Marta, aprova'm!: 23/03/2015\nTREBALLS VOSTRES DE CUL DE SAC\nELS VOSTRES MAGNÍFICS TREBALLS\n1. FRASES FETES\nALGUNES FRASES FETES DE CUL DE SAC EN IMATGES I EL SEU SIGNIFICAT\nFRASES FETES CAPÍTOL 1:\n-NO TENIR UN CÈNTIM: NO TENIR DINERS\n-NO HAVER NI CINC DE CALAIX: NO TENIR DINERS\n-FER CARA DE MALES PUCES: ESTAR ENFADAT\n-LLIGAR ELS GOSSOS AMB LLONGANISSES: GAUDIR DE GRAN ABUNDÀNCIA\nFRASES FETES CAPÍTOL 1: 285€\n- No tenir ni un cèntim. “Vaja si no tenia ni un cèntim” (pàg. 9)\n- No haver ni cinc de calaix “Sí, ja ho sabia que no hi havia ni cinc de calaix”. (pàg. 10)\n- Fer mal el cor.” Li feia mal el cor de veure que tant d’esforç no servia per tirar endavant el negoci”. (pàg. 12)\n- Fer passar per l’adreçador. “Prepari’s, Joan. Si jo tinc raó baixaré amb una espasa per fer-lo passar per l’adreçador”. (pàg. 14)\n- Fer cara de males puces. “El gos de la Sra. Enfruns era tan antipàtic com la senyora i tenia la mateixa cara de males puces i el mateix posat tibat”.(Pàg. 16)\n- Lligar els gossos amb llonganisses. ”Ells no lligaven els gossos amb llonganisses com a casa dels Enfruns” (pàg. 17)\n- Estirar més el braç que la màniga. “La senyora Rius era de les d’estirar més el braç que la màniga”. (pàg.17)\n-Passar-les magres. “Sabia que la senyora Rius les passava magres i ben magres”. (pàg. 18)\n- Tenir un os a l’esquena. “Tenia un os a l’esquena, en Ramon!” (pàg. 19)\nFRASES FETES CAPÍTOL 2:\n-EL MÉS CALENT ÉS A L’AIGÜERA: NO HAVER RES PREPARAT\n-FER LLAURAR DRET: FER-LO PROCEDIR COM CAL\nFRASES FETES CAPÍTOL 2: 2/4 DE 9\n-El més calent és a l’aigüera. “Valga’m Déu! Dos quarts de nou i el més calent és a l’aigüera” (pàg. 21)\n- Fer llaurar dret. “Si fos per mi llauraria dret” (pàg.27)\n-Molt soroll de boixets i poca punta. “Sabia que el seu marit era home de molt soroll de boixets i poca punta”. (pàg. 27)\nFRASES FETES CAPÍTOL 3:\n-ANAR ENTROMPAT: BORRATXO\n-NO TENIR CALERS: NO TENIR DINERS\n-CLAVAR UNA NATA: DONAR UNA BUFEDADA\n-ENDUR-SE UN GAT A L’AIGUA: ACONSEGUIR UN OBJECTIU DIFÍCIL\nFRASES FETES CAPÍTOL 3: 75 cc\n- Anar entrompat. “Tant me fa que els pares estiguin patint. Més em val arribar a casa tard que arribar-hi entrompat”. (pàg. 29)\n- No tenir calés “No tinc calés”. (pàg. 31)\n- Tenir mala peça al teler. “Alguns dels seus companys la varen tenir aquell mateix estiu, però ell tenia mala peça al teler: a casa hi havia pocs diners, i a la butlleta de notes, quatre insuficients”. (pàg. 31)\n- Clavar una nata. “I paf!, em va clavar una nata” (pàg. 32)\n-Sortir amb un ciri trencat. “Traïdor, tu que mai no tens un cèntim, ara em surts amb aquest ciri trencat”. (pàg. 34)\n- Endur-se el gat a l’aigua. “No me’n vaig pas endur el gat a l’aigua”. (pàg. 38)\nFRASES FETES CAPÍTOL 4:\n-ESTAR DE BONA LLUNA: ESTAR DE BON O MAL HUMOR\n-ACABAR DE SORTIR DEL NIU: COMENÇAR A INDEPENDITZAR-SE\n5 GAMBES DE FUL\n- Estar de bona lluna. “Ell que sempre estava de tan bona lluna a l’escola”. (pàg. 46)\n- Totes et ponen. “Totes em ponen”. (Pàg. 47)\n- Acabar de sortir del niu. “Acabes de sortir del niu, repetia insistentment, però jo t’ensenyaré a volar”. (Pàg. 49)\nFRASES FETES CAPÍTOL 5:\n-SENTIR PLOURE: NO ESCOLTAR A UNA PERSONA O NO VOLER ESCOLTAR-LA\n-ANAR AL DARRERE: ESFORÇAR-SE PER AGAFAR-LO\n-PENJAT D’ALGÚ: ESTAR ENAMORAT\n-MORIR-SE DE SON: TENIR MOLTES GANES DE DORMIR, TANCAR-SE ELS ULLS DE SON\nFRASES FETES CAPÍTOL 5: 26-4-85\n- Sentir ploure. “I tu com si sentissis ploure”. (Pàg.52)\n- Anar al darrere. “Ja saps que tots dos em van al darrere. A mi em fa una mica de gràcia això de veure’ls penjats de mi”. (Pàg. 54)\n- Penjats d’algú. “Ja saps que tots dos em van al darrere. A mi em fa una mica de gràcia això de veure’ls penjats de mi”. (Pàg. 54)\n- Sentir ploure. “I jo com si sentís ploure perquè a mi qui m’agrada de debò és en Raül, aquell noi que ara fa segon de Batxillerat.” (Pàg. 54)\n- Fer el fatxenda. “Sobretot perquè beu molt —d’això també te n’he de parlar— i, a més, com que li agrada fer el fatxenda, li encantaria sempre pagar les consumicions del bar”. (pàg. 55)\n- Morir-se de son. “A mi, en canvi, sí que sé el que em passa en aquests moments: tinc una son que em moro”. (pàg.56)\nFRASES FETES CAPÍTOL 6:\n-SER GALLINA: NO SER VALENT\nObrir-se: marxar. “ –obrim-nos ! Ve un cotxe de la pasma”. (pàg. 64)\nFRASES FETES CAPÍTOL 7:\n-TENIR BON COR: SER BONA PERSONA\nFRASES FETES CAPÍTOL 7: ARGENTERIA, 28 BAIXOS 1a\n- Tenir mal dau: Mala sort.”-La noia pensava que potser el nouvingut tenia mal dau perquè ja era casualitat caure a mans de la pasma just la primera vegada que s’incorporava al negoci—“ (Pàg. 69)\n- Ser una bassa d’oli. “Comparat amb el que veig i sento, la meva vida és una bassa d’oli”. (pàg. 75)\n- Tenir bon cor. “L’havien ferit amb una navalla i el Lolo que, malgrat el seu aspecte de pocapena, tenia molt bon cor, havia ajudat l’home a arribar fins a casa seva i la mare a trobar un curandero per guarir-lo”. (Pàg. 76)\n- Ser gat vell. “La Macarena amb poques paraules en va tenir prou per posar-la al corrent de la situació, la seva mare era gat vell i se les sabia totes”. (pàg. 79)\n- No hi havia n’hi una ànima. “No hi havia ni una ànima”. (pàg. 81)\nFRASES FETES CAPÍTOL 8:\n-DORMIR COM UN SOC: DORMIR BÉ\n-TENIR EL CAP A TRES QUARTS DE QUINZE: FORA DEL TEMPS OPORTÚ\n-POSAR-SE PEDRES AL FETGE: PREOCUPAR-SE\n-DE PEUS A TERRA: TENIR EL CAP AL SEU LLOC\n-VIURE EN UN NÚVOL: SER MASSA FANTASIÓS, POC REALISTA\n-TENIR EL CAP PLE DE PARDALS: SER FANTASIÓS, TENIR IDEES POC REALISTES\n-EMBOLICAR LA TROCA: COMPLICAR LES COSES\n-CARA DE POCS AMICS: POSAT AMENAÇANT\n- TENIR EL CAP A LA LLUNA: ESTAR EN UN ALTRE LLOC\n-PUJAR LA MOSCA AL NAS: PERDRE LA PACIÈNCIA\n-TENIR EL CUL PELAT: SABER COMPORTAR-SE\nFRASES FETES CAPÍTOL 8: EL 19\n- Dormir com un soc. “Sort que en Joan dorm com un soc i no s’adona de res”. (pàg. 85)\n- Ser una ànima de càntir. “Sóc una ànima de càntir, pensava, però no puc fer-hi res”. (Pàg. 85)\n- Tenir el cap a tres quarts de quinze. “Tenia el cap a tres quarts de quinze i no va fer res ben fet”. (Pàg. 86)\n- Com si sentís ploure. “La Júlia el sentia parlar com qui sent ploure”. (Pàg. 85)\n- Posar-se pedres al fetge. “No estava pas disposada a posar-se pedres al fetge per totes aquelles qüestions”. (pàg. 85)\n- De peus a terra. “Hauria d’aprendre a tocar de peus a terra i no viure sempre a dalt d’un núvol”. (pàg. 86 )\n- Viure en un núvol. “Hauria d’aprendre a tocar de peus a terra i no viure sempre a dalt d’un núvol”. (pàg. 86)\nFRASES FETES CAPÍTOL 9:\n-TENIR EL CAP A CAN PISTRAUS: ESTAR DISTRET, PENSANT EN ALTRES PREOCUPACIONS\nFRASES FETES CAPÍTOL 9: ½ KG\n-Tenir el cap a can Pistraus. “Que no li he dit un quilo, que li he dit mig quilo. Mare de Déu aquest home, té el cap a can Pistraus avui”. (pàg.90)\nFRASES FETES CAPÍTOL 10:\n-TOT ERA FOSC COM LA GOLA D’UN LLOP: LLOC TENEBRÓS\n-SER A LA PELL D’ALGÚ: POSAR-SE EN LA SITUACIÓ D’UN ALTRE\n-VERMELL COM UN PEBROT: TENIR VERGONYA\n-TENIR PROU D’AQUELL COLOR: ESTAR FART D’ALGUNA COSA\nFRASES FETES CAPÍTOL 10: 3 ANYS\n-Ser fosc com la gola d’un llop. “Tot era fosc com la gola d’un llop”. (pàg. 92)\n- Ser a la pell d’algú. “Uf! No m’agradaria ser a la seva pell”. (pàg.95)\n- Vermell com un pebrot. “El meu pare va arribar vermell com un pebrot”. (pàg. 95)\n- Tenir prou d’aquell color. “Ja en tinc prou d’aquest color, jo et faré passar per l’adreçador”. (pàg. 95)\n- Tenir el cap ple de pardals. “Tens el cap ple de pardals, Ramon”. (pàg.97)\nFRASES FETES CAPÍTOL 11:\n-VEURE EL CEL OBERT: VEURE ESPERANÇA QUAN SEMBLA TOT PERDUT\n-FER EL COR FORT: ESFORÇAR-SE A COBRAR CORATGE.\nFRASES FETES CAPÍTOL 11: B-3001-A\n- Veure el cel obert. “Mentrestant, el Catxes, amatent a qualsevol instant favorable per fugir, va veure el cel obert quan el policia que...” (pàg. 105)\n- Fer el cor fort. “Si volia continuar en aquells negocis, i de fet ja s’hi havia emmerdat de ple, més li valia de fer el cor fort i avesar-se a la idea que la policia sempre rondaria la seva vida.” (pàg. 106)\n2. OPINIONS PERSONALS\n2n A, B, C i X\nAQUESTES SÓN LES VOSTRES OPINIONS PERSONALS DESPRÉS DE LLEGIR EL LLIBRE...\nAquest llibre m'ha agradat molt, sobretot perquè crec que moltes famílies tenen problemes similars. És una família amb pocs recursos únicament concentrada en guanyar diners i sense temps per dedicar als seus fills que acaben ficant-se en problemes no molt agradables. L'únic que no m'ha agradat, com a la majoria, és el final. Et trobes amb un final incert. El llibre m'ha agradat molt, simplement no m'ha agradat el final.\nA mi m'ha agradat bastant, però hi ha parts que no entenc, però és entretingut. M'ha deixat amb intriga i em vull llegir el llibre "Així és la vida Carlota", on hi ha el final, per veure com estarà en Ramon. JOEL MANZANARES\nAquest llibre a mi m'ha agradat perquè és un llibre d'aventures, i a mi m'agraden els llibres d'aventures. Però no m'ha agradat el final perquè et deixa amb la intriga .\nM'ha agradat el llibre perquè m'ha semblat una història interessant. Però una mica trista, perquè el Ramon fa tot això per poder estar amb la Berta i li surt tot malament. El final no m'ha agradat gens, no em sembla just pel Ramon. I a més a més no sabem si es morirà o no. Però m'ha agradat la història.\nM'ha agradat, però la veritat és que al principi m'avorria una mica, però quan va començar a haver-hi misteri em va enganxar. L'única cosa que canviaria seria que no tingués un final obert i que al principi del llibre hi hagués més acció.\nAmi, personalment, m'ha agradat bastant el llibre. Però al final és una mica estrany. Però és molt bonic i interessant. Podries haver canviat el final.\nM'agrada aquest llibre, però el final no gaire. És un llibre agradable de llegir, però el final és més dolent, et deixa amb tota la intriga, però la història en sí és bonica i interessant.\nA mi el llibre m'ha agradat perquè la història del Ramon i de tot el què passa per anar a Tossa és molt interessant i al final no hi va ningú. El final no m'ha agradat perquè és obert.\nA mi el llibre m'ha agradat, però al final no m'ha agradat massa i m'ha deixat amb la intriga. M'agradaria llegir la continuació de llibre per veure què passa.\nA mi m'ha agradat. No és cap de les meves narracions preferides, però m'ha agradat perquè si te'l deixes de llegir et deixa amb intriga. I m'ha agradat el tema del llibre perquè té una mica de misteri. T'enganxa molt!\nEl llibre de Cul de sac m'ha agradat bastant. La veritat és que el llibre no és lleig. M'hagués agradat saber el final de la història perquè ara tinc intriga del què passarà. És bastant entretingut.\nA mi el llibre m'ha agradat perquè és entretingut de llegir, encara que el final no m'ha agradat perquè et quedes amb la intriga de què li passa al Ramon. Ho podria haver fet amb un final sense intriga.\nA mi m'ha agradat la història perquè és una novel·la de tragèdies, aventures i suspens. Encara que no és de les meves preferides, pel final obert. A mi m'agradaria més un final concret, com que en Ramon sortís amb la Macarena i que es recuperés i que la Berta se n'anés amb el Raül.\nAl començament, el llibre no m’agradava. Però a mesura que anaves llegint i passant les pàgines era adictiu com les drogues i no podies parar de llegir. Ha sigut una lectura molt entretinguda i amb molta acció.\nM’ha agradat el llibre, però al final no perquè no m’agrada que en Ramon acabi en coma i la Berta amb un altre noi.\nM’agraden molt els teus llibres, perquè són molt divertits. El teu llibre Cul de sac té molta tristesa al final per l’accident del Ramon i això no m’agrada.\nNo m’ha agradat el llibre, és molt avorrit i l’argument l’he trobat poc interessant.\nPersonalment, a mi el llibre m’ha encantat. És l’únic llibre per llegir d’aquest any que m’ha agradat. Encara que hagués preferit que el Ramon hagués acabat amb la Berta.\nM’ha agradat molt, però l’únic que no m’ha agradat és que en Ramon té un accident i no se sap què li passa. En Ramon podria ser un bon noi i també estaria bé que no es posés enmig d’un trasbals tan gran de drogues.\nM’ha agradat el llibre de Cul de sac però em vaig quedar parada amb el final, és massa trist.\nNo m’agrada molt llegir, però quan he llegit aquest llibre m’ha agradat, és interessant i entretingut. No he llegit molts llibres teus, però segur que m’agradarien.\nM’ha agradat el teu llibre, però m’hagués agradat que el Ramon acabés amb la Berta.\nNo m’ha agradat. Aquest tipus de llibres no m’agraden perquè pel meu gust, m’esperava una altra cosa. Disculpa, però a mi no m’ha agradat.\nSegons la meva opinió, el llibre ha estat bé. Al principi pensava que tindria una mica d’humor pel títol. Però una vegada llegit, he vist que és la vida d’un noi normal, la seva vida quotidiana, i no ha estat tan dolent. M’agrada com escrius i m’agradaria veure alguna pel·lícula d’un dels teus llibres.\nNo m’ha agradat el teu llibre perquè canviaria algunes coses, com per exemple el final.\nAinhoa de la Cruz\nM’agrada molt la manera d’escriure que tens. Cul de sac és un llibre molt divertit, però no m’esperava el final. M’hagués agradat més un final feliç. Com per exemple que el Ramon hagués acabat amb la Berta. Laura G.\nNo m’ha agradat el final perquè m’hagués agradat que en Ramon i la Berta acabessin junts.\nEts una boníssima escriptora i espero llegir molts més llibres teus. A mi m’ha agradat molt el teu llibre. A mi no m’agrada llegir, però dels pocs llibres que he llegit, el teu m’ha semblat un dels millors. M’hagués agradat més que tots tornessin a estar junts per sempre, però m’ha agradat molt el teu llibre. Que siguis molt feliç!\nA mi m’ha agradat la història, menys el final. Hagués preferit que en Ramon no hagués tingut l’accident i finalment acabés amb la Macarena.\nEl llibre no m’ha entusiasmat. Només m’ha agradat el que ensenya respecte a les drogues.\nM’ha agradat el teu llibre, la part de com el Ramon s’inicia en el món de les drogues. El que no m’ha agradat ha sigut el final, podria haver acabat d’una altra manera.\nNo m’ha agradat el llibre perquè el trobo una mica avorrit, però a la vegada interessant.\nEl llibre hauria de tenir un final diferent perquè això no m’ha agradat.\nM’ha agradat bastant perquè ensenya als lectors que les drogues són dolentes.\nM’ha agradat el teu llibre. Ets una bona escriptora, però m’hagués agradat que acabés d’una altra manera.\nM’agraden molt els teus llibres, el de Cul de sac és un llibre molt divertit i també un llibre que et fa reflexionar sobre les coses que estan bé i malament.\nNo m’ha agradat el teu llibre perquè hagués volgut que acabés d’una altra manera.\nEm sembla bé que hagis fet aquest llibre perquè nosaltres, els joves, ens adonem així que les drogues són dolentes.\nYvonne Van der H.\nM’hagués agradat que en Ramon i la Macarena haguessin estat junts. Però el final no és molt coherent.\nM’agradaria que seguissis escrivint llibres, perquè m’agrada llegir molt, i el teu m’ha agradat, és interessant i he après moltes coses. Has fet un bon treball. Segueix escrivint molts llibres com aquest.\nM’ha agradat el llibre, enhorabona pel teu treball! La història és interessant i t’enganxa fins el final, encara que jo l’hagués canviat.\nEl teu llibre m’ha agradat perquè és molt impactant. I a més, et mostra que les drogues són dolentes i el perill que comporta vendre-les.\nEm sembla bé que facis aquest tipus de llibre per als adolescents perquè s’adonin de les conseqüències de les drogues.\nEl llibre m’ha semblat interessant, l’única cosa que objectaria és que no m’ha agradat el final d’en Ramon, i com actua la Berta.\nAquest llibre m’ha agradat perquè la seva història és un dels molts casos que pot passar en el món. I ens adverteix sobre el difícil que és sortir del món de les drogues.\nEl llibre m’ha agradat perquè és molt interessant, tracta sobre uns temes molt delicats que afecten a molta gent. A més a més m’encanten aquests tipus de llibres.\nCrec que el llibre ens posa un exemple del que les drogues i les situacions de les persones afecten a la seva forma de ser.\n3. PREGUNTES A L’AUTORA!\n1. En què et vas inspirar per a escriure el llibre?\n2. Què li passa al final a en Ramon?\n3. Quan temps fa que escrius llibres?\n4. Per què vas fer la història tan trista?\n5. Per què no has continuat la història del Ramon al mateix llibre?\n1. Com et vas inspirar per a escriure el llibre?\n2. Per què vas deixar aquest final?\n3. Quant vas trigar a fer el llibre Cul de sac?\n4. Per què vas decidir fer aquest llibre?\n5. Com vas decidir el nom dels personatges?\n1. Què t’ha inspirat per fer el llibre?\n2. Per què has fet aquest llibre?\n3. A quina edat vas escriure el teu primer llibre?\n4. Com es diu el primer llibre que vas fer?\n5. De tots els llibres que has escrit, quin és el que més t’ha agradat?\n1. Quina és la novel·la que has escrit que més t’ha agradat?\n2. Et va costar molt fer el llibre de Cul de sac?\n3. Com vas pensar el final obert?\n4. Quan vas saber que et dedicaries a escriure?\n1. Quan temps has trigat a fer el llibre?\n2. Quin llibre t’agrada més de tots els que has llegit?\n3. Si fossis un personatge del llibre quin series?\n4. Des de quan t’agrada llegir?\n1. Què et va inspirar a escriure?\n2. Per què vas decidir fer aquest final?\n3. Com vas decidir l’argument del llibre?\n4. Per què vas decidir de posar el final de Cul de sac dins d’un altre llibre?\n5. Et va costar molt fer el llibre?\n1. Qui o què et va inspirar per començar a escriure llibres?\n2. Qui va ser el teu referent?\n3. Des de quants anys fa que escrius?\n4. Del teu primer llibre, canviaries alguna cosa?\n5. T’has plantejat alguna vegada fer un llibre narrant la teva pròpia història?\n1. Per què vas decidir aquest final per al llibre de Cul de sac?\n2. En què et vas basar per fer el llibre?\n3. Et va agradar fer el llibre?\n4. Coneixes a algú que hagi viscut alguna cosa semblant a la del Ramon?\n1. Com va començar la teva carrera d’escriptora?\n2. Com et vas inspirar per escriure el llibre de Cul de sac?\n3. Què sents com a escriptora?\n1. Per què et vas fer escriptora?\n2. Com o en què et vas inspirar per fer el llibre Cul de sac?\n3. Quant vas trigar en escriure el llibre?\n4. Quin tipus de lectures t’agraden?\n5. Per què vas deixar el final del llibre obert?\n1. Et va costar molt escriure el llibre?\n2. En què et vas inspirar per escriure el llibre de Cul de sac?\n3. Estàs començant a escriure un altre llibre?\n4. Si no haguessis sigut escriptora, què haguessis fet? Professora? Editora? O un altre ofici?\n5. Dels llibres que has escrit, quin és el que t’ha agradat més?\n1. Et vas inspirar en alguns coneguts teus per fer els personatges del llibre?\n2. Quant de temps vas trigar a escriure el llibre?\n3. Què et va inspirar per ser escriptora?\n4. Amb quina edat vas escriure el teu primer llibre?\n5. Si no fossis escriptora, que t’hauria agradat ser?\n1. Quin any es va publicar el teu primer llibre?\n2. Sempre has volgut dedicar el teu temps a escriure?\n3. En què et vas inspirar per a escriure Cul de sac?\n4. Quins han sigut els llibres amb més èxit que has escrit?\n5. Amb quants anys vas començar a escriure llibres per a adolescents?\n1. T’agradaria escriure un altre llibre?\n2. Quants anys tenies quan vas fer el primer llibre?\n3. Per què vas decidir que es fes una pel·lícula com el Diari vermell de la Carlota, basada en un dels teus llibres?\n4. Quines són les teves aficions?\n5. Què t’ha agradat més de ser professora? I què menys? Tornaries a ser-ne?\n1. En què et vas basar per a escriure aquest llibre?\n2. Per què vas escollir entre d’altres els temes del feminisme i les drogues pels teus llibres?\n3. Com et vas sentir capaç de fer un llibre?\n4. Quan eres petita quin era el teu somni?\n5. Et sents recompensada després de tot el treball que has fet?\n2. Des de quan escrius?\n3. Alguna vegada havies pensat que series escriptora?\n4. Com et vas inspirar per a escriure Cul de sac?\n5. Podries explicar alguna situació d’algun llibre que t’hagi sorprès?\n1. Quan vas saber què volies ser escriptora?\n2. Com t’inspires per escriure els teus llibres?\n3. Quan eres petita, què vas pensar que series de gran?\n4. Si no haguessis començat a fer llibres, què t’hagués agradat ser?\n5. Estàs pensant en escriure un altre llibre? De què anirà? En què t’inspires?\n1. En què et vas inspirar per escriure el llibre Cul de sac?\n2. Què penses sobre el feminisme i les drogues?\n3. Alguna vegada has tingut relació amb el món de les drogues?\n4. Et vas inspirar en amics o familiars per escriure els personatges de la història?\n5. Amb quin dels llibres que tu has escrit, has gaudit més escrivint-lo?\n6. Quant temps has trigat per escriure el llibre?\n1. Què et va inspirar per tractar aquest tema de les drogues en el llibre?\n2. Què penses del feminisme i les drogues?\n3. Quant temps vas trigar en escriure aquest llibre?\n4. Si no haguessis sigut escriptora ni professora, què t’agradaria haver sigut?\n1. En què et vas inspirar per a escriure aquest llibre?\n2. Quant temps fa que vas publicar aquest llibre?\n3. Per què en el teu llibre parles de drogues?\n4. Per què vas voler ser escriptora?\n5. De tots els llibres que tens, quin t’agrada més?\n1. A banda de Cul de sac, quants llibres més has escrit?\n2. Quant vas trigar a escriure’l?\n3. Per què no vas posar com acaba l’accident d’en Ramon en el llibre?\n4. En què et vas inspirar?\n2. Quin personatge de Cul de sac t’agrada més?\n3. Per què vas fer un final obert?\n4. Quina part de la història t’agrada més?\n5. Quin llibre dels que has escrit t’agrada més?\n1. Per què en alguns dels teus llibres tractes el tema de les drogues i el feminisme?\n2. Has tingut algun familiar, avantpassat o amic involucrat en les drogues?\n3. Et va agradar escriure Cul de sac?\n4. Actualment estàs escrivint un altre llibre? Si és així de què tracta?\n1. Per què vas ficar de títol Cul de sac al llibre?\n2. En quins idiomes has fet els teus llibres?\n3. Per què vas voler ser escriptora? Quan ho vas decidir?\n4. Què vas estudiar a la universitat? Quina era la matèria que més t’agradava? I la que menys?\n5. Et vas basar en una història real per a escriure Cul de sac?\n1. Quin personatge t’agrada menys de Cul de sac?\n2. En què t’has inspirat per escriure el llibre?\n3. Els teus fills són escriptors també?\n4. Què és el que més t’agrada de fer llibres?\n5. Per què es diu Cul de sac?\n1. En què t’inspires per escriure els llibres?\n2. Quan vas començar a escriure?\n3. Qui és el teu escriptor/a favorit/a?\n4. Per què el final del llibre, el vas deixar obert?\n1. Per què t’agrada ser escriptora?\n2. Amb quina edat vas començar a escriure el teu primer llibre?\n3. Els teus fills o néts escriuen bé?\n4. Quin llibre estàs llegint actualment? En llegeixes més d’un alhora?\n1. Com t’ inspires per fer llibres?\n2. Quan temps feia que volies ser escriptora abans d’aconseguir-ho?\n3. Quin són els llibres que has fet que t’agraden més? Per què?\n4. Quan temps vas trigar a fer el primer llibre? I l’últim? Vas més ràpid ara?\n1. Tens alguna mascota?\n2. Amb quina edat va començar a agradar-te el món dels llibres?\n3. Quin és el teu escriptor preferit?\n4. Per què vas escriure sobre aquest tema?\n5. Què significa Cul de sac?\n1. Quan va començar la teva passió per l’escriptura?\n2. T’agrada ser famosa?\n3. Per què vas escriure un llibre basat en les drogues?\n4. T’identifiques amb algun dels llibres que has llegit?\n5. Estàs feliç ara mateix amb la teva carrera?\n6. Et vas inspirar en algun altre autor/a per començar amb la teva vida com a escriptora?\n1. Quin personatge t’agrada més?\n2. Hi ha algun personatge que estigui basat en una persona real?\n3. T’agrada escriure? Per què? Quan vas decidir que volies ser escriptora?\n4. Quin dels teus llibres t’estimes més? Per què?\n5. Quin dels teus treballs t’ha agradat més?\n1. Què penses quan escrius els llibres?\n2. Per què vas decidir ser escriptora?\n3. Què prefereixes, escriure per a joves o per a nens més petits?\n4. Amb quants anys vas començar amb la carrera?\n5. Quins llibres ens recomanes?\n1. En què et vas inspirar per fer el teu primer llibre?\n2. Quan vas guanyar el teu 1r premi què vas sentir?\n3. Quins creus que és el teu millor llibre?\n4. Quin llibre creus que has trigat més temps a escriure?\n1. En què o qui et vas inspirar per fer aquest llibre?\n2. Per què vas començar a escriure?\n3. L’escriptura, t’agrada des de petita?\n4. Escriure és una afició o un treball per a tu?\n5. Tens algun llibre preparat per més endavant?\n1. En quin any vas publicar el teu primer llibre?\n2. Quants premis has guanyat? Quin és el més estimat per tu?\n3. Alguna vegada t’ha passat alguna cosa que després hagis posat en algun dels teus llibres?\n4. De tots els llibres que has escrit, quin és el que t’ha agradat més de tots?\n5. Què és el que més t’agrada d’escriure?\n1. Quants anys tenen els teus fills i el teu marit?\n2. Quan vas començar a escriure el teu primer llibre?\n3. Quin premi et va fer més il·lusió rebre?\n4. Tens pensat escriure algun llibre més?\n5. Creus que el teu fill o la teva filla podrien ser escriptors o ho són?\n1. Sempre has volgut ser escriptora?\n3. En què et vas inspirar per escriure Cul de sac?\n4. Al final, el Ramon surt del coma?\n5. Vas trigar molt de temps a escriure el llibre?\n1. En què et vas inspirar per fer aquest llibre?\n2. Per què no acaba bé el llibre?\n3. El Ramon surt del coma?\n4. Des de quan escrius llibres?\n5. Tens pensat escriure algun llibre més?\n2. Per què vas voler ser escriptora?\n3. Quin va ser el teu primer llibre? Va ser Cul de sac o en tens algun no publicat escrit abans?\n4. A quina edat vas començar a escriure?\n5. Tens un altre treball a part de ser escriptora?\n2. T’agradava llegir de ben petita?\n3. Tens pensat de fer pròximament un llibre més?\n4. Quina assignatura t’agradava de petita?\n1. Dels llibres que has escrit, quin t’agrada més?\n2. T’has inspirat en algú per fer els diaris de la Carlota?\n3. Quin és el llibre més important per a tu?\n4. En què et vas inspirar per fer el llibre Cul de sac?\n5. Per què no acaba bé el llibre Cul de sac?\n6. És veritat que et vas inspirar en un fet real per fer Cul de sac?\n1. Què són per a tu els llibres?\n2. Als teus fills i néts, els agrada llegir?\n3. Per què t’agrada tantíssim llegir?\n4. Com vas començar a escriure?\n5. Quin llibre t’ha agradat més de tots els que has fet?\n1. Això de ser escriptora, et venia des de petita o hi va haver algú que t’inspirés, t’ajudés a començar a escriure?\n2. Si no haguessis sigut escriptora, què t’hagués agradat ser?\n3. T’agradaria escriure llibres d’una altre gènere literari?\n4. Tens plans futurs? Quins?\n1. Quan vas trigar en fer el llibre?\n2. En què et vas inspirar en fer Cul de sac?\n3. Des de quan t’agrada ser escriptora?\n4. Algú et va ajudar o recomanar?\n5. A banda d’escriure, llegir i viatjar, què més t’agrada?\n1. Què vas pensar fer abans de ser escriptora?\n3. Què t’agradaria fer ara?\n4. Tens pensat fer algun llibre més aviat?\n5. Voldries que els teus fills fossin escriptors?\n1. Què et va motivar per iniciar-te a escriure?\n2. Quins llibres llegiess quant eres adolescent?\n3. Tens algun escriptor preferit?\n4. En què t’has inspirat per fer aquest lliber?\n5. Vas a un lloc en concret per escriure?\n4. RESUM PER CAPÍTOLS\nCAPÍTOL 1: 285 euros\nEl primer capítol tracta de la història del Joan i la seva família. En Joan té un colmado, de gairebé 15 metres quadrats. El seu fill Ramon estudiava a una escola de la part alta de la ciutat, on la seva mare treballa de cuinera. Tenen molts problemes econòmics perquè amb el salari del pare i de la mare no arriben a final de mes.\nTant la senyora Puigdefàbregues, la senyora Rius, com la senyora Enfruns són clientes habituals del colmado d’en Joan. La senyora Puigdefàbregues viu a dalt del colmado i li agrada discutir com s’escriuen correctament les paraules en català amb en Joan. La senyora Enfruns, té mal caràcter i un gos que es diu Cuqui, que sempre es pixa davant del colmado. I la Sra. Rius aparenta que té diners, però és pobra.\nEl segon capítol parla del pis de la Júlia. Està cuinant unes bledes i recorre tot el pis, des de la saleta petita, amb una televisió i la ràdio, fins a l’altre extrem, on hi ha el menjador i la cuina. Es un pis llargarut i antic. La cuina és petita i vella.\nEl seu antic cap, en Pere, va morir, es va tenir un atac de cor. El substitut d’ara, el Manel, no és precisament simpàtic i la tracta molt malament, no li deixa prendre les sobres de menjar, li mana més feina de la que pot fer... La Júlia necessita unes noves sabates, però ha de comprar roba al seu fill, en Ramon. Ella vol el millor pel seu fill. En Ramon no arriba a casa i ja és de nit. Els seus pares es pregunten on és.\nEn Ramon es desperta al Passeig de Gràcia, assegut a un banc de pedra, vomita. Ja es troba millor. Comença a recordar-ho tot, mentre torna a casa.\nAquell dia havia estat la festa d’aniversari de la Berta, havien begut molt. Li havia comprat una ploma amb cors, perquè li agradava la Berta i volia donar-li alguna cosa especial. Estava enamorat d’ella.\nVa anar a comprar-ho amb la seva moto, li havia costat molt aconseguir-la (la moto) però li van comprar. La Berta el va invitar a passar un cap de setmana a Tossa. Ell hi volia anar fos com fos, però com aconseguiria els diners?\nEn Ramon va aixecar-se amb maldecap, és clar. Havia begut massa. Havia d’ anar a l’institut i no podia fer tard, però es trobava molt malament. Així que es va quedar a casa, va passar quasi tot el dia al llit sense fer res fins que va començar a pensar en com aconseguiria els diners per anar a Tossa.\nA les cinc de la tarda es va llevar i va anar a fer un tomb amb la moto. Va entrar al bar “Quina son tan dolça” on va trobar en Quim. Aquest era un antic company que ara venia drogues. En Ramon va pensar que així guanyaria molts diners. En Quim li va fer la proposta de quedar amb els seus caps traficants per parlar de si podria vendre droga. Van quedar a les onze al Passeig del Born.\nLa Berta li escriu a la Ninon, una companya a la qual els seus pares van fer interna perquè va suspendre el curs.\nLa Berta li explica com ha celebrat el seu aniversari i que ha rebut la seva postal. Li ha agradat molt. També li parla d’en Ramon, li diu que està preocupada per ell perquè quan van sortir de l’ institut van quedar al bar del costat de sempre, i en Ramon hi havia arribat col·locat, amb els ulls vermells. El que més havia preocupat la Berta havia sigut que li havia donat un regal de més de vint euros i clar, això li havia estranyat, en Ramon no tenia mai diners. Però això no havia sigut el més estrany, en Ramon sempre volia pagar les consumicions del bar però no podia, doncs les va pagar i això que havien sigut una mica cares.\nEn Ramon va arribar al Passeig del Born, on havia quedat amb el Quim. Quan només anava per la meitat del camí ja veia l’ombra d’en Quim i de dos homes més, en Lolo i en Catxes, els que manejaven tot el tràfic de drogues. Quan van arribar on era en Ramon, es van saludar i li van començar a fer preguntes. En Quim ja feia estona que observava un home que estava mirant-los fins que es va adonar que era policia i van començar a córrer. Van atrapar a en Catxes i van disparar a en Lolo, i ferit, el van portar a casa d’una noia que es deia Macarena.\nArgentina, 28 baixos 1a.\nQuan la Macarena va obrir la porta a en Ramon li va fer por aquell portal. Era un portal on tant sols hi havia una llum que gairebé no il·luminava, era brut i feia mala olor. La Macarena li va demanar a en Ramon que deixés el Lolo al llit, perquè ella el pogués curar i en Lolo descansés. Ella va passar a una petita sala on hi havia els seus germans. La Macarena va explicar a en Ramon la seva història, és a dir, d’on provenia, qui eren els seus pares, quants germans tenia, on havia viscut de petita, on havia nascut…\nLa Júlia està molt preocupada pel seu fill, en Ramon. Té moltes coses al cap, però sobretot l’amoïna en Ramon.\nEstà molt cansada del senyor Manel i els seus crits i sent que ja no té la mateixa comunicació amb en Joan com abans. En Ramon gairebé mai està a casa des del dia de l’aniversari de la Berta. Ella pensa que en Joan només està preocupat pel negoci així que la Júlia ni intenta parlar amb ell de tot això.\nCAPÍTOL 9: ½ Kg\nA en Joan cada cop se li fa més difícil obrir la botiga i fer bona cara. Són molts problemes els que té al cap i ja no té ni un bon dia.\nNo pot dormir pensant en el Ramon, el seu matrimoni i com arribar a final de mes. S’ha passat tota la nit desvetllat, encara que la seva dona pensi tot el contrari.\nTambé sap que la seva dona tampoc a dormit en tota la nit, preocupada pel seu fill. Ell no sap on anirà a parar tot allò. Com se’n sortiran.\nEn Ramon somia que la policia l’agafa.\nArriba tard a l’escola. La seva mare, al veure’l, es sent alleujada. El professor li diu que ha de justificar la falta del dia anterior. Un company li pregunta per què ha faltat tant, ell li contesta que és perquè estava malalt. Li ensenya el costo i li ven una mica. Arriba la notícia a totes les classes. El negoci va bé. En cinc minuts ja tot l’institut ho sabia. La Berta li pregunta si hi ha alguna cosa que el preocupa, ell li diu que tot va bé i que anirà a Tossa. Marxa al bar a vendre costo.\nVa a casa de la Macarena, els seus germans surten corrent del portal. Ella fa el sopar i la seva mare dorm. El Catxes dorm al costat del Lolo. Resulta que els policies s’havien parat al barri xinès perquè una prostituta i un client discutien per diners. Ell deia que li havia pres la cartera i que ella no li havia pagat el servei. En Catxes va aprofitar el descuit i es va escapar. Va anar a dormir a casa del seu germà i l’endemà va mirar de trobar on s’havia amagat en Lolo, possiblement a casa la Macarena.\nAquest capítol tracta d’en Ramon i la Macarena. En Ramon torna als baixos del número 28 després de vendre molta droga.\nUn dels germans ,el germà més petit de la Macarena es va adormir als seus braços i els altres germans també després de jugar una estona al carrer. Mentre, ells parlaven sobre la relació d’en Ramon amb la Berta i comencen a fumar.\nEn Ramon li explica que el seu pare vol que treballi al colmado… Parlen també dels seus sentiments i es fan un petó dolç, el primer petó d’en Ramon.\nAquest es l’últim capítol de la nostra història. La Berta està preocupada pel Ramon perquè últimament fa campana, va al bar sovint, beu, torna a casa molt tard. Llavors la mare d’en Ramon pregunta a la Berta si ella sap què li passa, quins problemes té. Però li diu que no ho sap.\nMés tard, el director explica a tota la classe que en Ramon ha tingut un accident de moto greu, està a la U.C.I. i no saben si es salvarà.\n5. SIGNIFICAT DELS TÍTOLS DELS CAPÍTOLS\nCapítol 1: 285 €\n285€ , són els diners que necessita en Joan per pagar la factura de la llum elèctrica del colmado.\n2/4 de 9h. Són dos quarts de nou del vespre i la Júlia encara no té el sopar fet.\n75cc és la cilindrada de la moto de segona mà que la Júlia compra al Ramon.\nCapítol 4: 5 gambes de ful\n5 Gambes de ful són cinquanta euros de xocolata, de droga.\nÉs la data de la carta que li escriu la Berta a la Ninon explicant-li les seves coses i el preocupada que està per en Ramon.\nDNI 37.645.688 és el DNI d’en Ramon que està a punt de donar al policia quan els demana la documentació si no és pel Quim.\nArgentina, 28 baixos 1a. És el pis on truca en Lolo i s’amaguen del policia, hi viu la Macarena, una traficant que els ajudarà.\nEl 19 és el número d’autobús que espera la Júlia que no arriba. Però qui no ha vist arribar i per qui està preocupada és pel seu fill.\nCapítol 9: 3 anys/ ½ kg\nLa Senyora Puigdefàbregues li havia demanat mig kg i no un. En Joan tenia el cap en un altre lloc (el fill) i no es fixa en què fa.\n3 anys és el temps de presó que somia en Ramon que li cauria per traficar amb droga.\nÉs la matrícula del cotxe vell del curandero. És un seat 124 atrotinat amb una matrícula de l’any de la Maria Castanya.—Un B-3001-A!\nÉs la velocitat que va agafant la moto del Ramon quan accelera i té l’accident.\nCapítol 13: Barcelona, 28-4-85\nÉs la data en què la Berta escriu la carta a la Ninon explicant-li que en Ramon s’havia embolicat amb drogues i que havia tingut un accident, estava molt greu i no se sabia si es salvaria.\n6. LÍNIES TEMPORALS\nEtiquetes de comentaris: treball de Cul de sac


