Importants millores al refugi de Certascan de la FEEC - FEEC - Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya\nNotícies - 04/08/2021\nImportants millores al refugi de Certascan de la FEEC\nPallars Sobirà Alpinisme Excursionisme Refugis\nDurant els darrers dies s’ha realitzat una important actuació de millora al refugi de Certascan (Pallars Sobirà), situat al desguàs de l’estany homònim, al Parc Natural de l’Alt Pirineu.\nL’acció ha consistit en la dotació d’una nova instal·lació fotovoltaica al refugi. Concretament s’han instal·lat 24 noves plaques solars d’alta potència i rendiment i també s’han instal·lat noves bateries, inversors i els reguladors que van associats a aquest tipus de instal·lacions d’energies autònomes. Aquesta millora permet al refugi augmentar notablement la seva capacitat de producció d’energia, la qual cosa és bàsica per un equipament aïllat d’aquestes característiques.\nAquesta important actuació s’ha emmarcat dins del programa de cooperació transfronterera Entrepyr, cofinançat pel Fons Europeu de Desenvolupament Regional (FEDER) del qual la FEEC n’és un dels 8 socis beneficiaris.\nA banda d’aquesta actuació concreta també s’han abordat un parell de millores en l’equipament que restaven pendents: d’una banda s’ha millorat notablement el sistema de captació d’aigua del refugi mitjançant una arqueta de filtratge i la construcció d’un tub calefactat enterrat a 40 centímetres que permetrà que el refugi tingui aigua durant la temporada hivernal. Per millorar el subministrament d’aigua també s’ha incorporat un dipòsit auxiliar d’acumulació de 1.150 litres en l’interior del refugi. Les millores amb l’aigua s’han completat amb un aparell de purificació de l’aigua mitjançant rajos ultraviolats. Finalment també s’ha arranjat una part de la coberta de l’equipament que estava malmesa.\nEnlairat a 2.240 metres, en una balconada fantàstica de la capçalera de la Vall de Cardós, al cor del Parc Natural de l’Alt Pirineu, els orígens del refugi cal buscar-los el 19 d’octubre de 1975, data de la inauguració de l’equipament com a refugi guardat. L’any 1993 la Federació hi va fer una important remodelació i durant els darrers anys s’han realitzat uns sèrie d’actuacions de millora que han revertit tant en el confort dels usuaris com dels guardes. Certascan està situat en una zona d’extraordinària bellesa, allunyat de les rutes més transitades del Pirineu. Certascan també és final d’una de les etapes de la Porta del Cel, una les travesses més exigents i espectaculars del massís. També és un indret des del qual podeu assolir pics com el de Guerossos o el de Certascan, així com el meravellós i proper estany de Naorte, o fer una ruta cap als estanys de Romedo, apta per a tots els públics. Durant la temporada hivernal és una autèntic paradís per als amants de l’esquí de muntanya, doncs la zona, per la seva orientació, és una de les que rep major quantitat de neu de tota la serralada pirinenca. A banda del seu extraordinari entorn, només pel fet de dormir al costat de l’estany més gran del Pirineu català ja val la pena acostar-s’hi per passar-hi una nit com a mínim.


El preu d'un míting per a Jordi Sánchez: 30 dies sense pati | Català Digital Cataladigital.cat AMP …\nEl preu d’un míting per a Jordi Sánchez: 30 dies sense pati\nAixí ho ha explicat en una entrevista radiofònica a Rac1 l’advocat de Sánchez, Jordi Pina, que ha posat de manifest la disparitat de criteris existent entre centres penitenciaris, atès que a Oriol Junqueras, empresonat a Estremera, se li va imposar una sanció de 15 dies també sense sortir al pati per una entrevista telefònica que va concedir precisament a la mateixa emissora del Grup Godó.\nPina també ha criticat que, en canvi, els presoners no han rebut cap tipus de sanció per entrevistes publicades en diaris. El missatge de Sánchez es va gravar prèviament a través d’una trucada telefònica i després es va emetre durant un míting de campanya de JxCat.\nLa proposta de càstig per Sànchez es fa pública el mateix dia en què el jutge del Tribunal Suprem, Pablo Llarena, ha decidit desestimar la petició del candidat de JxCat de sortir de la presó. El magistrat instructor al·lega, entre altres raons, indica que durant la investigació han aparegut “nous elements de suport” sobre la participació de ANC i del seu llavors president en els fets investigats.\nA través de Twitter, Sànchez ja ha reaccionat a la fallada de Llarena. Ha lamentat: “Una altra vegada em neguen la llibertat. Inexplicable jurídicament i cruel per a la meva família “. “La violència mai ha estat la nostra i mai ho serà. Que la solidaritat i la dignitat de tanta gent segueixi sempre els camins de la no-violència. Llum als ulls i força al braç “.\nLluny queda la consideració de pressos politic. Son ostatges i sobre ells recau una crueltat propia d,un regim dictatorial i feixiste.\nSi pugeren els torturarien i els afuselarien. La justícia española es una vendetta napolitana a servei del capos mafiosos corruptes en un estat que ja no es de dret ni democràtic. Tornem a l,any 1939, primer any triomfal.\nAço acabarà malament.


Tres ferits després d'un tiroteig a València - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nTres ferits després d'un tiroteig a València\nLa policia deté cinc persones després d'un succés suposadament relacionat amb la venda de drogues\nvioleta peraita / valència\nUn dels ferits pel tiroteig. Montesinos.\nCinc persones han resultat detingudes en un tiroteig registrat a primera hora del matí d'aquest dilluns al barri de la Coma de la localitat de Paterna. Quatre dels arrestats es troben ferits, tres d'ells per impacte de bala i un tercer a causa dels cops rebuts. Segons han explicat fonts de la investigació, els fets s'han produït a primera hora d'aquest dilluns en un pis ubicat a la plaça Benicarló del municipi.\nAllà, s'han presentat dues persones i s'ha iniciat una baralla. A més de les detencions, la Policia Nacional ha intervingut una pistola, un revòlver i diversos ganivets. Per la seva banda, des del Centre d'Informació i Coordinació d'Urgències (CICU) han assenyalat que sobre les 09.45 hores s'ha rebut un avís d'un tiroteig al barri de la Coma en el qual informava que hi havia diversos ferits. Els indicis apunten que ha estat per un ajust de comptes relacionat amb la venda de drogues.\nFins al lloc del succés s'ha mobilitzat una unitat de suport vital bàsic (SVB) i una unitat del servei d'ajuda mèdica urgent (SAMU). Els serveis mèdics han assistit al lloc a dos ferits: un home de 26 anys amb ferides per arma de foc, que ha estat evacuat a l'Hospital La Fe i un altre home de 36 anys amb policontusions que ha estat traslladat a l'Hospital Arnau de Vilanova.\nA més, en relació amb aquests fets, hi ha hagut un tercer ferit per arma de foc, que ha anat pels seus mitjans a un centre de salut proper i des d'allà ha estat traslladat en una unitat de SVB a l'Hospital La Fe. La policia manté obertes les investigacions per al total aclariment de les causes.


