSorprèn no tant pel comportament del nucli dirigent del PDECat i d'Artur Mas, partidaris de no cedir quotes de poder, desescalar i explorar el diàleg, tal com demostren la carta dels presos de Lledoners o les declaracions de l'expresident cridant a no bloquejar la investidura de Pedro Sánchez. Alguns independentistes han mostrat sorpresa -i en algun cas indignació- per l'espès silenci de Puigdemont, que no ha passat de fer aquest divendres dues piulades que no han anat més enllà d'insinuar que si els seus diputats provincials han votat Marín ha estat per culpa d'ERC i que caldrà "prendre decisions".\nÉs cert que Esquerra té pactes municipals amb els socialistes. I que n'ha tancat de controvertits com ara el de Sant Cugat, on gràcies als vots del PSC i la CUP va aconseguir l'alcaldia desbancant JxCat, la força més votada. El mateix esquema a Figueres i a Tàrrega. De pactes, ERC en té de més importants i JxCat també n'ha protagonitzat, algun de no menor com el de Cervera. En altres casos, com Lloret, Vilafranca del Penedès o Calella, podent triar, han preferit governar amb els socialistes abans que amb els republicans. En cap cas, però, la batussa independentista ha donat l'alcaldia al PSC.\nSón, en tot cas, i a banda i banda, acords fruit d'urgències polítiques a cada municipi que deixen de banda el context polític nacional, marcat per un pacte a la Generalitat entre JxCat i ERC que, si bé ha trigat més d'un any en aprovar la primera llei, no ha tingut grans turbulències internes. El context polític nacional s'arracona, però és precisament el que facilita que això passi. És a dir, pels aparells dels partits que negocien les diputacions i els consells comarcals -i pels càrrecs locals que fan el mateix amb els ajuntaments- seria més difícil explicar acords, sovint còmodes, amb "el PSC del 155" si la república estigués en camí. Sense marcar el camí en un full de ruta -ni expectativa de fer-lo- és complicat demanar als que gestionen la política de la quotidianitat que s'entenguin amb qui segurament és el seu principal rival o tenen, per una qüestió ideològica, una visió o model de ciutat contraposat.\nAquesta és la lògica que explica el que ha passat a la Diputació de Barcelona. En un context que no és d'excepció, sinó de desorientació republicana i competència, JxCat i el PSC s'han trobat. Si mirem en detall els resultats a la demarcació, veurem com els postconvergents són forts a les comarques però marginals al cinturó. Amb els socialistes passa exactament el contrari. No són, per tant, rivals al territori. I si mirem el resultat d'ERC, qui més va pujar i per tant qui més por fa als rivals, el seu resultat és el més homogeni: lidera l'oposició a L'Hospitalet de Llobregat, però també a Vic. Al primer municipi JxCat no va aconseguir ni un regidor i, al segon, el PSC en té només un. Els quadres del PDECat preferien al despatx presidencial de Can Serra l'hospitalenca Núria Marín abans que el moianès Dionís Guiteras, l'home fort d'ERC a la Catalunya Central.\nPer preservar el seu perímetre electoral, uns i altres han deixat enrere les discrepàncies. El pacte que desenterra la vella sociovergència del país dual dels 80 i els 90 ha creat lògiques contradiccions a JxCat. El PSC se'n guareix amb la presidència de l'ens -cap altra fórmula li hauria donat perquè els comuns no volien sumar amb Cs- i amb el gaudi del trencament independentista. I ERC, que veu amb dolor com després de quedar-se a les portes a Barcelona li passa el mateix a la Diputació, es consola amb què JxCat perd el relat de la unitat i pateix el desgast d'ambicionar "les cadires".\nPuigdemont és en una cruïlla. Com deia, ha evitat pronunciar-se sobre la Diputació, cosa que sí que ha fet el PDECat a favor -malgrat que no ha exhibit motius, més enllà dels electorals, per triar el PSC- i dirigents que li són afins, com Laura Borràs, Jaume Alonso Cuevillas o Josep Costa en contra. Puigdemont va beneir l'acord per la seva mala relació (recíproca) amb els republicans i per la pressió dels quadres del PDECat i del tàndem Mas-Bonvehí. Si se n'hagués desmarcat públicament segurament l'hauria tombat. Torra era contrari a l'acord -com ho va ser al de Santa Coloma de Farners- i volia desautoritzar-lo públicament, però el van assessorar bé i va preferir no censurar un pacte que ell no hauria revertit. S'ha estalviat quedar encara més debilitat.\nVeurem ara, quan no seran David Bonvehí i Ferran Bel sinó Laura Borràs i Míriam Nogueras les que negociaran, què passa amb la investidura de Pedro Sánchez perquè l'esquema es reprodueix i tampoc sabem què en pensa el president a l'exili. L'espai que formen JxCat, la Crida i el PDECat està pendent de reorganitzar-se i això complica prendre decisions estratègiques. Els seus dirigents no saben si les han de proposar i sancionar el grup parlamentari de JxCat, els associats de la Crida o el consell nacional del PDECat. I tampoc quina de les tres esferes és la preeminent. Això dóna un marge de maniobra molt ampli a Puigdemont, confirmat a les europees com el gran actiu electoral de l'espai, però també li complica escapar-se de prendre decisions en temes que cremen i que l'aparten pel rol presidencial que s'havia reservat quan va idear el Consell per la República.\nSánchez: xantatge i expectativa\nGrapeig ultra al Masnou\nVisca la contradicció\nI ara, que algú governi\nJunqueras els «pilla muy lejos»\nColau i els pactes d’esquerres\nSuspesos però amb urna\nNo hi ha res etern...\nPer Just el 13 de juliol de 2019 a les 20:03\nHeu pensat si la independencia no te majoria absoluta al parlament, amb el que esta passan i els pactes que hi ha, que passaria, si no hi ha majoria absoluta al parlament les properes eleccions... no hi ha res etern, així que comenseu a mirar...