Catalunya tanca l’any amb menys persones en situació d’atur i més ocupació prèviament a l’esclat de la COVID-19 | UGT Catalunya\nCatalunya tanca l’any amb menys persones en situació d’atur i més ocupació prèviament a l’esclat de la COVID-19\nTot i la dada positiva de la recuperació, persisteix la negativa sobre la precarietat laboral, l’alta temporalitat i el seu ús fraudulent.\nPrincipals dades d’atur, contractació i afiliació del mes de desembre a Catalunya:\nCatalunya tanca l’any 2021 amb 369.158 persones en situació d’atur.453 persones menys respecte a l’any anterior (-25,81%) i 664 persones menys que el mes anterior (-0,18%).\nA l’Estat espanyol, l’atur se situa en 105.905 persones, amb una reducció interanual de 782.232 persones (-20,12%), i un decrement intermensual de 76.782 persones (-2,41%).\nInteranualment l’atur s’ha reduït a les quatre províncies: a Barcelona en 94.799 persones (-26,99%), a Girona en 13.909 persones (-28%), a Tarragona en 13.535 persones (-22,26%) i a Lleida en 6.210 persones (-23,38%). Però intermensualment l’atur s’incrementa a Tarragona, amb 257 persones més en situació d’atur (+0,55%).\nLa reducció interanual de l’atur masculí, -65.954 homes (-29,34%) ha estat superior a la reducció de l’atur femení, -62.499 dones (-22,91%). En relació amb el mes anterior, decreix l’atur femení en 1.624 dones (-0,77%) i creix el masculí en 960 homes (+0,61%). Les dones representen el 56,97% del total de l’atur.\nL’atur juvenil se situa en 19.740 joves: 149 joves menys que ara fa un any (-49,24%), i 602 joves menys que el mes passat (-2,96%).\nI també es redueix l’atur entre les persones estrangeres, que se situa en 240 persones, amb 40.566 persones menys interanualment, i 117 persones menys que el mes anterior. Representen el 19,84% del total de l’atur.\n033 persones majors de 45 anys acaben l’any en situació d’atur: 35.869 menys que l’any passat (-14,24%), però 100 persones més intermensualment (+0,05%). Representen el 58,52% del total de l’atur a Catalunya.\nLa reducció anual de l’atur la lidera el sector dels serveis (-96.329 persones, 26,35%). Segueix la indústria (-10.562 persones, -20,80%), les persones sense ocupació anterior (-9.578 persones, -30,18%), la construcció 9.422 persones, -24,48%), i l’agricultura (-2.562 persones, -23,34%). Intermensualment, l’atur es redueix fonamentalment als serveis, amb 1.059 persones en situació menys, seguit de les persones sense ocupació anterior (-428 persones) i de l’agricultura (-121 persones). Per contra, creix l’atur a la indústria (+497 persones) i a la construcció (+447 persones).\nL’any acaba amb 3.519.131 persones afiliades a la seguretat social a Catalunya, amb un increment interanual de 135.469 persones (+4%) i un increment intermensual de 4.626 persones (+0,13%).\nPerò si observem la dada d’afiliació a la seguretat social del darrer dia del mes, Catalunya perd 14.422 persones cotitzants respecte al mes anterior: 716 a la província de Barcelona, 2.986 a Tarragona i 1.302 a Girona, mentre que a Lleida s’incrementa en 582 noves persones afiliades.\nAugmenta la contractació interanual. Aquest mes s’han signat un total de 165 contractes, 39.482 contractes més que ara fa un any (+21,73%), tot i que intermensualment la contractació ha caigut, amb 61.307 contractes menys (-21,70%).\n765 contractes indefinits: 10.318 contractes més que ara fa un any (+45,97%), però 16.063 contractes indefinits menys que el mes passat (-32,90%).\n400 contractes temporals signats: 29.164 contractes més interanualment (+18,31%), però 45.244 contractes temporals menys que el mes passat (-19,36%). La contractació temporal representa el 85,19% del total de la contractació mensual.\nDel total de contractes signats, el 79,88% ha estat del sector serveis (176.671 contractes). El 67,91% del total de la contractació d’aquest mes ha estat temporal i del sector serveis 150.193 contractes).\nEl 51,61% dels contractes d’aquest mes els han signat homes (114.149 contractes) i el 48,39% dones (107.016 contractes).\nA 31 de desembre de 2021, 290 persones estan en situació d’ERTO Covid19 a Catalunya, 11.845 dones i 10.445 homes. Les dones representen el 53,14% de les persones incloses en un ERTO Covid19.\nA l’Estat espanyol, 102.548 persones estan en situació d’ERTO Covid19.\nDe les persones en situació d’atur, 193.927 persones reben una prestació per desocupació i la taxa de cobertura se situa en el 52,44%.\n802 persones cobren una prestació contributiva\n125 persones cobren una prestació no contributiva.\n895 persones no cobren prestacions per desocupació (el 47,56% del total de l’atur registrat).\nAquest mes, 511 persones a Catalunya tenen dret a rebre la prestació contributiva per ERTO Covid-19.\nEl 2021 ha estat un any de recuperació progressiva de l’activitat econòmica i del mercat de treball, després de la crisi provocada per la covid-19 i les nefastes dades del 2020. Així, l’any 2021 finalitza amb 369.158 persones en situació d’atur a Catalunya i 3.519.131 persones cotitzants a la seguretat social.\nAquestes xifres reflecteixen que ja hem recuperat les dades prepandèmiques en quant a atur i cotitzacions a la seguretat social. Hi ha menys persones en situació d’atur (-26.056 persones) i més ocupació (+78.328 persones cotitzants) que abans de l’esclat de la Covid-19, al febrer de 2020. Però aquesta recuperació s’està caracteritzant, en gran mesura, per la precarietat laboral, l’alta temporalitat i el seu ús fraudulent i les precàries condicions laborals dels nous llocs de treball creats.\nAixí mateix, 22.290 persones treballadores continuen en situació d’ERTO vinculat a la Covid19, i les dades intermensuals indiquen que s’ha perdut ocupació i contractació, un lleuger creixement de l’atur a la indústria i a la construcció, i que el 58,5% de l’atur registrat correspon a persones majors de 45 anys.\nPer una altra banda, gairebé el 48% de les persones en situació d’atur no cobren una prestació, i de les que sí la cobren, més del 54% reben una prestació assistencial.\nEl 2021 acaba també amb la recent aprovació de la reforma laboral acordada en el marc del diàleg social entre UGT, CCOO, CEOE, CEPYME i el GOVERN, després de 9 mesos d’intenses negociacions. La UGT de Catalunya considerem que es tracta d’un avenç important per recuperar els drets de les persones treballadores perduts a causa de la reforma laboral del 2012 imposada pel PP, que va suposar un desequilibri i un canvi radical en la regulació laboral en contra de les persones treballadores.\nTot i això, el nostre sindicat considera que encara queden qüestions importants pendents que no han estat debatudes com son les causes dels acomiadaments objectius, la indemnització per acomiadament i l’autorització administrativa en cas d’ERO, entre d’altres.\nPer això, aquest nou any que tot just comença caldrà continuar avançant en el marc del Diàleg Social per a consolidar plenament una ocupació digna i amb drets al nostre país, amb un model laboral més just, solidari i equilibrat.\nAquest 2022 ha de veure la llum un nou Pacte nacional per a la indústria, i la UGT de Catalunya exigirà un pressupost adequat per desenvolupar-lo i mesures que realment siguin transformadores per a una indústria més resilient i sostenible, generadora d’ocupació digna.\nTambé s’iniciaran els treballs per a una nova Llei per al sector del turisme, i el nostre sindicat reclamarà la transformació del sector de manera que es fomenti la creació d’ocupació de qualitat i amb condicions laborals dignes per a les treballadores i els treballadors.\nExigirem també l’enfortiment dels serveis públics, amb més inversió en equipaments de salut, educació, serveis socials, dependència, serveis d’ocupació i tot el sector públic, garantint també unes condicions salarials i laborals dignes per als treballadors i treballadores del sector públic.\nComençaran a arribar els fons europeus de reconstrucció, transformació i resiliència i els Next Generation, i la UGT de Catalunya vigilarà perquè la seva utilització serveixi per impulsar polítiques de reactivació econòmica, dirigides a un nou model econòmic i productiu més just, solidari i sostenible, i a la creació d’ocupació de qualitat.\nAixí mateix, és necessària una tercera edició del ajuts establerts per la Generalitat de Catalunya per a persones treballadores en ERTO i fixes discontinues que encara no han pogut tornar als seus llocs de Treball.\nPer una altra banda, continuarem exigint també una reforma fiscal integral que garanteixi la progressivitat, equitat i suficiència del sistema, amb la finalitat que la recuperació arribi a totes les persones. I una resposta immediata a les persones en situació de més vulnerabilitat del nostre país, incrementant els pressupostos socials per impulsar polítiques públiques accessibles, permanents en el temps i amb els professionals necessaris per atendre les persones.\nTambé hem d’estar molt atents a l’evolució de la pandèmia i les noves variants de la covid-19, per tal de consensuar i aplicar les mesures necessàries per garantir l’activitat i l’ocupació, però també la salut, la seguretat i els drets de les persones treballadores.\nPer tot això, el 2022 la UGT de Catalunya continuem el lluita pels drets de les persones treballadores i reclamarem:\nL’increment del Salari Mínim Interprofessional fins arribar en el 2023 al 60% del salari mig del país tal i com recomana la Carta Social Europea.\nDotar el Servei Públic d’Ocupació de Catalunya dels recursos humans i econòmics necessaris i disposar d’unespolítiques actives d’ocupació públiques de qualitat i accessibles a tota la població i permanents en el temps. Amb itineraris personalitzats d’orientació al llarg de la vida i personal orientador especialitzat suficient, per tal de garantir una ràpida i adequada atenció a les persones.\nAquesta entrada ha estat publicada a Ocupació i atur amb els tags atur, desembre, ocupació, valoració . Guarda a marcadors permalink.