Cap a una Agenda Balear - Miquel Rosselló - Illa Global\nCap a una Agenda Balear\n02/de març/2020 Balears sobirania insularitat agenda balear 1demarç\nHem vist com el nou Govern de l’Estat ha posat en marxa la taula de diàleg amb el Govern de la Generalitat. També ha constituït una comissió delegada pel despoblament formada per set o vuit ministres per tractar aquest problema que afecta determinats territoris de la península, que s’ha anat a reunir per primer cop a La Rioja i s’anuncia la convocatòria de la reunió mixta entre els Governs de l’Estat i del País Basc, durant molts d’anys inactiva.\nLamentablement ni un sol gest fins ara pels problemes de la insularitat, més aviat al contrari: la negativa del Senat, amb el vist-i-plau del grup Socialista, a crear una Comissió per la insularitat.\nMentrestant el REB segueix esperant. Els dirigents d’AENA decideixen pel seu compte com ha de ser el nostre futur econòmic, el Ministeri de Defensa no fa ni menció de traspassar Son Busquets o la casa d’Emili Darder, la ministra d’Hisenda decideix no pagar-nos per ara els 78 milions de l’IVA que són nostres i ben nostres i cada cop que parla del nou model de finançament no s’oblida de dir que d’incrementar la capacitat recaptatòria de les Comunitats autònomes i del principi l’ordinalitat, res de res.\nFins i tot el Comité de les Regions del Parlament Europeu, que ara presideix Francina Armengol, ha encarregat un dictamen sobre els efectes negatius que provoca la insularitat a les Illes de la Mediterrània occidental i que s’ha de presentar el proper més de juny al Plenari de l’Euroregió.\nA Madrid segueixen pensant que a les Illes som rics i fermem els cans amb llonganisses i que pesem tant poc que no cal preocupar-se per nosaltres. Convindran vostès amb mi que les coses no pinten massa bé. I ens despertem i posem la llista dels nostres greuges amb l’Estat i amb la Unió Europea sobre la taula o les coses seguiran com estan fa anys i panys.\nEl Senador autonòmic, Vicenç Vidal, s’esforça tot el que pot per fer veure al Senat quines són les nostres mancances com a conseqüència de la Insularitat. La Presidenta Armengol, al seu discurs del dia de la Comunitat Autònoma se’n va fer ressò. I el Consell Polític de MÉS ha creat un grup de treball per elaborar una Agenda Balear que posi sobre la taula les reivindicacions insulars davant el govern central i la Unió Europea. Fins i tot la darrera moció que va presentar al Parlament el dimitit President del PI, Jaume Font, fou un llistat de reivindicacions cap a l'Estat. També els mitjans de comunicació comencen a tractar el problema amb certa regularitat.\nPerò és obvi que això no basta. Cal aixecar la veu de les institucions i de la societat civil amb força. Ens hem de fer sentir a Madrid i a Brussel·les si no volem que ens passi com a l'inici del procés democràtic, que fórem una de les tres darreres Comunitats a l'hora de tenir un Estatut d’autonomia. Ara pot ser igual o pitjor. Quan s’obri el meló de la negociació del nou model de finançament si no ens hem fet sentir, encara podem quedar pitjor de com estem.\nPerquè això no passi cal consensuar entre la majoria de forces polítiques i de la societat civil un paquet de mesures a reivindicar davant el Govern i la UE, aconseguir el suport massiu de la societat illenca i donar-lo a conèixer a Madrid i Brussel·les. Cal treballar i caminar cap a un gran Pacte de País en defensa de la nostra sobirania.\nAixí mateix no aconseguirem els nostres objectius si no treballem les aliances necessàries. En l'àmbit d'Estat amb les Comunitats Autònomes que coincideixin amb els nostres planejaments i a escala europea principalment amb la resta d’illes de la Mediterrània especialment occidental.\nPer aportar el meu petit granet de sorra vull exposar quines són algunes de les reivindicacions que haurien de formar part d’una Agenda Balear:\n1. Consensuar un seguit de mesures institucionals que considerem importants:\n- Caminar cap a la cogestió aeroportuària per complir l’Estatut d’autonomia vigent, que cal no oblidar mai, que és una llei orgànica de l’Estat.\n- Treballar per aconseguir les transferències de les competències de Justícia, costes, inspecció de treball i el control de la totalitat del parc de Cabrera.\n- La derogació immediata de la llei Montoro que tan negativament afecta els nostres municipis i Consells Insulars\n- El traspàs a la Comunitat Autònoma de l’aeròdrom de Son Bonet, dels terrenys del quarter de Son Busquets i la casa de la família Darder.\n2. Abordar el paquet de mesures per donar solució als problemes d’infrafinançament que patim a les Illes:\n- Exigir el pagament immediat dels 78 milions de l'IVA que ens deu hisenda.\n- Garantir la total aprovació del REIB i la seva inajornable implementació. Una vegada aprovada una part del mateix pel Congrés de Diputats, cal la constitució immediata de la Comissió Mixta entre l’Estat i les Illes Balears, que preveu el decret d’aprovació del REIB i avançar amb la seva consolidació com un instrument de negociació bilateral, per acordar des de ja les partides pressupostàries necessàries per donar suport, tant al transport de persones com el de mercaderies, el Fons d’Insularitat que tingui com a objectiu fonamental compensar els costos de la insularitat i les mesures necessàries per implementar un ambiciós Pla de Transició Energètica i de Mobilitat. I assegurar que la llei que atorgarà les mesures fiscals del REIB arribi a bon port.\n- Exigir la negociació, sense més dilacions, d'un nou model de finançament just que asseguri el principi d’ordinalitat i que incrementila capacitat recaptatòria per part de la Comunitat Autònomes.\n- Aconseguir un increment progressiu del capítol d'inversions dels pressuposts de l'Estat.\n- La coresponsabilitat de l’Estat amb el deute autonòmic.\n3. I per últim aportar algunes idees per afrontar el paquet de mesures a reivindicar cap a la UE:\n- Negociar amb les institucions europees el canvi d’estatus de les Illes Balears cap a una nova figura que prevegi les especificitats dels nostres territoris i que permeti un major marge a les nostres institucions per aplicar polítiques que afectin el transport, fiscalitat, règim de propietats i política comercial, entre d’altres.\n- Defensar el criteri d’insularitat plenament. No podem acceptar que aquest criteri es mesuri en funció de la distància que existeixi entre les Illes i els territoris continentals, soni en funció de l’aïllament del territori insular que òbviament mai podrà beneficiar-se de les polítiques d’infraestructures, transport i altres que si tenen els territoris continentals.\n- Reconeixement de la llengua catalana a les institucions europees.