Holiday home Hjortøvænget Faaborg III Faarborg Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Holiday home Hjortøvænget Faaborg III\nAl visitar Faldsled, vosté es sentirà com a casa a Holiday home Hjortøvænget Faaborg III, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nHoliday home Hjortøvænget Faaborg III també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Faldsled. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos aparcament de cotxes, s'admeten animals de companyia.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, reproductor de DVD/CD a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Faldsled, el Holiday home Hjortøvænget Faaborg III és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.


“Mai hem tingut ni una sola advertència per part de l’auditor extern en 25 anys” - Altaveu el diari digital d'Andorra\nQui era el conseller delegat de BPA en el moment que es va intervenir el banc, Joan Pau Miquel, defensa a ultrança, amb rotunditat i sense dubtes les mesures de control emprades per l’entitat\n14/06/2021 (23:06 CET)\n“No hi ha cap incompliment per part de BPA”. “Evolucionàvem molt més enllà del que la normativa preveia.” “El procés de comunicació i retroalimentació del regulador amb l’auditor és continu i controlat. I mai no han generat cap ‘salvetat’ (advertència).” Qui era el conseller delegat (CEO) de BPA en el moment que es va intervenir el banc, Joan Pau Miquel, ha defensat a ultrança, amb rotunditat i sense dubtes les mesures de control emprades per l’entitat durant la primera jornada de la vista oral de la causa general del ‘cas BPA’.\nMiquel ha estat gairebé quatre hores declarant de forma ininterrompuda. Explicant el procés de control normatiu de l’entitat. De fet, tot just passa per l’any 2006. I va seguint any per any, amb molts detalls, tots els passos que BPA va anar fent per cenyir-se a les recomanacions que els reguladors, els supervisors, l’INAF i la UIFAnd, anaven dictant. Miquel ha recordat durant molts passatges de la seva intervenció que sempre eren recomanacions, i que des que va aterrar al Principat per incorporar-se a Banca Cassany “mai no hem tingut ni una sola ‘salvetat’ per part de l’auditor extern en 25 anys”.\nL’interrogatori a Joan Pau Miquel ‘amenaça’ de ser llarg, molt llarg. El bancari no vol deixar cap serrell solt. Ni per ell ni per cap dels altres 23 processats. De fet, en aquesta primera jornada, 22 processats més. En faltava una que ha estat declarada, mentre no es presenti -tot i haver anunciat la seva absència-, en rebel·lia. Miquel ha respost a algunes preguntes personals de rigor fetes pel fiscal general, Alfons Alberca, com per exemple per deixar clar que no treballa. Que s’ha dedicat tot aquest temps a preparar la seva defensa i la de BPA. Qui va ser CEO de l’entitat, en cap moment s’ha negat a respondre res.\nUna vegada el Tribunal de Corts en aquest cas presidit pel magistrat Enric Anglada ha decidit no donar lloc a la petició de suspensió que s’ha posat damunt la taula pels recursos que encara hi ha pendents en relació amb la pretesa recusació d’Alberca, Joan Pau Miquel com aquell que diu només ha començat a respondre una única pregunta de fons del fiscal general\nDe fet, després d’una hora més o menys llarga de discussions d’ordre formal i processal, i una vegada el Tribunal de Corts en aquest cas presidit pel magistrat Enric Anglada ha decidit no donar lloc a la petició de suspensió que s’ha posat damunt la taula pels recursos que encara hi ha pendents sia en via penal o en via administrativa en relació amb la pretesa recusació d’Alberca, Joan Pau Miquel com aquell que diu només ha començat a respondre una única pregunta de fons del fiscal general. La resta d’apunts o preguntes d’Alberca eren matisos o rèpliques a afirmacions del bancari.\nAlberca ha posat molt la banya en el fet que no és el mateix tenir implantats uns sistemes de control que el fet que aquests siguin efectius. O ha insistit també en què no hi havia prou segregació de funcions entre aquelles persones que havien de garantir el degut compliment normatiu del banc. Però si el fiscal en més d’una ocasió ha pretès ser agre i fins i tot violentament amb Miquel, aquest més d’un cop ha respost amb contundència fins al punt de guanyar-se l’avís del president de la sala que no podia entrar a debatre amb Alberca.