l’oli d’eucaliptus utilitza: com pot ajudar la vostra salut - Bellesa, Abril 2021\nOli d’eucaliptus: com es cura\nPodeu utilitzar oli d’eucaliptus per tractar-ho tot, des del mal alè i l’olor corporal fins a la bronquitis i els refredats i la grip.\nEls aborígens australians utilitzaven tradicionalment infusions de fulles d'eucaliptus per alleujar la congestió respiratòria, la tos i les febres, i com a aplicacions tòpiques per als músculs adolorits. L’oli essencial es va destil·lar als eucaliptus poc temps després que els primers pobladors europeus arribessin a Austràlia. La producció comercial va començar a mitjan segle 1800 i el petroli aviat va arribar a ser molt apreciat a tot el món per les seves propietats antisèptiques i antibacterianes.\nCom funciona el petroli d'eucaliptus\nL’oli d’eucaliptus conté diversos components actius. El més important és l’1,8-cineol (de vegades anomenat eucaliptol), que té un efecte antimicrobian contra una àmplia gamma de bacteris, virus i fongs causants de malalties.\nCom utilitzar el petroli d'eucaliptus\nPer a afeccions respiratòries com l’asma, la sinusitis, la bronquitis, els refredats i la grip, l’oli d’eucaliptus s’utilitza sovint com a inhalació, generalment a través d’un nebulitzador o vaporitzador en què l’oli es dilueix en aigua vapora. De vegades també s’utilitza en una crema o un ungüent que es frega sobre el pit, proporcionant les accions terapèutiques mitjançant una combinació d’inhalació i la penetració de l’oli a través de la pell. A vegades també s’inclou en pastilles de gola o en barreges de tos en quantitats mínimes.\nA més, es poden utilitzar aplicacions tòxiques d’oli essencial d’eucaliptus (generalment en concentracions diluïdes) per tractar infeccions de diversos tipus. Per exemple, l’oli essencial i / o l’1,8-cineol que se’n deriva sovint s’inclouen en productes de rentat bucal per ajudar a matar els bacteris que causen placa, gingivitis i mal alè. També es pot afegir oli d’eucaliptus a la roba per matar els àcars de pols als llençols, desinfectar la roba i deixar que el rentat faci olor.\nLes investigacions també suggereixen que una pomada que conté oli d'eucaliptus i altres substàncies antimicrobianes pot ser beneficiosa en el tractament d'infeccions de fongs d'onges.\ncom utilitzar l’oli de càrtam per perdre pes\nL’oli d’eucaliptus no s’ha de prendre internament. L’ús tòpic de l’oli no és adequat per a nadons, nens, dones embarassades o lactants, ni persones al·lèrgiques a Eucalyptus spp. S'ha de tenir precaució per inhalació d'eucaliptus, ja que poden irritar els ulls, les mucoses i la pell.\nOn trobar el petroli d'eucaliptus\nmenja bé per al grup sanguini\nL’oli essencial d’eucaliptus està disponible a botigues d’alimentació sanitària i farmàcies o a un aromaterapista qualificat.\nPublicat A Bellesa\nmillor moment del dia per prendre ubiquinol\ncom trobar el vostre tipus de metabolisme\nbeure fa que sembles més vell