Resum II Jornada per l’educació pública a Gràcia | ASSEMBLEA GROGA DE GRÀCIA\nEl passat 27 de febrer va tenir lloc la II Jornada per a l’Educació Pública a Gràcia amb el títol “L’avaluació externa millora l’educació?” a la Violeta a la que van venir més de 50 persones interessades en el tema. Per als qui no vau poder venir, us deixem diversos documents que esperem us facin arribar les idees fonamentals i un petit vídeo amb imatges de la Jornada.\nPrimer trobareu un resum de les ponències i de les propostes d’acció que van sorgir. Més avall, us adjuntem un document amb les gràfiques resum de les respostes al qüestionari que vam publicar abans de la Jornada i que van respondre més de 300 persones!\nI finalment, també trobareu un mapa conceptual sobre avaluació i l’enllaç a la intervenció en vídeo de Juan Andrés Ligero.\nResum de les ponències i propostes:\nJaume Funes “Per a què serveix l’avaluació?”\nEn Jaume Funes va plantejar moltes preguntes per a qüestionar la limitació del sistema d’avaluació actual. Quins aspectes cal avalua quan parlem d’avaluació? Avaluem si el noi o la noia ha sortit odiant l’escola? Si ha incorporat a la vida el què ha après? Si es sent persona? Si ha après a conviure? Tots aquests aspectes queden fora de l’avaluació.\nL’avaluació externa acostuma a fer una foto final, no avalua el procés. Com s’avalua el context? Com s’avalua la relació escola – comunitat? I l’equip educatiu? I la implicació familiar? I el grup classe, veritable protagonista de l’aprenentatge per sobre de l’individu?\nCom definim una bona escola? El sistema estandarditzat d’avaluació pretén buscar evidències científiques, quantificables. L’avaluació externa ha de ser una mirada des de fora, algú que estimuli el debat. Calen pautes d’observació compartides que incloguin el context. Però el fet educatiu és tan complex que el context és pràcticament inabastable: moment de la família, moment de l’infant…\nL’avaluació ha de servir per reformular ganes d’aprendre, els objectius de l’educació. Ha de ser un conjunt de fotos dinàmiques amb molts píxels que permeti que cada escola pugui fer-se un bon “selfie” i analitzar el moment en que està i cap a on vol anar.\nMoment de gran presencia de proves estandaritzades a l’educació. Molts organismes a tot el món que s’hi dediquen. Són la pedra angular de la LOMCE: ajuden a triar centre fent rànquings (ja a la Comunitat de Madrid) i, suposadament, han d’ajudar a les direccions dels centres a millorar i als polítics a prendre decisions.\nEn Juan Andrés fa cinc crítiques a les proves:\nAvaluen resultats que poden no coincidir amb els objectius dels centres. Poden no avaluar el que es treballa i que no es treballi el que avaluen. Així acaben condicionant el currículum i limitant l’autonomia pedagògica.\nNomés avaluen coneixements, deixant de banda processos cognitius i no cognitius més complexos: canvien l’ordre d’importància dels objectius.\nEls resultats no són totalment atribuïbles als centres educatius. Aspectes com el context socio-econòmic no es tenen en compte. Inconcebible en altres estudis que no siguin l’educació.\nNomés avalua resultats. La praxi pot ser excel·lent en un context complex o la praxi pot ser dolenta i tenir bons resultats. Serveixen per a justificar grans decisions polítiques, no `per millorar.\nÉs una avaluació de l’alumnat, no del centre educatiu. Es confon el mètode. Mirada limitada que porta a judicis injustos i a la desorientació de la comprensió del sistema. No ajuda a millorar.\nCal avaluar el sistema educatiu però hi ha altres metodologies més pensades i adients per a la qualitat del sistema. S’estan desenvolupant a nivell internacional alternatives interessants.\nL’avaluació qualitativa que es porta endavant des de moltes escoles és molt més complexa que la quantitativa que ens imposa l’administració. També és molt més complexa l’avaluació del procés que la de resultats.\nCal fer una feina pedagògica amb les famílies, explicar perquè fem les coses que fem, explicar el perquè d’una avaluació alternativa. Amb l’avaluació comuniquem l’escala de valors que tenim en educació: digues-me com avalues i et diré com eduques. L’educació no és un procés empresarial, més aviat és un procés agrícola: sembrar, regar, acompanyar… i esperar que no pedregui.\nL’avaluació ha de donar elements de reflexió a la comunitat educativa. A mitjà i llarg termini anirem en aquesta línia. Però sempre serà important contrastar mirades.\nCada comunitat educativa ha de valorar com fer front a l’avaluació que tenim actualment. El més important és anar a una com a centre.\nXus de Miguel\nLa Xus de Miguel va exposar d’una manera molt pràctica les limitacions de l’avaluació externa. Va mostrar-nos el curt resultat final d’un projecte desenvolupat per alumnes de 3r de primària. A continuació va exposar totes les competències desenvolupades al llarg del procés de treball i tots els aspectes a tenir en compte en l’avaluació del mateix.\nTot seguit vam veure projectades les proves externes de 3r de primària del curs passat. La descontextualització, les limitacions i la pobresa de les mateixes es van evidenciar. Sobraven comentaris.\nIntervencions durant el debat posterior\nA les persones que qüestionem les proves ens falta estructura per contrastar la informació oficial i que les famílies estiguin informades. D’aquí la importància d’actes com aquest i de l’esforç que es fa des de la XEI per a fer xerrades i arribar a moltes famílies.\nCal informació grup a grup. Cal molta difusió.\nEls docents estan qüestionant les proves menys que les famílies: els que treballen en contextos difícils volen quedar bé a al foto; els que treballen de maneres alternatives també volen quedar bé: caiem en el parany pervers d’acceptar les proves. a secundària, que ens passem la vida fent exàmens, ha no ve d’un. Per això no hi ha resistència.\nL’alternativa és treballar l’avaluació interna del centre: De la mateixa manera que cal treballar molt l’autoavaluació de l’alumnat per a ajudar-los a preparar el seu itinerari, cada escola ha de treballar el seu itinerari.\nAquesta forma d’avaluació no és un fet aïllat. S’ha d’entendre com un pas més cap a una educació neoliberal dins d’una societat neoliberal.\nArribats a aquest punt, ja s’ha acabat la discussió proves no perquè són LOMCE, proves sí si són LEC. Totes som LOMCE i treballen en la mateixa direcció.\nSi les famílies veiessin la prova, veurien que no aporta res als centres ni a ningú.PROPOSTA: sorgeixen diferents propostes d’acció.\nGràfiques resum de les respostes al questionari: Presentacio_Resultats_Enquesta\nMapa conceptual sobre avaluació:\nEnllaç a la ponència de Juan Andrés Ligero:\nII Jornada per l’Educació Pública a Gràcia\n← 30/03 MACROREUNIÓ sobre les proves de 3r i 6è de primària\nResum de la reunió a Gràcia sobre l’objecció a les proves de 3r i 6è →\n2 thoughts on “Resum II Jornada per l’educació pública a Gràcia”\nRetroenllaç: II Jornada per l’Educació Pública a Gràcia – #somrius\nRetroenllaç: 15/02 Macroreunió urgent proves de 3r i 6è de primària 2017 | ASSEMBLEA GROGA DE GRÀCIA


Albocàsser trau els cavalls en la XXII Volta al Terme | DiaDia\nInici Maestrat Albocàsser Albocàsser trau els cavalls en la XXII Volta al Terme\nDemà, dissabte 28 de maig s’ha organitzat a Albocàsser la vint-i-dosena edició de la Volta al Terme amb cavalls. L’Associació Caballistes d’Albocàsser ha convocat, després de dos anys d’absència, aquesta activitat dedicada als aficionats del món eqüestre. Així doncs, el programa del dia comença a les 8 h del matí amb la concentració al Pla de la Font, per a partir a les 8.30 h en la ruta pels paratges naturals del terme municipal. Després de parar per a esmorzar en el Mas de la Valltorteta, la parada final serà un menjar en el picador municipal. La volta també pot realitzar-se a peu, tal com fan desenes de persones en cada edició.\nLes inscripcions per a participar es van tancar dimecres passat 25 de maig. El preu del menjar és de 20 euros. Així, durant la marxa s’oferirà beguda en els diferents avituallaments repartits pel recorregut i en l’esmorzar.\nVolta al terme amb cavalls