\nEl que està clar és que Joan Pau Miquel s’ha mostrat en tot moment clarivident i molt sabedor de tot el que es deia. Especialment de la normativa o de les recomanacions aplicables. Fins i tot ha tingut temps per recordar que el 2016, amb el banc ja sota control de l’Estat i amb l’AREB com a òrgan de gestió, aquesta organisme s’havia prestat a no aportar tota la documentació que el regulador li va requerir i va arribar a dir que la documentació que aportava potser no era verídica. També ha recordat Miquel que al 2018, per exemple, més de tres anys després de la intervenció de BPA, el sector bancari andorrà encara “incomplia estàndards del Moneyval o de la Unió Europea” en diferents aspectes.\nLa Justícia va habilitar un accés especial per als processats per no entorpir l'entrada principal a la seu judicial. Toni Solanelles\nI és que una de les coses amb què s’està esforçant molt i molt Joan Pau Miquel és en ser curós i didàctic tant en allò que feia el banc, les auditories i controls als quals se sotmetia i quines eren les normatives i recomanacions vigents en cada moment. El CEO de BPA fins a la seva intervenció, que va estar dos anys empresonat per la causa que ara es jutja, ha evidenciat en cadascuna de les seves paraules que la implantació de controls i mesures era evolutiva. Que BPA es va avançar en moltes coses a les obligacions legals, però que cal tenir en compte, també, quina era la legalitat vigent en cada moment. I que cal cenyir-se a aquella i no a una altra.\nCom quan ja es feia un KYC molt incipient però la normativa d’aplicació no ho exigia o quan BPA va ser, ha recordat Miquel, la primera entitat bancària del país en incorporar un conseller independent. “L’INAF deia el que havíem de fer i se li comunicava el que fèiem. I a l’INAF sempre li ha semblat correcte el nivell de compliment.” La declaració de Joan Pau Miquel va per llarg. Potser per dies o alguna setmana. El judici tot just acaba de començar. Però l’ex-CEO de BPA no vol passar per alt cap detall. Ell és el primer en fer-se la seva pròpia defensa.


El nombre de vehicles matriculats puja un 21,5% al juny - FÒRUM.ad\nel: 04/07/16 13:20\nLes matriculacions de vehicles durant el mes de juny han estat de 379, el que suposa un increment respecte al mes de juny de l’any anterior del 21,5%, segons les dades facilitades aquest dilluns pel Departament d’Estadística. Pel que fa a les matriculacions de vehicles dels darrers dotze mesos, les dades mostren que han pujat un 7,6% i han arribat a les 3.545, mentre que al període anterior es van matricular 3.296 vehicles. Pel que fa a les dades mensuals ajustades, un cop eliminades les variacions causades pels efectes del calendari i del període de l’any en què ens trobem, les matriculacions de vehicles al juny presenten un increment de l’1,4%\nLes dades del Departament d’Estadística facilitades aquest dilluns mostren que les matriculacions de vehicles al juny han estat de 379, amb un creixement respecte al mes de juny de 2015 del 21,5%. En aquest mes de juny, destaca el grup ‘Camions i Camionetes’, amb una pujada del 277,8%, seguit del grup ‘Motocicletes i Ciclomotors’, amb un creixement del 38,6%. També el grup ‘Turismes’, amb un 8,2%, ha tingut una variació positiva. En canvi, el grup ‘Altres’ és l’únic que ha baixat (21,4%), tot i que és una xifra poc representativa per la poca significació de les dades. Durant la primera meitat de l’any 2016, les matriculacions de vehicles han augmentat un 9% respecte al mateix període de l’any 2015.\nQuant a les matriculacions de vehicles dels darrers dotze mesos, les dades mostren que han estat de 3.545, el que suposa una variació percentual positiva del 7,6% respecte al període anterior, en què es van matricular 3.296 vehicles. Les ‘Motocicletes i Ciclomotors’ i els ‘Turismes’ han tingut una variació percentual positiva del 20% i del 6,9%, respectivament, mentre que els ‘Altres vehicles’, amb un 12,9%, i ‘Camions i Camionetes’, amb un 3,2%, han tingut davallades.