» Els representants de Basneeré visiten l’Ajuntament de València\nLa comitiva de la ciutat de Burkina Faso agermanada amb Algemesí va ser rebuda ahir a l’Ajuntament del Cap i Casal.\nEls representants de Basneere, a Burkina Faso, foren rebuts ahir al matí a l'Ajuntament de València pel regidor d'hisenda Ramón Vilar, molt vinculat amb la nostra ciutat. La comitiva burkinesa ha visitat els llocs més emblemàtics de la capital valenciana.\nLa visita està encapçalada pel cap de la Basneere, Naaba Boulga, el tinent alcalde de la ciutat de Kaya i la portaveu de l'ONG A3B que també treballa a Burkina Faso.La delegació va arribar diumenge a Algemesí i ha acudit al cap i casal en la seua primera visita institucional.\nEn arribar al consistori han sigut rebuts pel regidor d'hisenda, Ramón Vilar, qui els ha donat la benvinguda a València i els ha explicat la història de la ciutat i el funcionament de l'administració local amb els seus òrgans de govern. En un detallat recorregut han pogut visitar el Museu de la Ciutat, el Palau de Cristall, i el Saló de Plens. Durant la visita han estat acompanyats en tot moment per l'alcaldessa d'Algemesí, Marta Trenzano, i pels representants d'Algemesí Solidari.\nLa delegació de Basneere ha mostrat un especial interès pel funcionament democràtic de l'Ajuntament d'una capital tan important com València, pels seus monuments, els seus carrers i la vida diària en el centre històric.\nDe fet, a primera hora han visitat la Catedral on els arxivers també els han mostrat el Museu Catedralici, l els han acompanyat a pujar a El Micalet. La delegació ha visitat l'església de Sant Nicolau, La Llotja, el Mercat Central, Les Torres de Serrans, Les Corts i el Palau de la Generalitat. La comitiva ha dinat en la fundació dels obrers de Sant Vicent Ferrer, dedicada a la reinserció de persones discapacitades.\nLa delegació es troba a Algemesí convidada pel consistori de la nostra ciutat per a conèixer la festa major, declarada Patrimoni Immaterial per la UNESCO, i els punts significatius del nostre entorn. La visita es produeix després de la inauguració, el juliol passat, de l'aulari educatiu construït a Basneere per l'ONG Algemesí Solidari amb el suport de diverses entitats i institucions.\nEls representants de Basneere estaran a Algemesí fins el dia 10 de setembre després de presenciar les processons de la Mare de Déu de la Salut. Demà visitaran l'Oceanogràfic i la Devesa. De vesprada, l'ajuntament d'Algemesí els oferirà una recepció oficial.\nAlgemesí Solidari està edificant a Basneere un centre educatiu de secundària amb capacitat per a 180 alumnes. Des què va començar a treballar en el poblat, que pertany a la ciutat de Kaya, ha remodelat el centre de salut i ha construït un pou d'aigua.