Els herois de la Meridiana - CATzona\nImpulso Ciudadano i S’ha Acabat han posat en marxa la campanya “Meridiana, Via libre” en la qual han recollit més de 400 signatures per denunciar el “bloqueig” circulatori provocat per les concentracions independentistes a l’avinguda Meridiana i “el silenci de la Generalitat i l’Ajuntament de Barcelona” davant d’aquests fets. Els organitzadors denuncien que els talls diaris a l’avinguda Meridiana “alteren el descans dels veïns i perjudiquen els interessos dels comerciants de la zona” i lamenten que “han donat lloc a greus enfrontaments dels concentrats amb altres ciutadans que volen transitar per aquestes vies o gaudir del dret al descans en aquests barris”. “Des del 14 d’octubre de 2019 un grup de persones bloquegen l’encreuament de les avingudes Fabra i Puig i Meridiana, impedint amb això el lliure trànsit de vehicles” expliquen els organitzadors. A més, les entitats expliquen que “el tancament d’aquestes importants vies de comunicació ocasiona greus perjudicis a milers de ciutadans dels barris adjacents a aquest eix, obligant a més a desviar-se de la seva ruta a conductors que volen entrar o sortir de la ciutat de Barcelona”. Impulso Ciudadano i S’ha acabat van sol·licitar a la Conselleria d’Interior de la Generalitat de Catalunya i a l’Ajuntament de Barcelona que “modifiquin el lloc de concentració a la cruïlla de les avingudes Meridiana i Fabra i Puig (Barcelona) per facilitar el trànsit i no interrompre el descans diari dels ciutadans” però lamenten que no han rebut resposta. Les dues entitats han informat que aquest dissabte de 10.00 a 14.00 hores a l’esplanada davant l’estació de Sant Andreu-Arenal, a la cantonada de Fabra i Puig amb Meridiana tornaran a recollir signatures per a l’escrit dirigit a les autoritats. Les entitats han informat que mantenen la campanya Meridiana, Via Libre, degut al “silenci de la Generalitat i l’Ajuntament de Barcelona davant la petició dels 400 signants el dissabte passat sol·licitant un trasllat de lloc per a aquestes concentracions que alteren la lliure circulació de persones i vehicles”. Anar a la font – e-noticies\nMà dura a Badalona amb els okupes\nEl Govern no commemorarà l’1-O


Arrenquen les competicions de lliga\nJoventut Mataró i Platges de Mataró ho fan amb vells coneguts a la banqueta\nEloi Sivilla // Foto: cedida\nDijous, 18 Setembre 2014 11:54\nMentre que el futbol ja fa dues setmanes que està en marxa, aquest cap de setmana comencen les lligues de la majoria d’equips de la ciutat. El Joventut Handbol Mataró, el Futsal Aliança Mataró, el CH Mataró, l’Auto Net & Oil Boet Mataró i els dos equips del Platges de Mataró són els equips que inicien les seves respectives lligues. Un cop comencin aquests, només faltaran per arrencar els dos equips de waterpolo i de tennis taula del CN Mataró, el femení del CH Mataró, l’Iluro HC i els dos equips del CV Mataró.\nPerò bé, ara ens centrarem en els 6 equips que comencen aquesta setmana. Tots ells tenen diferents objectius esportius, però en alguns d’ells les grans novetats es troben a la banqueta. El masculí del Platges de Mataró i el Joventut Handbol Mataró han prescindit dels tècnics que tenien la temporada passada i han apostat per tècnics que ja havien estat abans de la casa i aconseguint els èxits més recents d’aquestes entitats. El Joventut ha apostat per Hèctor del Pino, el tècnic que va fer la millor campanya de la història del club a Primera Estatal, mentre que el Platges ha apostat per Joan González, el darrer tècnic que va fer campió de lliga el Platges. Tots dos clubs han apostat per valors segurs, però com tots sabem hi ha una dita que diu que segones parts mai són bones, ja veurem què passa...\nEl CH Mataró després de retornar a OK Lliga confia amb Joan Carles Vadillo per mantenir-se a l’elit, després que el tècnic fos qüestionat fa diverses temporades, el tècnic va retornar la confiança dipositada en ell portant l’equip entre els millors de l’estat. Albert Peña també continua al capdavant del Boet, i com no fer-ho després de portar l’equip a jugar les fases d’ascens a Lliga Eba en la primera temporada de la història del club taronja a Copa Catalunya. El Futsal Mataró ha fet un mix, el tècnic fins ara, Albert Sabaté va plegar i l’entitat vermella ha apostat per Gerard Artigas que fins ara feia de segon. D’aquí a nou mesos sabrem els resultats...


Imaginarium, més aprop del tancament\nAquest 2017, la seva cotització ja ha caigut un 20%\nper Redacción dimecres, 15 de febrer 2017 - 08:38h\nImaginarium | Arxiu\nLa vida de Imaginarium no està assegurada. I és que, des del 2012, la coneguda juguetería ha perdut més de 33 milions d'euros. És més, OK Diario apunta que la seva cotització ha caigut un 20% aquest 2017. Pel que fa a les seves accions en Borsa, en tres anys han disminuït un 85%, quedant els títols a menys de 30 cèntims.\nLa situació, en referència als termes econòmics, és tan inestable que fins i tot el seu auditor, KPMG desconfia del futur de la companyia. En aquest sentit, alerta de «l'existència d'una incertesa material sobre la capacitat del grup per continuar com a empresa en funcionament». Malgrat això, Imaginarium destaca que està «treballant per millorar el resultat i la rendibilitat de l'empresa amb les mesures oportunes», remarcant que a causa de les menors vendes al sud d'Europa dels últims anys, ha hagut de tancar moltes botigues.\nLa solució que aporta la botiga de joguines és buscar inversors i reestructurar l'empresa «per mantenir només les unitats de negoci rendibles i no les que ens resten» així com fomentar un nou projecte llançat al juliol: la «Botiga Taller». A més, ha sol·licitat als bancs ajornar el pagament dels seus deutes.\nTERRIBLE: Es duplica a Catalunya el nombre de nens que pateixen aquestes malalties\nL'Ajuntament de l'Hospitalet amplia els tràmits que es poden fer per internet


Acworth (Nou Hampshire) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nAcworth (Nou Hampshire)\nPosta d'Acworth el 1907\n43° 13′ 04″ N, 72° 17′ 31″ O / 43.217777777778°N,72.291944444444°O / 43.217777777778; -72.291944444444\n39,1 sq mi (101 km2)\n454 m .. :454 m .. :454 m\nAcworth és una població dels Estats Units a l'estat de Nou Hampshire. Segons el cens del 2000 tenia una població de 836 habitants.\nSegons el cens del 2000, Acworth tenia 836 habitants, 318 habitatges, i 234 famílies. La densitat de població era de 8,3 habitants per km².\nDels 318 habitatges en un 30,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 60,7% hi vivien parelles casades, en un 6% dones solteres, i en un 26,4% no eren unitats familiars. En el 19,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 7,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,63 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,06.\nPer edats la població es repartia de la següent manera: un 25,7% tenia menys de 18 anys, un 4,7% entre 18 i 24, un 24% entre 25 i 44, un 30,4% de 45 a 60 i un 15,2% 65 anys o més.\nL'edat mediana era de 43 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 101 homes.\nLa renda mediana per habitatge era de 37.386$ i la renda mediana per família de 41.397$. Els homes tenien una renda mediana de 29.792$ mentre que les dones 26.912$. La renda per capita de la població era de 18.132$. Entorn del 10,1% de les famílies i el 15,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Acworth_(Nou_Hampshire)&oldid=19010682»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 20 oct 2017 a les 10:23.