\nPel que fa a les matriculacions de vehicles segons el tipus de carburant, en aquest mes de juny destaca el grup ‘Gasolina’ amb una pujada del 50,4% de vehicles matriculats. Per contra, han sofert una davallada respecte al mateix mes de l’any anterior els grups de ‘Sense carburant’ (8,3%) i ‘Gas-oil’ (7,7%). Pel que fa als vehicles ‘Elèctric 100%’ i ‘Híbrid gasolina endollable’, el juny d’aquest any se n’han matriculat 13 i 4, respectivament, mentre que el juny 2015 no se’n va matricular cap. De vehicles ‘Híbrid gasolina no endollable’ se n’han matriculat els mateixos que el juny de l’any 2015, un total de cinc. Així mateix, durant la primera meitat de l’any 2016, les matriculacions de vehicles dels grups ‘Elèctric 100%’ (1.450,0%), ‘Híbrid gasolina no endollable’ (58,3%) i ‘Gasolina’ (+26,0%) han tingut variacions percentuals positives respecte al mateix període de l’any 2015. Per contra, ‘Híbrid gasolina no endollable’ (100,0%), ‘Sense carburant’ (15,0%) i ‘Gas-oil’ (6,7%) han tingut variacions negatives. Pel que fa als vehicles ‘Híbrid gasolina endollable’, se n’han matriculat 21, mentre que al mateix període de l’any anterior no se’n va matriculat cap. Dels darrers dotze mesos, cal destacar l’augment dels grups ‘Híbrid gasolina endollable’ (1.150%), ‘Elèctric 100%’ (540%) i ‘Gasolina’ (21%). Per contra, hi ha un descens dels grups ‘Sense carburant’ (26,5%), ‘Híbrid gasolina no endollable’ (13,8%) i ‘Gas-oil’ (1,3%).\nFinalment, pel que fa a les dades mensuals ajustades, un cop eliminades les variacions causades pels efectes del calendari i del període de l’any en què ens trobem, es constata una variació mensual positiva a l’alça els darrers mesos, tot i que aquest mes de juny hi ha hagut una petita davallada, situant-se en un increment de l’1,4%.\nEntrada Anterior: Sortida al Parc Natural del Comapedrosa per conèixer les papallones diürnes\nEntrada següent: Un detingut per agressions a l’exparella


La reflexió filosòfica – Conatus\nLa reflexió filosòfica\nLa reflexió és un fenomen que pot provocar la llum i que també pot provocar la ment. Ve del llatí RE-FLECTUS, que vol dir “tornar a doblegar, tornar enrera”: la llum rebota i torna al mateix pla d’abans igual com ho pot fer la ment, l’ull mental que enfoca com la llum i “rebota” per a tornar a considerar algun tema que ha captat el seu interès.\nDoncs què? Com definiries la reflexió que es dona a la ment? I més exactament, com definiries la reflexió filosòfica? Intenteu respondre a cada pregunta (menys a la primera) utilitzant un màxim de 20 paraules en cada resposta.\nAlguns exemples de qüestions filosòfiques\nQuè és el bé?\nEls diners tenen la mateixa realitat que els arbres?\nPuc ser una persona justa si ignores què és la justícia?\nQuè és el més important en la vida?\nLa bellesa és subjectiva o objectiva?\nLes matemàtiques són un invent humà o un descobriment?\nExercici de reducció filosòfica. PAS 1: Penseu, individualment, en un tema que us preocupi. PAS 2: Doneu-li forma de pregunta. PAS 3: Aneu del particular al general (plantegeu la pregunta, no com un tema que tan sols us afecta a vosaltres personalment sinó que, almenys en potència, pot afectar tota la humanitat). PAS 4:\nExemple: PAS 1: No puc suportar els meus pares. PAS 2: Hauria de suportar els meus pares? Què he de fer per suportar els meus pares? PAS 3: Hem de fer l’esforç de suportar algú o alguna actitud que, d’entrada, no suportem? Per què? Tenen els altres el dret a demanar que els suportem?\nPer què serveix la filosofia?\nAquí tens algunes informacions sobre algunes de les principals branques de la filosofia.\nAlgunes consideracions sobre els filòsofs i les filòsofes\n“Primer aixequem una polseguera, i llavors ens queixem de que no hi podem veure” (G. Berkeley, sobre els filòsofs)\n“L’esforç dels filòsofs busca comprendre allò que els seus contemporanis s’acontenten a viure” (F. Nietzsche)\n“Tots són bojos, però aquell que analitza la seva bogeria és el filòsof.” (A. Bierce)


Llibertat provisional per al jove gironí de 27 anys detingut per abusar d'una adolescent a qui va conèixer per xarxes - Diari de Girona\nLlibertat provisional per al jove gironí de 27 anys detingut per abusar d'una adolescent a qui va conèixer per xarxes\nEl jutjat li imposa l'obligació de presentar-s'hi periòdicament i li prohibeix apropar-se a 300 metres de la menor\nacn | girona 26.01.2021 | 20:31\nLlibertat provisional per al jove gironí de 27 anys detingut per abusar d'una adolescent a qui va conèixer per xarxes Diari de Girona\nEl jutjat de guàrdia de Girona ha deixat en llibertat provisional el jove de 27 anys detingut per abusar sexualment d'una adolescent a qui va conèixer per xarxes socials. La magistrada, però, ha acordat imposar-li mesures cautelars. El jove haurà de comparèixer periòdicament al jutjat i se li prohibeix acostar-se a menys de 300 metres de la menor ni tampoc comunicar-s'hi per qualsevol via. Segons la denúncia que va interposar la menor, que té 14 anys, els dos es van conèixer a través d'Instagram i van quedar per veure's al pis d'ell. Allà, després de consumir alcohol i drogues, van mantenir relacions sexuals. La causa està oberta per un delicte d'abusos sexuals agreujats.