«Traduir la 'Ilíada' en prosa permet ser més fidel al text que mantenint els hexàmetres» - Regió7\n«Traduir la 'Ilíada' en prosa permet ser més fidel al text que mantenint els hexàmetres»\nEl segell Adesiara, de Martorell, publica la versió catalana del poema homèric feta per Montserrat Ros, la primera d'aquest segle\nPublicar una nova traducció de la Ilíada en català obliga a qualificar l'esdeveniment com una de les fites editorials de la dècada a Catalunya. De fet, el volum que ha publicat el segell Adesiara, de Martorell, és el primer d'aquest segle que revisa el que, juntament amb l' Odissea -l'altre gran poema homèric-, és considerat com el text fundacional de la literatura occidental. La gesta és obra de la filòloga Montserrat Ros (Barcelona, 1943-2018), que va morir el febrer de l'any passat. L'editor Jordi Raventós, que la va conèixer l'any 2000 quan va entrar a treballar a la Fundació Bernat Metge, reconeix que la publicació de la Ilíada és, a més d'un plaer professional, un homenatge a l'amiga que ho ha fet possible. «El que tenim a les mans és un monument, tant pel format com per la feinada que hi ha al dar-rere», assegura el filòleg martorellenc.\nUn paper més fi per donar compliment a la voluntat de la traductora\nPer què la «Ilíada» que ha publicat Adesiara en traducció de Montserrat Ros és en prosa i no en hexàmetres?\nLa Montserrat ho tenia molt pensat. Abans de jubilar-se, va publicar els dotze primers cants en dos volums de la col·lecció Bernat Metge de clàssics grecs i llatins, que sempre publica les seves obres en prosa. Després de donar-hi moltes voltes, ella va veure que la prosa permet una fidelitat més gran al text i fa possible agafar millor el matís en una traducció.\nPerò una «Ilíada» en prosa és menys «Ilíada»?\nNo, és clar que no. A més, la traducció de Montserrat Ros té la cadència de l'hexàmetre. Hem de pensar que, tot i que és un vers èpic, també és història: és més monodia que no lírica.\nLa gran traducció homèrica de la literatura catalana, considerada talment una obra mestra en si mateixa, és la que va realitzar Carles Riba de l'«Odissea».\nLa Montserrat va conèixer en Riba quan era petita perquè el poeta anava a casa seva a les tertúlies que muntava el seu pare, Josep Ros Artigas, poeta i traductor, i a les quals també assistia Marià Manent. La Ros tenia molt llegit el Riba, evidentment també coneixia la seva Odissea, que el poeta no volia que es publiqués en edició bilingüe, amb el text grec al costat.\nPer què la traducció al català en vers és més infidel a l'hexàmetre. Costa trobar un vers propi de la tradició catalana que pugui reflectir l'hexàmetre del grec antic. Per això, la prosa és més fiable. La Montserrat va estudiar-ho molt, tenia una habitació sencera només amb Ilíades en francès, rus, italià... Un text com la Ilíada, en català, seria en prosa.\nL'hexàmetre, doncs, no és un vers català?\nÉs un vers de sis peus d'origen grec. Riba el va elevar, però és l'excepció. La solució òptima que va escollir la Montserrat és la prosa.\nLes traduccions canòniques en altres idiomes, quin sistema fan servir: la prosa o la poesia?\nMontserrat Ros va morir el febrer del 2018, quan ja tenia la traducció enllestida però no revisada del tot. Com hi va intervenir vostè, a partir d'aleshores?\nA mitjan 2017, ella ja havia acabat, i em va demanar uns mesos de marge per acabar-ho de revisar. Malauradament, va morir el 6 de febrer del 2018 als 74 anys. La Montserrat volia mirar de nou les frases formulàries que va repetint el rapsode, ja que les volia totes iguals, per posar un exemple de la feina que estava duent a terme en el moment en què se'n va anar. Va revisar els primers cants, però ja no hi va ser a temps de la resta. I jo vaig completar aquesta feina seguint les anotacions que ella havia fet. La Montserrat va dedicar la seva vida de jubilada a traduir la Ilíada.\nPer què és tan important la «Ilíada». Sovint es diu que és una obra fundacional de la civilització occidental.\nJuntament amb l' Odissea, és el text literari més antic d'Occident. Data dels segles VIII o IX aC, però no es va posar per escrit fins al VI aC, i remet a uns fets que van passar el segle XIII aC. Les excavacions de Schliemann i les que van venir després han confirmat que allà on diu la Ilíada que va tenir lloc la guerra de Troia, alguna cosa hi va haver.\nL'única virtut de la «Ilíada», però, és que és el text més antic conservat?\nCom diu en Francesc J. Cuartero, és un text fundacional que va crear la consciència del panhel·lenisme: la unió de tots els reialmes grecs contra Troia. Cada literatura té el seu text fundacional: la crònica de Jaume I, el Cantar del Mio Cid, l'obra de Chrétien de Troyes... El dramaturg Eurípides, al segle V aC, va escriure l'obra de teatre Ifigènia a Àulida, que nosaltres vam publicar en català fa sis anys, on parla d'Agamèmnon, Troia, la deessa Àrtemis... Això és un exemple del fet que el relat homèric estava ben actiu en l'imaginari grec molt temps després de la seva composició.\nMolt bé, és un text fundacional de la consciència hel·lènica. Però... i per a la resta?\nLiteràriament és extraordinari! I el que la fa important és la història que ha tingut, la tradició. Quan Trump diu que vol atacar l'Iran, està fent el mateix que feien els personatges de la Ilíada. El text ens parla de qüestions que van més enllà del panhel·lenisme, més enllà dels combats... Precisament, pel fet que sigui tan antic ens sobta que no només parli de guerra sinó de temes com l'amistat, com la que hi ha entre Aquil·leu i Patrocle. En el cant 23, ho veiem clarament, amb els funerals d'aquest darrer. I en el cant 24, d'una gran bellesa, Príam, tot un rei de Troia, suplica a Aquil·leu que li torni el cos del seu fill Hèctor per poder-lo enterrar.\nUn passatge de gran bellesa.\nHem d'imaginar que la Ilíada es recitava, i quan el rapsode fa el catàleg de les naus, en el cant 2, cada oient devia estar esperant que digués el nom de la seva terra. Talment com avui en dia escoltem el locutor que recita els noms dels jugadors del Barça abans d'un partit.\nSembla un miracle que conservem un text tan antic.\nEs calcula que, de Roma, només conservem el 20 o el 30 % del que es va escriure. Imagina't de Grècia, que és anterior! La Ilíada formava part d'un cicle èpic, i es coneix perquè es llegia a l'escola.\nDesprés del món antic, però, va ser un text ben valorat o va caure en l'oblit?\nA Roma, Virgili va escriure l' Eneida, que vindria a ser una fusió de la Ilíada i l' Odissea en versió llatina. Posteriorment, els humanistes la van recuperar, i segurament ho van fer a través de les traduccions llatines. Han passat segles, i malgrat tot ens ha arribat a nosaltres, i amb molt poca variació, tal com diu en Cuartero en l'estudi que ha fet per a la nostra edició.\nMalgrat tot, però, no és un suïcidi comercial publicar un llibre com la «Ilíada»: 1.168 pàgines, tapa dura i 45 euros de preu?\nHem fet una tirada de 1.000 exemplars i ja n'hem col·locat la meitat. En una llibreria com la Laie de Barcelona la vam tenir com a llibre més venut.\nA vegades pensem que tot allò que no és banal i superficial no interessa la ciutadania.\nInteressa més que no pensem. I no només la Ilíada. D'un llibre com Els avantatges i els desavantatges de les lletres, de Leon Battista Alberti, escrit al segle XV, n'hem venut un munt, més de 400.\nAra li toca publicar una traducció de l'«Odissea»?\nHa, ha, ha... El març del 2020 sortirà les Odes d'Horaci, en traducció de Jaume Juan Castelló. Més endavant? Qui ho sap, estaria bé, però mai publiquem res a Adesiara sinó tenim un bon traductor per fer-li l'encàrrec.