Homosexuals i transsexuals : els altres represaliats i discriminats del franquisme, des de la memòria història\nEres Rigueira, José Benito, (aut.)\nGarcía Ortiz, Miguel Ángel, (tr.)\nVillagrasa Alcaide, Carlos, (coord.)\nISBN: 8472904350 ISBN-13: 9788472904354\nAquest és un llibre que reivindica la memòria. Sovint, quan analitzem la repressió franquista, ens oblidem de la persecució social, política, mèdica i religiosa que patiren les persones amb una orientació sexual distinta del model heterosexual-masclista dominant a l’època fosca de la dictadura.\nAquest llibre feia falta. És una obra col·lectiva de diversos autors i autores. Des de diferents òptiques (el dret, la medicina, la política) s’analitza quin va ser el preu que haveren de pagar les persones gais, lesbianes, bisexuals i transsexuals que visqueren una època en la que el sistema les considerava perilloses, pecadores i/o malaltes, que continua sent dramàticament real, ara mateix, per a milions de gais, lesbianes, bisexuals i transsexuals d’altres punts del planeta. Aporta testimonis, en primera persona, d’homes i dones que patiren la més brutal de les repressions per estimar algú del seu mateix sexe, per posar-se un parell de tacons, sent un home, o per prendre un vi a un bar sent una dona.\nÉs difícil no emocionar-se en llegir cadascuna de les històries que recull. També és difícil imaginar com seria la vida quotidiana viscuda d’amagat, sabent que una mirada equivocada pot portar-te directament a comissaria.\nÉs un llibre que haurien de llegir aquelles persones que pensen que la dictadura fou “un període plàcid”. És un llibre que hauríem de llegir tots i totes, perquè la societat democràtica té un deute amb el col·lectiu LGTB i perquè moltes vides, massa, es quedaren pel camí.\nEn definitiva, aquest és un llibre que ens permet no oblidar totes eixes persones que es jugaren literalment la vida pels drets i les llibertats de tots i totes.\nCatalunya: La Penúltima Cruïlla\nEls Papers De Salamanca.\nMontserrat: La Muntanya Dels Prodigis\nBarcelona, La Història: Cròniques De 2000 Anys De Vida De La Ciutat\nHistòria De La Crida A La Solidaritat: En Defensa De La Llengua, La Cultura I La Nació Catalanes\nEls Comtes Sobirans De La Casa De Barcelona: De L"any 801 A L"actualitat


CiU denuncia un abocador il·legal en un solar privat del carrer Fortuny\nAl solar s'hi aboquen deixalles de tot tipus.\nEl solar, contigu a la Biblioteca Pública, vist des del carrer Fortuny.\nLes deixalles s'acumulen al solar augmentant la presència de rates, gats i coloms\nActualitzada 04/07/2016 a les 13:17\nEl Grup Municipal de CiU a l’Ajuntament de Tarragona ha denunciat, aquest dilluns, la presència d'un nou abocador il·legal a la ciutat. En aquest cas es tracta de l'ús d'un solar privat ubicat al carrer Fortuny, darrere de la Biblioteca Pública de Tarragona, com a abocador il·legal. El Portaveu de CiU, Albert Abelló, denuncia que el solar «s’ha convertit en un niu de porqueria», que atrau gats, rates i coloms.\nD'aquesta manera, el grup polític demana a l'equip de govern local que es prenguin les mesures necessàries «per fer complir l’ordenança de neteja urbana» i eliminar la presència de deixalles. Els veïns del solar, que és un antic pàrquing tancat fa anys, fa temps que reclamen una solució al problema, segons també comunica CiU.


Mas va aconsellar Puigdemont sobre l'1-0\nL'expresident de la Generalitat i líder del PDeCAT, Artur Mas, ha assegurat aquest dimecres que les trobades que va mantenir amb el president català cessat, Carles Puigdemont, quan es preparava el referèndum de l'1 d'octubre van ser per transmetre les seves "reflexions i consells", i ha recordat que no ocupava cap càrrec a l'Executiu quan es van produir.\n"El president Puigdemont em va dir en un moment determinat d'anar a alguna trobada, no com a president del partit, sinó com a expresident", ha explicat en declaracions a Catalunya Ràdio després de conèixer-se que apareix a l'agenda del exsecretari general d'Economia i Hisenda de la Generalitat, Josep Maria Jové, com a participant en reunions en vigílies de l'1-O.\nHa defensat que l'independentisme català en la passada legislatura es va dedicar a "aplicar un programa que havia guanyat les eleccions amb majoria absoluta" i que ningú va impugnar tot i que recollia la creació d'un Estat català.\nMas ha asseverat que el sobiranisme assumirà una hipotètica derrota en els comicis del 21 de desembre, però ha preguntat si els seus contraris acceptaran el resultat si, "després de tot el que ha passat", els catalans segueixen apostant per la independència.\nPreguntat per l'embargament del seu habitatge per part del Tribunal de Comptes per la seva implicació en el procés participatiu del 9N, ho ha atribuït a la "guerra psicològica" que veu contra l'independentisme.\n"Tot el que es fiqui a liderar alguna cosa en el procés sobiranista acabarà en els tribunals: pot ser que sigui a la presó, fora del país, perdent els seus béns o inhabilitat, o tot alhora", ha criticat.


Lliures d'oli de palma - 2. Pa de pessic | Ekolss - Bloc\nLletres sense oli de palma - 2. Pa de pessic\nEl pitjor per a molts activistes d’oli de palma a nivell de consumidor no és només el fet que els productes bàsics en continguin, sinó també que aquestes rares indulgències ara són cosa del passat amb oli de palma que es troba (però que figura com a oli vegetal) en tot llaminadures com ara xocolata, dolços, gelats i nombrosos tipus de galetes. Així doncs, a A-Z Animals hem preparat diverses receptes sense oli de palma perquè les gaudiu.\nTractat 2: pa de pessic\n180g de mantega estovada\n90g de sucre llustre\n80 g de farina de blat de moro\nsucre extra per a sobre\nBatre la mantega, el sucre i l’extracte de vainilla fins que quedi cremós. Afegir les farines i la sal i barrejar bé.\nPremeu-la en una llauna de forn de mida mitjana, tapeu-la amb film i deixeu-la a la nevera durant mitja hora.\nTraieu la pel·lícula i ratlleu lleugerament la part superior amb una forquilla abans d’escampar una mica de sucre addicional per sobre.\nPreescalfeu el forn a 180 ° C / 356 ° F / marca de gas 6 i coeu-ho durant 20-25 minuts. Deixeu refredar en llauna abans de tallar-les a rodanxes. Es poden conservar fins a una setmana en un contenidor hermètic.\nés un teixó un rosegador\nquè mengen les cloïsses gegants\ngec de cua de fulla molsa