\nLa menor, que té 14 anys i viu en un poble del Gironès, va anar a presentar denúncia aquest diumenge al migdia a la comissaria que Mossos i Policia Local comparteixen a Salt. Allà, l'adolescent va explicar que havia conegut un nou a través d'Instagram, i que havia quedat amb ell al pis que té a Girona ciutat.\nSegons la denúncia, durant la trobada, els dos van consumir alcohol i drogues a dins del domicili i van mantenir relacions sexuals. Es desconeix si van ser consentides o no, però el Codi Penal ja tipifica com abús sexual mantenir relacions amb menors de 16 anys. A més, també preveu condemnes a qui contacti amb menors a través d'internet o xarxes socials amb la finalitat de mantenir-hi relacions.\nDesprés de rebre la denúncia de l'adolescent, els Mossos d'Esquadra van prendre declaració tant a la menor com a diversos testimonis. Aquest dilluns al matí, la policia va citar el jove a la comissaria de Vistalegre, i allà el van arrestar. El noi viu a Girona ciutat i no tenia antecedents.\nAquest dimarts, el detingut ha passat a disposició judicial davant el jutjat de guàrdia de Girona. La magistrada ha acordat deixar-lo en llibertat provisional, però li ha imposat diverses mesures cautelars. El jove s'haurà de presentar periòdicament davant del jutjat i no es pot apropar a menys de 300 metres de la víctima ni tampoc comunicar-se amb ella. La causa està oberta per un delicte d'abusos sexuals agreujats.


RAB | Carles Mateo\nThis page is for my radio space in Radio America Barcelona.\nThe original program is available in Catalan language only, but I started to create English videos translating the original program starting from the 27th of June of 2022.\nDisclaimer: I work for Activision Blizzard. Opinions are my own.\nAquesta és la pàgina per a la meva secció El nou món digital a Radio America Barcelona.\nDisclaimer: Treballo per a Activision Blizzard. Les opinions que expresso són només meves.\nEl programa es transmet per ràdio, per Twitch, i està disponible en forma de podcast a diverses plataformes.\nTemari per al proper programa:\nAquí podeu veure les el resum dels proppassats programes de:\n(Contains English and Catalan videos) Parlem sobre les criptomonedes (moltes són estafes) i sobre els NFT.\nParlem sobre la sonda europea en òbrita a Mart, i el descobriment d’una bacteria gegantina d’un centímetre, que es pot veure a simple vista i que ha revolucionat la concepció de la biologia que es tenia.\nParlem sobre un record que s’ha batut a Twitch.\nI sobre una dona científica que va revolucionar la genètica a partir del 1930 i va acabar guanyant el premi Nobel.\nRAB El nou món digital 2022-06-20 [CA] Utilitzar les pulseres de control social de covid per a desactivar els afectats per una estafa d’un banc, que es volien manifestar.\nHackers accedint a les dades mèdiques de dos milions de pacients als Estats Units. Les estrenes de Marvel i Groot, com a sèrie d’animació de Guardians de la Galàxia. El preu de la benzina a Irlanda pels núvols.\nRAB El nou món digital 2022-06-13 [CA] Parlem una mica de jocs de realitat virtual, sobre fibres que reparen el cor impresses amb impressores 3D i cèl·lules del propi pacient i sobre la primera Software Engineer, que va permetre que l’Apollo 11 arribés i aterrés a la lluna.\nRAB El nou món digital 2022-06-08 [CA] Parlem de les novetats d’entreteniment, el joc de simulació d’un gat de carrer “Stray”, de la resolució de la UE per la que tots els smartphones hauran d’usar USB-C el 2024, i els portàtils el 2026.\nRAB extra sobre Discord Parlem sobre discord.\nRAB el nou món digital 2022-05-30 [CA] Parlem de les estafes per Internet que es produeixen a les webs i aplicacions per a conèixer gent.\nRAB el nou món digital 2022-05-23 [CA] Parlem de les estafes per email, SMS i trucades de telèfon automatitzades. D’intents de fer-se passar pel nostre banc.\nRAB El nou món digital 2022-05-16 [CA] Comentem sobre videos interactius de Netflix, on pots escollir la teva aventura.\nParlem sobre com EA sports deixarà d’editar FIFA. Parlem sobre alternatives a Microsoft Office.\nRAB El nou món digital 2022-05-09 [CA] Parlem sobre cotxes elèctrics i sobre Starlink, connexió d’alta velocitat i baixa latència per satèl·lit.\nRAB El nou món digital 2022-05-02 [CA] Parlem de videojocs on fas esport amb el teu moviment, sobre el perill de no posar-vos la corretja del joypad de la nintendo switch.\nParlem sobre la pèrdua de subscriptors de Netflix i la pujada de la quota mensual.\nEl programa el 2022-04-07 als estudis de RAB a Barcelona:


L'Agència Catalana de Turisme impulsa una campanya estiuenca per reforçar les 27 destinacions de turisme familiar catalanes certificades\nquery_builder 19 agost 2020 10:30\nAquesta iniciativa respon a una de les prioritats de Pla de màrqueting turístic de Catalunya que identifica el turisme familiar com a un dels productes prioritaris en l’estratègia turística catalana.\nLa campanya, dirigida als mercats català i espanyol a través de mitjans digitals i xarxes socials, es basa en un nou espai web sobre turisme familiar dotat de contingut inspiracional i experiencial pensat especialment per a les famílies amb mainada.\nweb turisme familiar\nLa campanya, dirigida als mercats català i espanyol a través de mitjans digitals i xarxes socials, es basa en la nova landing de turisme familiar, ubicada al web catalunya.com, que s’ha dotat de contingut inspiracional i experiencial pensat especialment per a les famílies amb mainada. Aquest espai "viu" es nodreix amb informació de les 27 destinacions certificades actualment al territori català i que es va actualitzant amb les noves propostes i esdeveniments que hi tenen lloc.\nEl director de l’Agència Catalana de Turisme, David Font, assegura que «el turisme familiar és un dels productes clau en la nostra estratègia turística. Catalunya és una destinació ideal per gaudir de les vacances en família, tant pel que fa a estades llargues com escapades de cap de setmana, i en qualsevol època de l’any. Amb una gran oferta d’allotjaments i serveis i amb professionals de qualitat, ara és un bon moment per gaudir d’unes vacances divertides en un entorn segur i atractiu per a grans i petits».\nEn aquest nou espai web, les famílies troben centenars de propostes per fer amb els més petits de la casa, des d’un bateig de submarinisme pensat especialment per a ells, passant per una ruta en caiac al parc de l’Alt Pirineu o practicar el ioga a les platges de Lloret de Mar, entre moltes altres activitats.\nAquesta landing inclou una agenda d’esdeveniments i activitats, informació pràctica i, ben aviat es posarà en marxa el Club de Caçadors de Llegenda, un joc protagonitzat pels diferents éssers de llegenda que viuen a les diferents destinacions familiars.\nPromoció turística segmentada\nLes marques d’especialització en turisme familiar formen part de l’estratègia de l'ACT per segmentar la promoció dels municipis de Catalunya, ajudant-los a visibilitzar la seva oferta turística de qualitat i especialitzada en satisfer les necessitats de tots aquells que viatgen amb nens petits.\nActualment, a Catalunya hi ha 27 destinacions certificades dins el programa familiar amb més de 480 afiliats. La certificació Platja en família compta amb 19 destinacions: Blanes, Calonge-Sant Antoni, Castell-Platja d’Aro, Lloret de Mar, Roses, Sant Feliu de Guíxols, Sant Pere Pescador i Torroella de Montgrí-L’Estartit, a la Costa Brava; Calella, Castelldefels, Malgrat de Mar, Pineda de Mar, Santa Susanna i Vilanova i la Geltrú, a Costa Barcelona; i Calafell, Cambrils, el Vendrell, Salou i Vila-Seca/La Pineda Platja, a la Costa Daurada. I la certificació Natura i Muntanya en Família compta amb 8 destinacions: Muntanyes de Prades, Berga, les Valls d’Àneu, la Vall de Boí, la Vall d’en Bas-les Preses, els Ports, la Vall de Camprodon i Pirineus-Noguera Pallaresa.\nA més, hi ha 19 equipaments familiars i agències de viatges certificades i especialitzades en aquest segment.\nApunts del perfil del turisme familiar a Catalunya\nSegons les últimes dades de l’ACT sobre aquest segment turístic, un 84,1% de les famílies repeteix estades a Catalunya i el grau de satisfacció se situa en el 8,6. Les famílies acostumen a pasar una mitjana de 7,8 nits a la destinació i la despesa mitjana per viatge i persona se situa en 813 euros. Els paisatges, la possibilitat de visitar pobles i ciutats interessants, el clima, els allotjaments i el fàcil accés són els motius principals per escollir Catalunya.