El Campió de Catalunya de Tercera Divisió Juvenil femenina es coneix diumenge a Sant Cugat - Competicions de Menors - Federación Catalana de Voleibol\nEl Campió de Catalunya de Tercera Divisió Juvenil femenina es coneix diumenge a Sant Cugat\nEl pavelló de Voleibol de Valldoreix també serà una de les seus de disputa de fases finals aquest cap de setmana. En concret, acollirà el play off de Tercera Divisió Juvenil femenina que servirà per conèixer el Campió de Catalunya de la categoria. Vuit equips hi participaran al llarg del cap de setmana en busca del preua trofeu.\nA la fase final hi participaran els dos equips millors classificats dels quatre grups d’ascens de la categoria. Així, dissabte al matí es disputaran quatre partits que enfrontaran primers contra segons de grup. A les 11:15 del matí els partits seran, per un costat, el que jugaran el SD Espanyol-CV Tiana amb el Club Volei La Palma, i, per l’altra, el CV Sant Martí amb l’AEE Institut Jaume Balmes. Els altres quarts de final es disputaran a les 13 hores i es podrà veure jugar al DSV CV Sant Cugat Bronze amb el Frederic Mistral Tècnic Eulàlia Vermell, i també el partit que enfrontarà al CV Barberà B amb el Joventut les Corts.\nEls guanyadors d’aquests partits passaran a semifinals, que tindran lloc a les 18 hores i s’enfrontaran entre ells per saber quins són els dos equips que juguen la final i per tant, opten al títol de Campió de Catalunya de Tercera Divisió Juvenil femenina. La final tindrà lloc diumenge a les 12 del migdia, mentre la lluita per pujar al tercer calaix del podi, entre els perdedors de les semifinals, es disputarà a partir de les 10 del matí de diumenge


Carrasco: “L’informe de participació ciutadana de l’Avinguda de Lledó confirma que és un frau perquè no recull les demandes veïnals” | Notícies Dígitals\nCarrasco: “L’informe de participació ciutadana de l’Avinguda de Lledó confirma que és un frau perquè no recull les demandes veïnals”\n27/04/2021 avinguda lledó, begoña carrasco, informe participació ciutadana, pp castello\nLa portaveu de Grup Municipal Popular a l’Ajuntament de Castelló, Begoña Carrasco, ha confirmat en roda de premsa que la participació de ciutadana a la qual s’aferra l’alcaldessa Amparo Marco per seguir endavant amb la reforma de l’Avinguda de Lledó és “inexistent” . “L’informe de participació ciutadana de l’Avinguda de Lledó és un frau perquè no recull les peticions dels veïns. No sabem d’on s’ha tret que el projecte contempla el 90% de les peticions veïnals, és una dada que no apareix per cap costat en la ‘Memòria de l’Procés Participatiu. Millora Ambiental i Urbana de l’Avinguda de Lledó ‘a la qual hem tingut accés, encara que no ens ha estat facilitada per equip de govern, tot i demanar-per les vies oficials en reiterades ocasions “, ha explicat.\nEn aquest sentit afegeix: “Afirmem categòricament que no s’ha respectat l’opinió dels veïns perquè de les set entrevistes grupals celebrades i en les quatre sessions de taller realitzades, es deixa clar quina és la voluntat dels veïns, la primera petició és no eliminar el carril d’entrada a la ciutat, des Tombatossals a Mª Agustina, i és la primera que s’incompleix. Aquest document, que ens ha costat a tots els castellonencs 17.000 euros, que ha fet una empresa d’Alcoi, que no coneix la idiosincràsia de la nostra ciutat, evidencia l’atropellament que comet Marc a l’ignorar la voluntat de la majoria dels castellonencs “.\nAmb aquest informe a la mà, la portaveu dels Populars a la ciutat de Castelló desmunta els arguments de el govern municipal d’esquerres per defensar una obra que “ningú vol, que ningú ha demanat, que va suposar el cop de gràcia per als comerços de la zona amb 14 mesos l’avinguda aixecada per obres i, entre molts perjudicis, generarà problemes d’accessibilitat importants als més de 4.300 vehicles que creuen diàriament aquest eix, sense haver-se analitzat l’impacte en punts com el Col·legi Consolació, segons reconeix el mateix document, afectant de ple a 1.200 famílies i als seus 100 treballadors que, necessàriament hauran d’accedir per carrers alternatives que no van a poder albergar l’augment de trànsit, com és el cas de l’avinguda Caputxins “.\nPer aquestes raons, “demanem a Marc que reaccioni, que faci marxa enrere. L’hi reiterarem en el Ple a través d’una iniciativa, perquè desisteixi de el projecte que ningú vol, que ningú ha demanat i que s’allunya del que volen els veïns. Marc ho té molt fàcil. El procés de licitació de el projecte està ara mateix suspès, és l’ocasió perfecta per aturar-lo definitivament, dur a terme les millores que demanen els veïns a l’Avinguda de Lledó i, la resta de fons destinar-los a millores que ara mateix són necessàries en altres barris i que els veïns reclamen durant molt temps “, afegeix Carrasco.\nDesprés d’haver analitzat l’informe en profunditat, Carrasco insisteix: “Enlloc es recullen les peticions realitzades pels veïns i les que s’han incorporat. I molt menys es dóna la dada que el 90% estan incorporades. Un cop més, el govern d’esquerres construeix la seva pròpia realitat perquè ningú li paralitzi les seves intencions “.\nResulta especialment cridaner per als Populars que l’empresa encarregada d’elaborar l’esmentat informe “és la mateixa que estan utilitzant tots els governs d’esquerres per dur a terme els processos de transformació, per malament dels principals nuclis urbans i comercials de ciutats com València, ja que aquesta empresa és la que es va encarregar de la destrossa del carrer Colom o la plaça de l’Ajuntament de València “, apunta Carrasco.\nEl document certifica que els veïns perceben l’avinguda com << UN ESPAI DE QUALITAT, UNA ZONA MOLT ÀMPLIA AMB BON ÚS DE VIANANTS, DE FÀCIL ACCÉS, AMB UNA AFLUÈNCIA IMPORTANT DE PERSONES QUE PASSEGEN PER LA ZONA I CICLISTES, VORERES ÀMPLIES I TAMBÉ VINCULAT A L' PAS DE VEHICLES QUE ENTREN A CASTELLÓ DES DE LA CIRCUMVAL·LACIÓ, PERÒ QUE EN GENERAL NO rOMANEN A LA ZONA >>.\nI aprofundeix sobre les problemàtiques que els veïns perceben al barri, com la falta d’aparcament; el col·lapse de trànsit que hi ha en moments puntuals a les hores d’entrada i sortida de l’escola Consolació o els dubtes que el projecte vagi a minimitzar les emissions de CO2, ja que el tall de l’avinguda suposarà més circulació de vehicles per les carrers adjacents.\nDavant aquestes, els veïns proposen un seguit de millores que passen per mantenir l’estructura de passeig central; ampliar el nombre de bancs; millorar les voreres laterals amb materials més segurs; millora de la il·luminació; incloure el carril bici, sense necessitat de modificar l’actual estructura; mantenir l’accés i possibilitat d’aparcament als equipaments de la zona, especialment a l’entorn de l’complex sanitari d’Unió de Mútues; potenciar el transport públic a la zona, especialment per als que resideixen a la Marjaleria, que ara no tenen aquest servei; crear camins escolars segurs; facilitar l’arribada de la bicicleta amb aparca bicis; millora de l’clavegueram; vincular aquesta zona a l’esport urbà, creant fins i tot circuits esportius per als runners o crear banys públics, fonts i mesuradors de qualitat de l’aire que mostrin informació amb fins pedagògics.\nPer tant, “tots els veïns estan d’acord en què es poden adoptar mesures que millorin la sostenibilitat i la qualitat de l’entorn. Però una cosa és això, i una altra cosa és crear-los un problema als castellonencs on ara mateix no n’hi ha “, conclou Carrasco.\n← L’aeroport de Castelló acollirà un nou cicle formatiu de manteniment d’avions\nEmergència Climàtica destina 3,1 milions d’euros a la construcció i manteniment de dipòsits d’aigua per a l’extinció d’incendis forestals en 2021 →


Compromís dóna suport a la candidatura dels Jocs d'Hivern Pirineus-Barcelona — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Compromís dóna suport a la candidatura dels Jocs d'Hivern Pirineus-Barcelona\nCompromís dóna suport a la candidatura dels Jocs d'Hivern Pirineus-Barcelona\nÒscar Ordeig s'ha reunit amb el secretari general de l'Esport, Gerard Figueras, per analitzar la situació del sector i la viabilitat del projecte olímpic\nGerard Figueras, amb el representant del COI Gilbert Felli, a La Molina (Foto: SGE)\nEl portaveu de Compromís X La Seu i diputat del PSC al Parlament, Òscar Ordeig, s'ha reunit aquest dimecres amb el secretari general de l'Esport, Gerard Figueras, acompanyat d'altres responsables de la Secretaria General i del president del grup parlamentari socialista, Miquel Iceta. Durant la trobada, Ordeig va expressar a Figueras el seu suport al projecte de la candidatura Pirineus-Barcelona per organitzar els Jocs Olímpics d'Hivern l'any 2030, que actualment lidera la Generalitat en col·laboració amb l'Ajuntament de Barcelona i els principals municipis del Pirineu, entre ells la Seu.\nA la reunió també es va abordar la situació actual de l'esport a Catalunya i la importància que, en cas d'organitzar-se, els Jocs d'Hivern siguin sostenibles i viables i "ajudin a abordar els serveis i inversions llargament reivindicades des del Pirineu". Aquest mes mateix, el Comitè Olímpic Internacional (COI) ha donat llum verda a la candidatura Pirineus-Barcelona perquè comenci a treballar en una proposta concreta, en la qual hi estaria implicada la Seu i l'Alt Urgell juntament amb la Cerdanya i l'Aran.\nDurant la sessió es va emplaçar a seguir treballant en la candidatura i coordinar accions "per tal d'adaptar aquest projecte a l'interès del territori i de les administracions implicades". Des de Compromís consideren important "desenvolupar projectes que millorin la cohesió territorial i el desenvolupament de les zones més allunyades i així aturar el procés d’empobriment i envelliment que pateixen la Seu i la comarca". Ordeig creu que organitzar uns Jocs d’Hivern "és una gran oportunitat pel nostre territori i hem de fer tot el possible i buscar totes les complicitats entre tots perquè el projecte tiri endavant”.


Furgó de tren - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nPer a altres significats, vegeu «Furgoneta».\nTren de passatgers que incorpora un furgó entre la locomotora i els cotxes de viatgers\nUn furgó de tren és un vehicle ferroviari que acompanya un tren. Té una funció diferent a la resta dels vehicles del tren, per exemple: transportar paqueteria en trens de passatgers o persones en trens de mercaderies.\nÉs un dels tres tipus de remolcs ferroviaris, al costat del vagó i el cotxe de passatgers.\n1 Furgons estàndard\n1.1 Furgons per a trens de passatgers\n1.2 Furgons per a trens de mercaderies\n3 Furgons especials\n3.1 Furgó calefacció\n3.2 Furgó generador\n3.3 Furgó portacotxes\n4 Exemples de furgons\n4.1 Estat espanyol\nFurgons per a trens de passatgers[modifica]\nEls furgons per a trens de passatgers serveixen per a transportar paqueteria o correu durant un trajecte. Normalment, són un vehicle complet, encara que de vegades el furgó és una part d'un cotxe de viatgers, part d'un automotor, o fins i tot, part d'una locomotora.\nMaqueta d'un furgó mixt de 2a classe de tipus B7D\nFurgons per a trens de mercaderies[modifica]\nAquest tipus de furgó és un vagó de mercaderies que serveix d'allotjament a l'agent d'acompanyament dels trens de mercaderies.\nAls Estats Units, el furgó de mercaderies, anomenat Caboose, servia sobretot per a vigilar el tren contra els bandits o els problemes tècnics com la ruptura de l'enganxall.\nA l'època de les locomotores de vapor, els dos tipus s'utilitzaven com a amortidor entre les màquines, dures i pesades, i la resta del tren, de fusta, en cas que es produís una col·lisió.\nActualment, els furgons per a trens de viatgers han desaparegut de la majoria dels trens comercials i es dediquen sobretot a trens de proves. Els furgons per a trens de mercaderies han desaparegut perquè ja no cal que portin l'agent d'acompanyament.\nEls cotxes de passatgers de l'època del ferrocarril de vapor incorporaven radiadors que funcionaven a força de vapor produït a les locomotores. L'arribada de les locomotores elèctriques i dièsel va deixar els cotxes sense vapor, de manera que es van crear furgons de calefacció que incloïen una caldera de vapor per a alimentar la resta del tren.\nEls nous cotxes ja incorporaven radiadors elèctrics, que rebien electricitat a través de la locomotora. En el cas de les locomotores dièsel se'ls va incloure un generador elèctric.\nQuan les calefaccions van ser canviades per radiadors elèctrics, una gran part dels furgons van ser transformats en furgons generadors dièsel amb una gran potència aparent. L'electricitat produïda s'utilitza per a la calefacció i serveis al tren (il·luminació, so...), quan la locomotora no proporciona electricitat o la que proporciona no és suficient.\nS'utilitzen en trens de passatgers autoexprés. Arriben als 160 km/h.\nExemples de furgons[modifica]\nActualment a l'estat espanyol, les línies Talgo (excepte les sèries VII nocturnes) incorporen furgons generadors rotatius continus trifàsics de 1.800 revolucions/minut que s'activen en línies no electrificades o quan no es pot rebre corrent de la locomotora.\n↑ «furgó». L'Enciclopèdia.cat. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Furgó_de_tren&oldid=25947133»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 8 gen 2021 a les 08:58.