Demografia de Mèxic - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEl 2005, Mèxic tenia una població de 103.263.388, fent-lo el país castellanoparlant més poblat del món, el segon més poblat de l'Amèrica Llatina després del Brasil, i el segon més poblat de Nord-amèrica després dels Estats Units. Al llarg del segle xx, la demografia de Mèxic es va caracteritzar per un ràpid creixement poblacional. Tot i que aquesta tendència ha canviat i en l'actualitat la taxa de creixement poblacional mitjana és inferior a l'1% anual, encara continua la transició demogràfica cap a la tercera fase, i Mèxic encara té una cohort substancial de joves. La ciutat més poblada és la seva capital, la ciutat de Mèxic, amb una població de 8,7 milions d'habitants el 2005; la seva àrea metropolitana és també la més poblada del país, i una de les més poblades del món, amb 19,2 milions d'habitants el 2005. Aproximadament el 50% de la població mexicana viu a una de les cinquanta àrees metropolitanes del país.\nNens mexicans d'una primària a Monterrey\nInstituts de població\nINEGI, CONAPO i CDI\nLes dades demogràfiques i estadístiques són preses per l'Institut Nacional d'Estadística, Geografia i Informàtica (INEGI). El Consell Nacional de Població (CONAPO), és una institució de la Secretaria de Governació (el Ministeri de l'Interior), encarregada de l'anàlisi i la recerca de les dinàmiques de població. La Comissió Nacional per al Desenvolupament dels Pobles Indígenes (CDI), entre altres coses, elabora recerques i anàlisis dels indicadors sociodemogràfics dels pobles indígenes de Mèxic.\n1 Dinàmica de població\n3 Ciutats i àrees metropolitanes\n3.1 Localitats, ciutats i municipis\n6.1 Pobles indígenes\n6.2 Europeus o blancs\n7 La nacionalitat mexicana\nPiràmide de població (2017)\nDensitat de població dels estats de Mèxic\nEl 1900, la població mexicana era de 13,6 milions. Durant el període de prosperitat econòmica, que els economistes van anomenar el Miracle Mexicà, el govern mexicà va invertir en programes socials i de seguretat social que van reduir la mortalitat infantil i van incrementar l'esperança de vida; ambdues van tenir com a resultat un increment intens de la població entre 1930 i 1980. La taxa de creixement anual va arribar a un màxim de 3,5% anual el 1965, i va decréixer a 0,99% el 2005. Tot i que Mèxic es troba en camí a la tercera fase de la transició demogràfica, a prop del 50% de la població mexicana el 2005, tenia 25 anys o menys d'edat. La taxa de fertilitat també ha disminuït de 5,7 nens per dona el 1976 a 2,2 el 2006.\nLa taxa de creixement poblacional de la capital, el Districte Federal, va ser una de les més baixes del país el 2005, amb només el 0,2% anual. L'estat amb la taxa de creixement més baixa va ser la de Michoacán (-0,1%), mentre que els estats amb les taxes més elevades van ser Quintana Roo (4,7%) i Baixa Califòrnia Sud (3,4%), ambdós els últims territoris a pujar a l'estatus d'estat de la Unió durant la dècada de 1970. La taxa neta de migració del Districte Federal durant el mateix període va ser negativa i la més baixa de totes les entitats polítiques de Mèxic, mentre que els estats amb les taxes de migració positives més elevades han estat Quintana Roo (2,7), Baixa Califòrnia (1,8) i Baixa Califòrnia Sud (1,6). Tot i que la taxa de creixement poblacional encara és positiva, la taxa neta de migració nacional va ser negativa el 2008 (-3,7 per cada 1.000 habitants), atès el flux intens d'immigrants als Estats Units; el 2004, s'estimava que 5,3 milions de mexicans indocumentats vivien als Estats Units, i 18,2 milions de ciutadans estatunidencs van declarar ser descendents de mexicans. Mèxic, de fet, és el segon país que més immigrants ha enviat als Estats Units al llarg de la seva història, després d'Alemanya.\nEls estats de la federació mexicana i el Districte Federal són coneguts, de manera conjunta, com a "entitats federatives" o federals. El 2005, les cinc entitats federatives més poblades eren l'estat de Mèxic (14,4 milions), el Districte Federal (8,7 milions), Veracruz (7,1 milions), Jalisco (6,7 milions) i Puebla (5,4 milions); totes cinc agrupen el 40,7% de la població nacional. La ciutat de Mèxic és coextensiva amb el Districte Federal, i per tant, és la ciutat més poblada del país, mentre que l'àrea metropolitana de la ciutat de Mèxic, que inclou altres municipis adjacents és una de les més poblades del món.\nEl creixement poblacional intens dels estats del nord, especialment de les regions a prop de la frontera amb els Estats Units, han canviat el perfil demogràfic del país des de la segona meitat del segle XIX; el 1967 l'acord maquiladora entre tots dos països permetia que tots els productes manufacturats a les ciutats frontereres poguessin ser importants sense impostos als Estats Units. Arran de la signatura del Tractat de Lliure Comerç d'Amèrica del Nord (NAFTA, per les seves sigles en anglès), tots els productes poden ser importants sense impostos, de totes les regions de Mèxic, i com a conseqüència les exportacions, i alhora la població, de les ciutats mitjanes d'altres regions de Mèxic, han crescut significativament. Això també ha permès una descentralització econòmica i el creixement d'altres àrees metropolitanes que conformen centres regionals de creixement econòmic, com ara Monterrey, Guadalajara, Puebla, San Luis Potosí, Toluca i Torreón.\nA part dels colonitzadors espanyols, la immigració europea a Mèxic a finals del segle XIX i principis del XX va ser molt menor que no pas l'influx major d'immigrants cap als països sud-americans com ara l'Argentina o el Brasil. Els grups d'immigrants europeus no ibèrics són els britànics, els irlandesos, els italians, els alemanys, els francesos i els belgues. La immigració de persones de l'Orient Pròxim també va ser significativa, especialment de Turquia i el Líban. Els immigrants asiàtics, principalment els xinesos, van arribar principalment des dels Estats Units, quan aquest país els va expulsar, mentre que els coreans es van establir al centre del país.\nEl país també va ser un receptor d'exiliats polítics i econòmics d'Espanya i Catalunya, així com d'altres nacions de l'Amèrica Llatina, en especial de l'Argentina, Xile, Colòmbia, Veneçuela, Cuba, el Perú, i l'Amèrica Central, des de les dècades de 1930 a 1980. Una segona onada d'immigrants va arribar com a resultat de les crisis econòmiques recents que han afectat els països de la regió. La comunitat argentina és una de les més grans, amb estimacions que varien entre els 30.000 i el 150.000, i segons algunes fonts és la comunitat d'argentins a l'estranger més gran del món.\nMèxic també és el país on el nombre més gran d'estatunidencs viuen a l'estranger. L'Associació de Ciutadans Nord-americans a l'Exterior va estimar, el 1999, que poc més d'un milió d'estatunidencs viuen a Mèxic, és a dir l'1% de la població total de Mèxic i el 25% de tots els estatunidencs a l'exterior. Aquest fenomen migratori pot ser causa de la interacció d'ambdós països dins el Tractat de Lliure Comerç d'Amèrica del Nord (NAFTA), però també pel fet que Mèxic s'ha convertit en una de les destinacions més populars pels jubilats estatunidencs, especialment els petits pobles colonials del centre, i les platges de Baixa Califòrnia i el Carib; només a l'estat de Guanajuato, a San Miguel de Allende i els pobles al voltant viuen 200.000 estatunidencs.\nLes diferències entre les xifres oficials d'immigrants legals a Mèxic i tots els residents, legals i il·legals, és gran. La xifra oficial de residents estrangers a Mèxic el 2000 era de 493.000, dels quals, la majoria (el 89,9%) havien nascut als Estats Units (només a l'estat de Chiapas la majoria dels immigrants provenien de l'Amèrica Central). Les sis entitats federatives amb el nombre major d'immigrants eren, el 2000, Baixa Califòrnia, (12,1% del total), el Districte Federal (11,4%), Jalisco (9,9%), Chihuahua (9%) i Tamaulipas.