Apologia de la curiositat: Com més lluny millor de l’uniformisme nacional després del 9-N\nconquistada fa poc, és que empara el dret a la diferència, la pluralitat, la diversitat, la confrontació d’idees. Ho empara i ho necessita com l’aire que respira.\nAixò significa just el contrari de l’uniformisme amb que van voler modelar-se els moderns Estats-nació, com un fet compacte sacralitzat, situat massa lluny de la capacitat d’acceptar amb naturalitat la diferència cultural, vertebrar la diversitat democràticament, administrar la pluralitat i treure’n profit dintre d’un conjunt orgànic lliure, tolerant, dinàmic i multicultural. Allò que fa la força és la unió, no la unitat ni encara menys l’uniformisme.\nQualsevol país s’ha format a un moment o altre com a agregació, com a suma, com a unificació de poblacions relativament diferents per tal d’assolir una mida més operativa i un sentit de pertinença aglutinador. Cadascuna de les poblacions unificades va perdre en l’operació una part de la seva identitat anterior, encara més si no ostentava una posició dominant. La qüestió és si al llarg del programa d’absorció hi han trobat o no, a curt o a llarg termini, més beneficis que inconvenients. La capacitat d’encaix depèn de l’oferta del grup dominant, la resistència del dominat depèn d’allò que rep o no rep en contrapartida. “Patria est ubicumque est bene”, la pàtria és qualsevol lloc on s’està bé, deia Ciceró a les Converses tusculanes l’any 45 aC.\nLes xifres del 9-N no indiquen res de nou en el panorama dels partidaris, cívicament mobilitzats de nou, a favor del dret a decidir o de la independència. En el terreny de les estratègies partidistes, el president Artur Mas surt reforçat en el seu paper, que prou falta li feia. Queda per veure el factor principal: la traducció d’aquesta nova mobilització ciutadana en termes d’administració pública eficaç per part dels responsables polítics de cara a resoldre els problemes ordinaris o extraordinaris de la majoria social. Vull dir a part de la pluja quotidiana de declaracions i de tornar a convocar-nos a votar, és clar.


Entrevista a Aina Li\nHola Aina Li, primer de tot moltes gràcies per donar-me l'oportunitat de realitzar-te aquesta entrevista. Encantada.\nHola. De res, estic encantada de que em vulguis fer una entrevista.\n1.Ets una noia que estudia el batxillerat científic, peròassegures estar interessada en la literatura i el món de la lectura. Què penses fer en acabar batxillerat? La publicació del teu llibre ha fet canviar els teus projectes futurs?\nDoncs la veritat és que tinc unes quantes carreres al cap, però encara res definitiu, tot i que reconec que totes les carreres que m’estic plantejant ara mateix són científiques. La veritat és que no, no crec que el fet d’haver escrit un llibre m’estigui condicionant en cap sentit el que faré després del batxillerat. És veritat que ara tinc aquesta porta oberta i podria seguir per aquest camí, però de moment segueixo bastant indecisa.\n2. Quin consell donaries als joves com nosaltres a l’hora d’escriure?\nUff.. L’únic consell que crec que us puc donar és que res és impossible i que si us agradar escriure, endavant! Tot i que un consell que pot ser útil a alguna persona és que si arriba una moment en que no et ve la inspiració, no cal estressar-se, a tothom li va per moments.\n3. Com vas rebre la notícia de la teva publicació de la teva obra?\nLa vaig rebre en persona a l’edifici de l’editorial durant una reunió. Recordo que quan vaig sortir de l’edifici encara no em creia que fos veritat, però amb una mica de temps em vaig anar fent a la idea.\n4. Quins són els teus llibres favorits?\nEn aquest moment el meu llibre preferit és “El vigilant en el camp de sègol”, crec que queda bastant reflexat en la novel·la i en el meu blog. Us el recomanaria per llegir, però reconec que no és un llibre per tothom i no us asseguro que us agradi, tanmateix us animo a llegir-lo!\n5. Explica’ns quin ha sigut el procés des que vas redactar la teva novel·la fins que va arribar a les mans dels lectors.\nCrec que t’hauré de fer un resum perquè sinó aquesta entrevista seria eterna. Tot va començar amb un blog, un pròleg i un pseudònim el dia vint-i-sis de desembre. M’explico, vaig obrir un blog on vaig penjar un pròleg i el primer capítol d’una història que encara no sabia si tindria continuació, però la gent ho va llegir i em van dir que volien saber més, així que jo vaig continuar desenvolupant la història publicant un capítol de la història cada dia. Quan anava pel capítol deu, vaig rebre un comentari d’una noia que m’animava a intentar publicar el llibre, així que em vaig preguntar “I per què no?”, així que vaig enviar un mail al Grup 62, em van contestar i aquí estic.\n6. Si haguessis d’identificar-te amb algun personatge que apareix en El NOI DEL BUS, quin seria?\nDefinitivament i sense cap dubte amb el Joan. Crec que a través d’ell he reflexat d’una forma indirecta com és la meva personalitat més que amb qualsevol altre personatge.