LaRsNoW a Dublín: 05/2009\n07 de Maig de 2009 - Sant Jordi 2009\nPer segon any consecutiu he celebrat Sant Jordi a Dublin! Aquest any ho vam celebrar al Rusellcourt Hotel, un lloc de p.m. per celebrar festes! IMPRESIONANT la quantitat de gent quem va venir i sobretot cares noves! Sembla que sabnt Jordi sigui la festa on mes nouvinguts apareixen per primer cop amb els CAD (jo m'incloc en aquest grup).\nDoncs res, jo vaig arribar una mica tard perque tenia el meu primer entreno de Tag Rugby i cuan vaig arribar vaig alucinar amb la quantitat de gent que hi havia. Vam comprar 40 roses per a totes les noies. El tema consistia en que cadascu portava un llibre i els ficavem tots en una pila. Despres anavem cridant un en un icadascu agafava un llibre que no fos el seu.\nCrec que tothom s'ho va passar d'allo mes be i que tots vam disfrutar moltissim (SOBRETOT PKE LES PINTES ANAVEN A 3 EURUS).\nFrom Sant Jordi 2009\nNomes una petita part dels assistents:\nEl Primo agafant el seu llibre:\nJo amb el meu llibre:\nLes fotografies son fetes per l'Edu (http://www.flickr.com/photos/eduitor/) i les podeu trobar a: http://www.catalansadublin.com/fotosxalbum.php?album=226\nPublicat per LaRsNoW a 12:00:00 0 comentaris\n06 de Maig de 2009 - Viatge per l'Oest d'Irlanda\nViatge per l'Oest d'Irlanda\nUna setmana abans de setmana santa, vam anar amb l'Oscar i 4 amics seus (de diverses parts d'Espanya) cap a l'Oest d'Irlanda per visitar el maxim possible. Vam visitar la zona de Galway, Cliff of Moher i Ring of Kerry.\nNo tinc paraules per descriure lo be ke em'ho vaig passar i lo be que em vaig sentir amb aquests amics de l'Oscar. Son tots collonuts i des del primer dia vam conectar. (Ja hem quedat per fer un altre viatge a Liverpool al Juliol) :)\nAmb un cotxe de 6 places, LA ZAFI!!!, vam fer mes de 1400 km per tot l'Oest d'Irlanda amb un bon temps (m'enys l'ultim dia) que no ens ho podiem creure.\nDoncs res, simplement impresionant (la companyia i la visita). No estan totes les fotografies encara, suposo que en un parell de setmanes ho tindre tot publicat.\nLes fotografies les podeu trobar en el meu flickr: http://www.flickr.com/photos/mllopart/sets/72157617094613731/\nEls components del viatge amb la Zafi:\nEls viatgers en una de les excursions:\nUna fotografia que m'encanta:\nI un dels paisatges que vam visitar, els Cliff of Moher:\nAqui teniu totes les fotografies:\n05 de Maig de 2009 - El Primo Piset\nDoncs ja tenim les fotografies del Primo Piset!!!!\nPodeu veure-les al seguent enllac:\nPublicat per LaRsNoW a 11:24:00 1 comentaris


El darrer dia 30 de març, l’ICPB va celebrar Assemblea General Ordinària amb l’assistència de 57 col·legiats.\nDesprés de l’aprovació de l’acta de la darrera Assemblea, es van exposar els informes dels diferents membres de Junta sobre els principals temes d’interès que es van produir durant el darrer any així com les perspectives pel futur més immediat.\nA continuació, es van presentar els comptes de l’any 2010, que es van tancar amb un benefici de 854.269,40 euros. L’Assemblea va aprovar aquest comptes per unanimitat.\nEl darrer punt va ser la exposició del Dr.Trayter, lletrat assessor del Col·legi, sobre l’avantprojecte de Llei de serveis professionals. En aquest punt es va desenvolupar un intens debat ja que es tracta d’una normativa que influirà notablement en totes les professions i, conseqüentment, existeix una preocupació de com influirà de manera concreta en la professió de procurador.


Rafal i Comellar des Bous – Dies Feiners.\n14 de març: Rafal i Comellar des Bous.\nResponsable: Joana Covas.\nGuia: Miquel Rodríguez.\nItinerari: Casal de Son Torrella – camí de Coanegra – Cas Secretari – es Rafal – comellar des Bous – Son Pou – casal de Son Torrella.\nIncripció prèvia a secretaria.\nSortida amb cotxes particulars a les 8:30 des del Mercadona de la carretera de Sóller.\nPreu: Socis gratuit, no socis: 5€ + assegurança temporal si escau.\nSerra de Galdent – Dies feiners.\n14 de febrer: Serra de Galdent.\nItinerari: Randa – puig de Galdent – Sopegada del Gegant – puig d’en Claret – puig de les Bruixes – Randa.\nSortida amb cotxes particulars a les Mercadona de la carretera de Sóller.\nFotografies de l’excursió a la Mola de Son Pacs\nAhir dimecres, dia 25 de gener, i amb un dia esplèndid, uns quants socis van tenir sa sort de poder anar d’excursió amb el GEM. Van pujar a la Mola de Son Pacs, seguint les passes d’en Miquel Rodríguez. Aquí teniu les fotos que ens cedeix en Javier Furones de la sortida d’ahir.\n24 de gener: Mola de son Pacs.\nColl d’Estellencs – Dies feiners.\n20 de desembre: Coll d’Estellencs.\nGuia: Fernando Bellón.\nItinerari: Puigpunyent – finca de Son Fortesa – sa Teulera – finca sa Muntanya – ermita de Sant Nofre – camí vell d’Estellencs – camí de sa Campaneta – coll des Grau – camí des Grau – Puigpunyent.\nSerra d’Alfàbia – Dies feiners.\n15 de novembre: Serra d’Alfàbia.\nItinerari: La ruta s’inicia en el km 7,9 de la carretera Orient / Bunyola – coll des Vent – puig de s’Aritjar – penya de s’Anyell – coll des Jou – puig des Coll des Jou – Orient.\nPREU: Socis: gratuït; No-socis: 5 € (+5 € assegurança temporal, si escau)\nSa Rateta – Dies feiners\n18 d’octubre: Sa Rateta.\nReponsable: Joana Covas.\nItinerari: La ruta s’inicia davant l’entrada a l’embassament de Cúber – pas des Picarols – cim de sa Rateta – coll des Gats – na Franquesa – coll des Cards – cases de neu – font de s’Aritja – embassament de Cúber\nSortida amb cotxes particulars a les 8:30 hores des del Mercadona de la carretera de Sóller.\nPreu: Socis gratuït, no socis, 5€ ((+5 € d’assegurança temporal, si escau)\nTalaia de la Victòria – Dies feiners\n14 de juny: Talaia de la Victòria.\nItinerari: Començarem el recorregut a l’esplanada que hi ha abans d’arribar al campament de la Victòria, agafarem el camí que puja fins a l’ermita de la Victòria, des d’aquí prendrem la pista forestal que en pujada ens durà fins a l’esplanada de sa Talaia, on ja seguirem el caminet que passant pel pas de s’Aritja arriba fins al cim.\nTornarem uns metres enrere fins a una gran fita on prendrem el camí que surt a la dreta i que ens durà fins al puig des Bosc. D’aquí, en forta baixada al refugi des Coll Baix, on està previst dinar.\nTots els que vulguin podran baixar fins a la cala i, sempre que el temps acompanyi, es podran donar un bany.\nLa tornada serà pel camí del torrent de ses Fontanelles i el coll d’en Benet on, ja en baixada, arribarem al\nFotografies de l’excursió al puig Fumat\nAquest dimecres passat la secció de dies feiners vam gaudir d’un dia assolellat per la península de Formentor i vam pujar al Fumat de la mà d’en Miquel Rodriguez. La responsable de la secció, na Joana Covas, ens cedeix aqueixes fotos.\nPuig Fumat – Dies feiners\n17 de maig: Puig Fumat\nItinerari: cases de Cala Murta – carretera del Far – camí Vell del Far – el Fumat – coll de la Bretxa – Cala Murta – cases de Cala Murta.\nPreu: socis, gratuït; no-socis, 5 € (+5 € d’assegurança temporal, si escau)


Ànima Mercè Alegre fi de cicle - LOBLANC\nContinuem parlant amb preocupació sobre l’alarmant tancament de cases de moda. En la columna anterior mesos arrere esmentava el tancament de la casa Sonia Rykiel, i fa a penes dues setmanes es feia públic el tancament, esperem que temporal i no definitiu, del atelier del creador Zac Posen a Nova York. Deia la llegendària model Iman sobre l’abrupte tancament de Zac Posen, que la indústria de la moda està travessant temps realment durs. Aquesta realitat de temps difícils quadra malament amb l’alegre visió que tenim de la moda de camí als nous i no menys bojos anys 20 del segle XXI. El consumidor global rep el missatge eixordador que la moda està al seu abast, que la moda és fàcil i accessible, més veloç i presta que mai (i per tant més efímera).\nPerò la moda no és fàcil ni ho ha sigut mai. És un negoci de grans dimensions assentat en una indústria complexa. El producte moda no és mecànic, ja els agradaria a molts. No s’ha d’obviar que està més prop del que creem dels productes culturals i la seua consecució parteix d’un treball ingent; darrere de cada mòdica peça que veiem hi ha una gran faena física i intel·lectual. La moda viu un canvi de paradigma i un final de cicle possiblement major que el que va tindre lloc en els anys 60 quan la irrupció del prêt-*à-*porter va acorralar el model de negoci de les cases d’alta costura i les va portar a replegar-se.\nAl nostre país hem sentit també reflexions igualment interessants sobre aquest tema, com l’aportada per les creatives de la signatura Yolancris, que transmeten que el sistema de superproducció està a punt de rebentar per algun costat, apuntant al fet que la hipersaturación actual no sembla que puga sostindre’s molt més temps. El públic majoritari ha donat l’esquena a l’artesania en la moda i a la producció més cuidada. S’ha creat una bretxa quasi insalvable entre el luxe i la moda ràpida. Una bretxa que no hi havia fa solament unes dècades. El mercat del luxe sempre ha tingut el seu lloc i els seus codis, però el consumidor ha cedit gran part de la seua curiositat a l’hora d’acostar-se a la moda, i encara que rep més informació que mai, sembla oblidar-la a l’instant.\nEncara així no sembla desficaciat esperar que aqueix mateix consumidor en desbandada acabe retornant a la valoració del producte moda, i el situe en la societat en el lloc que hauria d’ocupar, prop del negoci però també de l’art. De la mateixa forma que un gran públic ha tornat progesivamente a interessar-se per la cura de l’alimentació i els productes ecològics, gurmet o amb diferents denominacions de qualitat. No importa tant si aqueixa moda de qualitat l’acaba oferint una gran marca o un atelier pròxim. És la valoració en si el que importa.\nPreviousAlegre fin de ciclo\nNextVisita guiada al antiguo cementerio y capilla funeraria de Xàbia


Notícies de Lloret: 20/04/2014\nPasqua, diumenge, 20 d'abril del 2014, a Lloret i a la resta de Selva Marítima\nsi sortiu al balcó ara…\nUna dècada explicant la diversitat de l´Estany de Sils\nEl Centre d'Informació i Temporània celebren 10 anys amb nous itineraris centrats en la fauna i la flora\nEntrevista a Francesc Pardo i Artigas, bisbe de Girona des del 2008\n´L´edat dels capellans de Girona és la tercera més alta de l´Estat´\nA santa Cristina el 2009; tot preparat i en Fellini no es va presentar...\nconservant l´entorn ( per JOSEP ALUM)\npel que fa a l'àmbit de la Selva Marítima, tres interessants notícies de caire positiu:\nla neteja que l'associació medioambiental Xatrac i els alumnes del IES Fenals van realitzar dels boscos de la zona\nal delta de la Tordera s'ha detectat la presència de tortugues marines (babaues)\nla trobada a cinc bandes (Generalitat, Consell Comarcal, Ajuntament, propietari i una associació ecologista) per definir la protecció i els usos del PNIN blanenc Pinya de Rosa.\nL'article desenvolupa aquest darrer fet...\nObren les portes d´una escola d´Olot els diumenges per fer classes de xinès\nLa iniciativa va adreçada a alumnes d'origen asiàtic i neix per ajudar-los a escriure i a aprendre bé la fonètica\nA Lloret moltes famílies xineses residents a Lloret porten els diumenges els seus nens a Barcelona per rebre classes de xinés...\nÉs increïble que en més de 30 anys d'autogovern, Catalunya no tingui una llei del bosc sòlida. Ho reguem tot i, en canvi, no tenim cap projecte per a la part més extensa de país.\nLes policies de les comarques de Girona han convingut que les càmeres al carrer són un gran reforç. (…) N'hi ha que ho critiquen per -ja sabeu- allò del Gran Germà, quan en realitat el carrer mai ha estat un espai íntim\nNo és censurable que negociïn amb les administracions contraprestacions a canvi de revitalitzar zones turístiques, però resulta que quan és Ryanair qui incompleix els pactes (portar quasi quatre milions de passatgers a Girona), ells no compensen ningú.\nN-II, millor callar\nLa Generalitat treu pit perquè durant l'any de la mesura ha mort una sola persona.\nÉs realment destacable però no se'n pot fer cap causa de propaganda política perquè la pregunta és: i tots els anys que ha anat morint gent, mentre el territori feia ja crits d'auxili?\nAniversari reivindicatiu a l'estany de Sils\nS'han organitzat activitats fins a l'octubre i s'aposta per revitalitzar aquest espai natural emblemàtic\nPasqua Florida ( per Jaume Reixach)\nLa Pasqua cristiana o Pasqua de Resurrecció se celebra el diumenge següent a la primera lluna plena de l'equinocci de primavera. Això explica que la Setmana Santa sigui variable.\nDimecres passat era aquesta lluna plena que diu mossèn Reixach que marca la Pasqua…\nSortint de veure la desfeta del Barça vaig passar pel Passeig i allà estava. Com que només portava la càmera del mòbil vaig fer el que vaig poder per quedar-me amb l'instant però la foto no fa gens de justícia amb el que era el directe, (un mòbil és per trucar...). En Romà de la Parra us ho pot dir, ell també hi era, (anava recitant tot sol, passeig amunt, passeig avall, el paper de l'obre que estan assajant).\nDimecres a quarts de dotze de la nit...\nEl turismo cierra una gran Semana Santa pero advierte de que falta mucho para superar la crisis\nTurismo refuerza la inversión para tener a punto las playas\nParla de la Generalitat Valenciana. Desconec si aquí també hi ha una partida semblant…\n"La Conselleria de Economía, Industria, Turismo y Empleo destinará 1,4 millones de euros para la puesta a punto de las playas de la Comunitat, 200.000 euros más que lo presupuestado en 2013. (…) todavía quedan 42 municipios que están dando los últimos retoques de cara a la campaña estival, y para los que la Generalitat ha previsto una ayuda de 575.000 euros"\nSi existeix, el que segur que no s'ha fet és incrementar la partida en relació a l'any passat...\nPER INCOMPLIR LES ORDENANCES\nLa Guàrdia Urbana va posar 70 multes per valor de 7.500 euros a un indigent\nAquesta setmana el regidor de comerç i turisme Jordi Orobitg, arran de les notícies que sortien sobre el SalouFest i el fet que aquí hem tingut esportistes, feia un xic de balanç de com ha anat el compliment de les ordenances locals i deia que de les sancions que s'imposen més d'un 50% es cobren…\nLes que no es cobren per no localitzar l'interessat surten publicades en el BOP i si us heu entretingut algun dia en mirar-ne els cognoms dels buscats, ni la CIA ens pot ajudar...