\nMalgrat la immigració recent, la taxa neta de migració a Mèxic és negativa, estimada en -3,84 migrants per cada 1000 habitants. La gran majoria han emigrat als Estats Units d'Amèrica. Aquest fenomen migratori no és nou, ans ha estat una característica comuna de la relació entre tots dos països durant el segle XX. Durant la Primera i la Segona Guerra Mundial els governs estatunidenc i mexicà van aprovar el contracte de treballadors mexicans dins el territori dels Estats Units i va tolerar la immigració il·legal per rebre treballadors addicionals per al camp i la indústria per reemplaçar el personal que havia sortit cap a la guerra, i per suplir l'increment de la demanda de mà d'obra atès el creixement econòmic. Tanmateix, els Estats Units van cancel·lar unilateralment el programa a causa de la pressió dels grups dels drets civils. Malgrat això, l'emigració de Mèxic va continuar al llarg del segle, en diversos graus, però va créixer de manera significativa durant la dècada de 1990. De fet, el 37% de tots els immigrants mexicans als Estats Units van arribar aquella dècada. En el cens nord-americà del 2000, aproximadament 20 milions de residents dels Estats Units es van identificar com a mexicans, mexicanoamericans o descendents de mexicans, fent-la la sisena ascendència més citada de tots els residents d'aquell país.\nL'INEGI va estimar que el 2000 prop de 8 milions de mexicans vivien als Estats Units d'Amèrica, és a dir, comparable al 8,7% de la població total d'aquell any. Aquell any, només 260.650 emigrants van tornar a Mèxic. Aquesta tendència, tanmateix, canviarà durant els pròxims anys, en part a les millores econòmiques de Mèxic, però sobretot a la recessió que ha començat als Estats Units. Diverses institucions han pronosticat que la crisi econòmica als Estats Units del 2008 i 2009 farà que 1,5 milions de mexicans tornin a Mèxic.\nCiutats i àrees metropolitanesModifica\nLocalitats, ciutats i municipisModifica\nVegeu també: Municipis de Mèxic\nMunicipi de Guadalajara\nEl 2005, Mèxic tenia 187.938 "localitats"—assentaments—que poden ser un petit poble, una ciutat gran, o simplement una unitat d'habitatge d'una regió rural. A Mèxic, una ciutat es defineix com una localitat amb més de 2.500 habitants. El 2005 n'hi havia 2.640, de ciutats, amb una població entre 2.500 i 15.000, 427 amb una població entre 15.000 i 100.000, 112 amb una població entre 100.000 i un milió, i 11 amb una població de més d'un milió d'habitants. Totes les ciutats es consideren àrees urbanes, i agrupen el 76,5% de la població.\nEls municipis (municipios en castellà) i les delegacions o districtes (delegaciones en castellà) són divisions politicoadministratives de segon o tercer nivell a Mèxic, amb autonomia interna, i límits, poders i funcions prescrits. De divisions polítiques de segon nivell n'hi ha 2,438 municipis i 16 delegacions (totes al Districte Federal). Un municipi, al seu torn, pot estar constituït per una o més ciutats una de les quals és la "capçalera municipal". Les ciutats generalment es troben dins un sol municipi, llevat d'algunes petites àrees que s'estenen cap a un d'altre sense incorporar-ne el cap de municipi. Alguns municipis se subdivideixen en delegacions, però a diferència de les delegacions del Districte Federal, aquestes són divisions administratives de tercer nivell.\nEls municipis de Mèxic varien molt en superfície. Al centre, són petits, i sovint coextensius amb una sola ciutat que els integren (com és el cas de Guadalajara), mentre que els municipis del nord-oest i el sud-est són molt més extensos—n'hi ha un la superfície del qual és superior a la de Catalunya—i contenen més d'una ciutat o poble que no necessàriament conformen una àrea metropolitana (com és el cas del municipi de Tijuana.\nArticle principal: Àrees metropolitanes de Mèxic\nUna àrea metropolitana a Mèxic es defineix com el grup de municipis que interaccionen amb els altres al voltant d'una ciutat principal. Han de ser integrades per almenys dos o més municipis amb una població conjunta mínima de 50.000, o per un sol municipi amb una població superior al milió d'habitants, o una ciutat fronterera amb una població d'almenys 250.000 habitants que forma una conurbació amb una o més ciutats dels Estats Units d'Amèrica.\nEl 2004 n'hi havia, d'àrees metropolitanes, cinquanta-cinc, on vivia al volant del 53% de la població total del país. L'àrea metropolitana de la ciutat de Mèxic n'és la més gran, amb 19,23 milions d'habitants, i on vivia el 19% de la població total de Mèxic. Les quatre àrees metropolitanes més grans són l'àrea metropolitana de Guadalajara (4,1 milions), l'àrea metropolitana de Monterrey (3,7 milions), l'àrea metropolitana de Puebla (2,1 milions) i l'àrea metropolitana de Toluca (1,6 milions); totes cinc, amb l'àrea de la ciutat de Mèxic, agrupen el 30% de la població del país. L'àrea metropolitana de la ciutat de Mèxic va ser la conurbació que més ràpid va créixer entre les dècades de 1930 i 1980. Des de llavors, el país s'ha descentralitzat lentament, econòmicament i demogràficament. Del 2000 al 2005 la seva taxa anual de creixement poblacional mitjana va ser la més petita de les cinc, mentre que les conurbacions amb el creixement més ràpid van ser Puebla (2,0%), seguida de Monterrey (1,9%), Toluca (1,8%) i Guadalajara (1,8%). A continuació hi ha la població de les 59 zones metropolitanes de Mèxic segons el cens de l'INEGI de 2010:\n(1) Àrea metropolitana de Querétaro 1.097.025 816.481 34,36\n(1) Àrea metropolitana de San Luis Potosí\n(2) Mexicali 936.826 764.602 22,52\n(3) Àrea metropolitana d'Aguascalientes 932.369 727.582 28,14\n(2) Àrea metropolitana de Cuernavaca 924.964 798.782 15,79\n(2) Àrea metropolitana d'Acapulco 863.431 791.558 9,07\n(1) Àrea metropolitana de Tampico 859.419 746.417 15,13\n(1) Àrea metropolitana de Morelia 829.625 679.109 22,16\n(1) Saltillo 823.128 637.273 29,16\n(2) Àrea metropolitana de Veracruz 811.671 687.820 18,00\n(1) Reynosa - Río Bravo 727.150 524.692 38,58\n(1) Àrea metropolitana de Tuxtla 684.156 523.482 30,69\n(4) Cancún 677.379 431.128 57,11\n(3) Àrea metropolitana de Xalapa 666.535 554.990 20,09\n(1) Àrea metropolitana d'Oaxaca 607.963 501.283 21,28\n(1) Àrea metropolitana de Celaya 602.045 496.541 21,24\n(1) Poza Rica de Hidalgo 513.518 467.258 9,90\n(3) Àrea metropolitana de Pachuca de Soto 512.196 375.022 36,57\n(2) Heroica Matamoros 489.193 418.141 16,99\n(1) Cuautla de Morelos 434.147 372.256 16,62\n(1) Àrea metropolitana de Tepic 429.351 342.840 25,23\n(3) Àrea metropolitana d'Orizaba 427.406 381.730 11,96\n(1) Àrea Metropolitana Nuevo Laredo–Laredo 384.033 310.915 23,51\n(5) Àrea metropolitana de Puerto Vallarta 379.886 244.536 55,34\n(2) Minatitlán 356.137 323.389 10,12\n(1) Coatzacoalcos 347.257 307.724 12,84\n(1) Colima - Villa de Álvarez 334.240 275.677 21,24\n(2) Monclova - Frontera 317.313 282.853 12,18\n(2) Córdoba 316.032 276.553 14,27\n(1) Àrea metropolitana de Zamora-Jacona 250.113 216.048 15,76\n(1) Àrea metropolitana de Pénjamo-La Piedad 249.512 229.372 8,78\n(1) Àrea metropolitana de Tula 205.812 169.901 21,13\n(1) Guaymas 203.430 180.316 12,81\n(2) San Francisco del Rincón 182.365 145.017 25,75\n(1) Piedras Negras 180.734 151.149 19,57\n(1) Santo Domingo Tehuantepec 161.337 145.567 10,83\n(2) Tianguistenco 157.944 127.413 23,96\n(1) Ocotlán 141.375 125.027 13,07\n(3) Río Verde - Ciudad Fernández 135.452 128.935 5,05\n(1) Teziutlán 122.500 102.727 19,24\n(1) Acayucan 112.996 102.992 9,71\nProtestants i evangèlics\nSense religió 2,982,929\nNo en declarà cap 732,630\nLa religió predominant a Mèxic és el catolicisme (al cens del 200, el 87,9% de la població de cinc anys i més s'hi adheria), tot i que un percentatge més petit (46%) era practicant. Al voltant del 5,2% de la població va declarar ser protestants o evangèlics, el 2,1% d'una religió "bíblica no evangèlica" (una classificació de l'INEGI que agrupa els adventistes, els mormons, i els testimonis de Jehovà). Un petit percentatge practica el judaisme, i el 2,5% no va declarar cap religió. El grup més nombrós de protestants són els pentecostals i carismàtics (classificats com a neopentecostals).