\n7. Com vas desenvolupar els teus personatges? Estan basats en alguna persona coneguda o simplement són creació de la teva imaginació?\nEs van desenvolupar dia a dia, a través de la història, cada dia quan escrivia un capítol els hi posava una mica més de personalitat. Jo crec que són absolutament fruit de la imaginació, però també és veritat que tots els\nescriptors posem una mica de nosaltres en els personatges, així que podria ser que m’hagués basat una mica en la meva vida.\n8. En la novel·la El joc de Candy Crush juga un paper molt important, esta molt constant en ella, et consideres una jugadora constant d’aquest joc? Perquè has escollit aquest joc?\nActualment no, però reconec que durant una època, durant la qual vaig escriure el llibre, era una jugadora compulsiva del joc i crec que un gran percentatge dels adolescents també ho eren. Ara mateix ja no tinc ni l’aplicació en el mòbil. Doncs vaig escollir aquest joc perquè tenint en compte que hi havia molta gent que hi jugava, ajudava a donar un toc de realitat a la novel·la, com els busos, el Candy Crush és una cosa que la gent veu com cotidiana i totalment normal.\n9. Quin consell ens donaries als bloggers joves?\nNo us preocupeu pel número de seguidors i realment disfruteu del fet de tenir un blog. Els blogs són una forma d’expressar-se, sobretot si són anònims, així que és una oportunitat per deixar anar la imaginació i la creativitat sense cap por.\n10. Explica’ns, per a aquells que no et coneguin, com és l’Aina Li.\nA veure, com sóc jo? La veritat és que em considero una persona bastant discreta, però a la vegada sociable sempre que faci falta. També sóc bastant creativa i sovint em distrec pintant o dibuixant. A vegades sóc una mica impulsiva, però això m’ha portat fins on estic, així que no sé si dir que és un tret negatiu...\n11. Quan vas començar a interessar-te per la literatura?\nLa veritat és que la literatura sempre ha estat present en la meva vida, és com una constant. Quan era petita els meus pares cada nit em llegien un conte, quan vaig fer-me gran vaig començar a llegir-los jo sola i doncs aquí he acabat, amb un llibre escrit.\n12. Que et va impulsar a escriure?\nSent absolutament franca, l’avorriment, les ganes de fer alguna cosa nova. Sent sincera, mai m’havia plantejat escriure un llibre, simplement un dia vaig decidir obrir un blog i allà va començar tot, no era res planejat, va ser molt espontani.\n13. Sempre es diu que al jovent no li agrada llegir. Creus que és un tòpic o té part de veritat?\nCrec que té part de veritat perquè no a tot el jovent li agrada llegir, de forma que una mica de veritat si que té. Però crec que no és pot generalitzar tant, perquè el jovent som masses persones com per poder englobar-nos a tots sota una mateixa etiqueta com la de que no ens agrada llegir.\n14. Tu que ets jove i que, per tant, coneixes els gustos literaris dels adolescents, penses que els llibres que es fan llegir a l’escola fomenten la lectura o a l’inrevés?\nUff, aquí vec una pregunta controversial. Doncs crec que depén dels llibres i dels gustos literaris de cadascú. A mi personalment m’han agradat bastants dels llibres que m’han fet llegir a l’escola, però tinc amics als quals no els hi han agradat gens. En definitiva, crec que tot depén del llibre i de la persona.\nMoltes gràcies per la teva paciència i el teu temps.\nDe res, ha estat tot un plaer.\nHarry Potter: la història continua\nJar Challenge de Gener


Una vintena de joves s’inscriuen en un programa per buscar feina | La Llagosta informa\nUna vintena de joves s’inscriuen en un programa per buscar feina\nUn dels moments de la sessió informativa a Can Pelegrí.\nUna vintena de joves de la Llagosta s’han inscrit al programa Garantia Juvenil, que té com a principal objectiu facilitar l’ocupació, oferint formació, pràctiques laborals i ofertes de treball. Els joves han participat en la sessió informativa que s’ha fet avui dimarts a Can Pelegrí. La jornada ha estat organitzada per les regidories de Joventut i Promoció Econòmica de l’Ajuntament de la Llagosta. A més d’impartir conceptes bàsics sobre ocupació, la sessió ha tingut un caràcter merament pràctic. Els participants han pogut inscriure’s en aquest programa europeu que pretén reduir l’atur i millorar la formació entre el jovent.\nA partir d’ara, aquests joves en situació d’atur tindran accés a formació gratuïta, ofertes de feina i rebran un seguiment personalitzat sobre la seva situació laboral. La xerrada ha anat a càrrec de la tècnica de la Xarxa Impulsors del Programa Garantia Juvenil de l’Àrea de Serveis Personals del Consell Comarcal del Vallès Oriental, Mònica Álvarez Pérez.\nQualsevol jove en situació d’atur que compleixi els requisits establerts al programa pot accedir a la Garantia Juvenil. Les persones interessades es poden posar en contacte amb el Servei Local d’Ocupació, situat a l’edifici administratiu de l’Ajuntament de la Llagosta, o a l’Oficina Jove del Consell Comarcal.\nEl Consell Comarcal trasllada a Correus queixes pel funcionament a la Llagosta i 16 municipis més