Sàpiens La República\nSàpiens és molt més que una revista d’història, és un referent cultural a Catalunya. És una revista del màxim interès pels seus lectors ja que la informació que conté està […]\nSàpiens és molt més que una revista d’història, és un referent cultural a Catalunya. És una revista del màxim interès pels seus lectors ja que la informació que conté està directament vinculada al seu passat i entorn més proper.\nEstà escrita per professionals que saben arribar a la gent utilitzant un llenguatge molt proper. Inclouen la informació més rigorosa tenint en compte fins l’últim detall i ho fan de forma divertida, amena i apassionant, establint un marc de confiança amb el lector.\nLa revista Sàpiens va sorgir per omplir un buit que hi havia en el mercat pel què fa a revistes de divulgació de la nostra història en català. Va ser impulsada el novembre del 2002 per Oriol Soler, llavors gerent de l’empresa Critèria SCCL, Eduard Voltas, el primer director, l’historiador Jordi Creus i el periodista Joan Morales. Mentre que el primer equip de disseny estava format per Júlia von Fraunberg i Cristina Serrano.\nLa revista combina reportatges sobre la història de Catalunya i del món, amb un bon equilibri entre les diverses èpoques històriques: prehistòria, època antiga, medieval, moderna i contemporània.\nDes del primer número fins a l’actualitat (i ja en van 76), la publicació ha anat renovant contínuament tant els seus continguts com el seu disseny per tal d’oferir als lectors un producte rigorós, modern i atractiu, que els permeti descobrir i apassionar-se amb la pròpia història.\nEn aquests sis anys d’existència, Sàpiens ha vist reconeguda la seva tasca amb diverses distincions com el premi del Gremi d’Editors de Catalunya o el premi APPEC a la millor nova revista. A part, diversos dels nostres col·laboradors han estat guardonats en diferents certàmens pels articles escrits a la nostra revista.\nDirector revista: Jordi Creus\nCap de redacció: Clàudia Pujol\nRedacció: Sònia Casas\nDisseny i maquetació: Àlex Novials\nEditor: Sàpiens Publicacions\nAdreça: Corders, 22-28, 08911 – Badalona\nTelèfon: 902 15 10 50\nCorreu electrònic: sapiens@sapienspublicacions.com\nTirada: 31.199 exemplars\nSubscriptors: 7.800 subscriptors\nNúmeros: 12 a l’any\nCobertura: Països catalans


Els 36 contagis en les darreres hores sumen a 267 els casos actius - Poble Andorrà\nEls 36 contagis en les darreres hores sumen a 267 els casos actius\nLa meitat de la població vacunable ja s'ha vacunat\nProfessionals sanitaris amb vaccins contra la Covid-19.\nLa meitat de la població de més de setze anys, ha rebut ja la doble dosi que s’estan administrant. La campanya de vacunació es manté a un ritme molt elevat, està previst 2.200 vacunes amb data per demà i afirma el ministre que a hores d’ara “estem bastant bé” i demana també “tothom qui no s’hagi vacunat ho faci, és més el risc de no vacunar-se que el propi de la vacuna”. Per tant apunta que es troben és fase de control dins la pandèmia, però tot i això s’han de seguir les mesures de prevenció aplicades.\nAvui, però els casos han augmentat a 36 respecte del dia d’ahir. Amb aquests casos nous, el nombre total de malalts actius en l’actualitat és de 267. L’únic infectat que es trobava ingressat, ha abandonat l’hospital en les últimes hores i per tant ara no es troba cap malalt de Covid en alt risc. Segons el ministre de Salut, Joan Martínez Benazet, la situació que estem vivint és molt semblant a la que vam viure “la primera quinzena del mes de setembre passat” la diferència, però és que hi havia persones hospitalitzades i ara en tenir una població contagiada més jove, no tenen tants problemes com les persones de més edat.\nEl titular de Salut ha explicat que la majoria de nous casos afecten joves d’entre 15 i 29 anys, que són els darrers que s’han incorporat a la roda de vacunació i encara no han assolit del tot la immunització en un moment que s’ha incrementat el nivell de contactes socials. Els pròxims dies s’han de vacunar molts més joves, especialment pel que fa a rebre la segona dosi. Per ara, s’han administrat 79.013 dosis.\nTots els cotxes i furgonetes que es comprin a partir del 2035 hauran de ser elèctrics


Quina festa! | EAD Sant Cugat\nDivendres 10 de desembre va ser un dia especial per als qui formem o hem format part de l’EAD en aquests 40 anys de vida. Tot i que l’embrió de l’escola es remunta a inici dels anys setanta, no serà fins al curs 1979-1980 que s’aproven els estatuts del Patronat Municipal d’Educació per tal de donar estructura legal a l’escola. A partir del 1984 comencen a impartir-se els cursos comuns dels estudis reglats d’Arts Aplicades i Oficis Artístics. Poc després el Cicle Formatiu de Grau Superior d’Il·lustració, essent pionera en l’aplicació dels cicles experimentals d’Arts plàstiques i Disseny que substituiran els plans d’ensenyaments artístics que existien des de 1962.\nAmb la direcció de Joan Tortosa (1985-1994) es convoquen places per a professorat especialista de les àrees de fotografia, pintura, dibuix, il·lustració i disseny, s’amplia l’oferta formativa i el nombre d’alumnes. L’escola, ubicada en una planta de la Casa de Cultura es trasllada a l’actual ubicació compartint el recinte de la Casa Mònaco amb Serveis Socials de l’Ajuntament.\nA partir del 1997, sota la direcció de l’Artur Margalef, s’amplia l’oferta de Cicles Formatius i els dos models d’ensenyaments, reglats i no reglats. Aquests conviuen fins que el Projecte Educatiu de Centre del 2012 elaborat per la direcció a petició del Departament d’Educació, obliga a reflexionar sobre el futur de l’escola i la seva funció de servei públic orientada a la formació dels joves.\nSota la direcció del Ramon Tubau i després de la Cristina Subirats, l’oferta de l’escola en cicles formatius creix donant resposta a la demanda. Els tallers lliures d’art marxen de la seu de l’escola per ubicar-se a la Casa Aymat i el Centre d’Art Maristany. A partir d’aquell moment, l’escola s’organitza exclusivament entorn els cicles formatius de grau mitjà, en horari de matins, i els cicles de grau superior, en horari de tardes.\nEl 2014 hi ha un canvi legislatiu, de la LOGSE a la LOE, i l’EAD passa a impartir els cinc cicles formatius que actualment té: CFGM APGI, CFGS Il·lustració, Animació, Gràfica interactiva i Gràfica impresa. A més a més, aconseguim la Carta Eche per poder realitzar mobilitats internacionals dins el programa europeu Erasmus.\nAquests són, a grans trets, els canvis més significatius del nostre centre, d’ençà que és una escola municipal.\nEn tants anys han estat molts els docents, alumnes, conserges, treballadors/es de l’escola i del Patronat que han fet créixer el nostre centre. Divendres vam voler convidar-ne una bona colla i ens va fer molta il·lusió poder-nos retrobar i fer-ne una festa.\nTant al matí com a la tarda hi va haver tallers i taules rodones amb exalumnes i exdocents de l’escola que van funcionar molt bé. Els alumnes de grau mitjà van dur a terme una pintura mural al pati del carrer Pahissa creat i dirigit per l’exalumna Mónica Romero que s’anirà acabant al llarg del curs. L’escola s’ha guarnit amb exposicions a les parets i les vitrines. I l’exposició dels autoretrats de l’alumnat ha estat molt participativa i amb resultats tant diferents com originals!\nVam estar contents que ens acompanyessin les autoritats municipals, l’Alcaldessa Mireia Ingla i regidors/es de diferents partits del govern i de l’oposició. Així com l’Agustí Hurtado, president de la Coordinadora d’Escoles d’Art i Disseny de Catalunya i els exdirectors Artur Margalef i Ramon Tubau.\nHi va haver temps per recordar, per projectar un Mapping commemoratiu dels 40 anys, per brindar i per ballar amb els grups musicals Los Mocasines i Andrea Pachà 🙂\nAquí us hem posat unes quantes imatges del dia i el Mapping (visible al Vimeo i aquí, dilluns 20).\nPer visualitzar les imatges de la festa, feu clic aquí o a la imatge de sota.


Curs Fem.Talent : igualtat d’oportunitats a l’empresa - Can Calderon\nInici → Articles temàtics → Informació → Curs Fem.Talent : igualtat d’oportunitats a l’empresa\nLa Xarxa de Parcs Científics i Tecnològics de Catalunya i Deltabcn us conviden a prendre part en aquesta iniciativa que preten promoure i entendre els beneficis de la igualtat d’oportunitats tant a les empreses com en l’entorn personal i professional del que formen part.\nEs tracta d’una iniciativa sobre la igualtat i gestió del talent femení en l’àmbit professional que té com a objectiu impulsar la generació d’espais proclius i oberts a la igualtat al conjunt de Parcs Científics i Tecnològics i a les empreses del seu entorn, així com la creació d’un sistema de transferència del talent femení.\nEl programa Fem.Talent està format per 5 mòduls digitals, que combinats amb les sessions presencials pretenen ajudar a un millor assoliment dels conceptes. Cada càpsula digital té una durada de 5 hores cadascuna . Tots els participants en el projecte podran rebre una certificació com Agents d’Igualtat. Per rebre aquesta titulació hauran de realitzar el curs de formació virtual de 15 hores de duració, les 3 darreres hores seran presencials i tindran lloc el dia 15 de desembre en el Parc Científic de Barcelona (Sala 4 Torre I) de 10 a 13.30 h.\nPer més informació i inscripcions envieu un mail a info@xpcat.net\nEscrit per Can Calderon el 24 de novembre de 2011 / Informació / Escriure un comentari\noportunitats de negoci empreses de Viladecans Formació eficiència energètica Consultoria tallers Bitàgora ACKSTORM vendes Innobaix emprenedors cooperació empresarial Cooperació Ser empresario Gremi d'Hostaleria de Viladecans col·laboracions d'empreses grups de treball Economía circular Ajuts i subvencions comerç electrònic lideratge Reempresa TIC Emprenedoria prèstecs Jornada promoció Innovació reflexió del divendres Autònoms Habilitats directives Comerç Innov!2011 xarxes socials adwords agora Màrqueting pràctiques en empreses Finançament Informàtica empresa de Viladecans Gestió empresarial internacionalització Màrqueting on-line Comunicació Tecnologia aeronàutica Empreses Control de gestió Control de costes presentacions d'empresa


La segona edició del Vinya Hortons va reafirmar aquest torneig de pretemporada com un dels tornejos referents per als clubs catalans del voleibol masculí, en aquesta edició amb la participació de 10 equips que va significar més de 20 partits del millor voleibol ...\n23/09/2012 - 24/09/2012\n‘Passione Volley’: L’amistós de luxe entre Foppapedretti Bergamo i CVB Barça\nLa seu del CONI de Bèrgam va acollir la presentació de l'especial amistós que es realitzarà el dijous 27...\nLa novena edició del Trofeu Internacional Ciutat de Barcelona escalfa motors per a l’inici de l’activitat dissabte i diumenge a la platja de la Nova Icària de Barcelona. Dins el programa de projecció internacional la Federació Catalana de Voleibol celebra a...\nI Torneig 4x4 femení a Sant Celoni\nEl Club Esportiu Sant Celoni organitza el I torneig de vòlei 4x4 femení. L’equip sènior femení de la Secció de Vòlei del Club Esportiu Sant Celoni organitza el I torneig de vòlei 4x4 femení, aquest diumenge 23 de setembre.\nEl C.E. Hortons i el FC Barcelona organitzen aquest cap de setmana la segona edició del Torneig Vinya d’Hortons. El Poliesportiu Municipal de Sant Llorenç d’Hortons serà escenari d’aquest torneig masculí en el qual hi prendran part el F.C. Barcelona d...\nLlistat del 2206 al 2210: Coincidències: 2272