\nEls estats amb el percentatge més gran de catòlics són els estats del centre: Guanajuato (96,4%), Aguascalientes (95,4%) i Jalisco (95,4%). Als estats sud-orientals, el percentatge de catòlics és molt menor, especialment a Chiapas (63,8%), Tabasco (70,4%) i Campeche (71,3%). El percentatge de catòlics ha disminuït durant les últimes quatre dècades; del 98% el 1950 a 87,9% el 2000. La taxa mitjana anual de creixement de la població catòlica entre 1990 i el 2000 va ser de l'1,7%, mentre que la dels no catòlics va ser del 3,7%. Ja que la taxa de creixement anual de la població durant el mateix període va ser d'1,8%, el percentatge de catòlics amb respecte la població total continua decreixent.\nA diferència d'altres països de l'Amèrica Llatina, la constitució de 1857 va fer una separació entre Església i Estat, que es va aprofundir en la constitució de 1917, arran de la revolució socialdemòcrata que la va redactar. L'Estat mexicà no proveeix de cap recurs econòmic a l'Església i aquesta no pot participar en l'educació pública. A més a més, el govern va nacionalitzar totes les propietats (algunes de les quals han estat tornades a mans de l'Església) i els sacerdots perdien el dret de votar o a exercir cap càrrec públic (durant la dècada de 1990, van recuperar el dret de votar)\nLa llengua més important, nacional i oficial de facto és el castellà, el qual té una varietat de dialectes entre les regions. Mèxic té una gran diversitat lingüística, ja que s'hi parlen 62 llengües indígenes i diversos dialectes. La Llei de Drets Lingüístics, promulgada el 2001, va declarar que totes les llengües indígenes que es parlen a Mèxic són també "llengües nacionals" i gaudeixen de la mateixa validesa als territoris on es parlen, sense importar el nombre de parlants. La llengua ameríndia amb més parlants és el nàhuatl (1,5% de la població la parla), seguida de la llengua maia yucateca (0,8%). La llei protegeix i declara "nacionals" totes les llengües ameríndies que es parlen a Mèxic, sense importar llur origen; així doncs, també són protegides les llengües portades pels grups indígenes desplaçats dels Estats Units (els kikapú) i de Guatemala.\nDurant la primera meitat del segle xx el govern va promoure una política de castellanització, com a mitjà per integrar els pobles indígenes a la societat mexicana. Aquesta política es va revertir, i des de la dècada de 1980, el govern promou l'educació bilingüe i intercultural a les comunitats indígenes. Aquesta política ha reeixit a les comunitats amb un gran nombre de parlants, però altres llengües, sobretot aquelles amb menys de 1.000 parlants, encara estan en perill d'extinció.\nEntre les llengües no autòctones portades pels immigrants, hi ha el vènet de Chipilo i el baix alemany a Durango i Chihuahua. Altres llengües estrangeres parlades a Mèxic són el francès, l'alemany, el rus, el xinès i el coreà. L'anglès també es parla extensament a les ciutats fronteres i turístiques, i pel més d'1 milió d'estatunidencs residents a Mèxic.\nMèxic és un país ètnicament divers. El segon article de la constitució defineix el país com a "nació pluricultral" fonamentada originalment en els pobles indígenes. Tot i que no hi ha cap estadística oficial sobre etnicitat (llevat de les dades dels pobles indígenes), s'estima que el 70% de la població és mestissa, i el 12% és ameríndia. Els d'ascendència europea o blancs representen entre el 9% i el 17% de la població. Altres grups ètnics, com ara els afromexicans i els asiàtics representen menys de l'1% de la població.\nGrups ètnics indígenes\nNenes maies de Chiapas\nNahues (Nawatlaka) 5.445.969\nMaies (Maaya) 2.475.575\nZapoteques (Binizaa) 1.777.253\nMixteques (Ñuu sávi) 1.048.601\nOtomí (Hñähñü) 946.875\nTotonaques (Tachihuiin) 811.266\nArticle principal: Pobles indígenes de Mèxic\nLa constitució no només reconeix els pobles indígenes ans també els atorga autonomia i protegeix llurs cultures i llengües. Els municipis on viuen els pobles indígenes poden conservar llurs sistemes tradicionals normatius per a l'elecció de llurs autoritats, en això que es coneix com a usos y costumbres.\nSegons la Comissió per al Desenvolupament dels Pobles d'Indígenes hi ha 12 milions d'indígenes (12% de la població total) a Mèxic, dels quals, poc més de la meitat (7% de la població total) encara parlen una llengua indígena, i un dècim (1,2% de la població) no parla castellà. Altres organitzacions, tanmateix, reporten que el 30% de la població és majoritàriament indígena. Els estats amb els majors percentatges de població indígena són Yucatán (59%), Oaxaca (48%), Quintana Roo (39%), Chiapas (28%), Campeche (27%) i Hidalgo (24%).\nEuropeus o blancsModifica\nNi l'INEGI ni la CONAPO classifiquen la població per raça o ètnia. Tanmateix les organitzacions internacionals reporten que entre el 9% i el 17% de la població del país es classifica com a europea, caucàsica o blanca. La majoria són els descendents dels colonitzadors espanyols. Altres grups d'europeus hi van arribar durant el segle XIX, principalment durant el Segon Imperi Mexicà, i a principis del segle xx, sobretot, francesos, britànics, italians, irlandesos i alemanys. També hi van immigrar estatunidencs blancs, iugoslaus, armenis, grecs, polonesos i russos, així com refugiats espanyols i catalans. Algunes comunitats es van establir en regions aïllades i hi han romàs, conservant llurs cultures i llengües, entre elles, els menonites de Chihuahua i Durango, i els vènets de Chipilo.\nLa nacionalitat mexicanaModifica\nArticle principal: Nacionalitat mexicana\nLa constitució de Mèxic atorga la nacionalitat mexicana per "naixement" i per "naturalització". La definició de nacionalitat per "naixement" reconeix com a mexicans a totes les persones nascudes a Mèxic, sense importar la nacionalitat dels pares i tots els fills de mexicans, sense importar el lloc de naixement; és a dir la nacionalitat "per naixement" s'adquireix mitjançant ius sanguinis i ius soli. La nacionalitat per "naixement" s'atorga a:\ntotes les persones nascudes a Mèxic,\ntotes les persones nascudes fora de Mèxic si el pare o la mare és mexicana de naixement,\ntotes les persones nascudes fora de Mèxic si el pare o la mare és mexicana per naturalització,\ntotes les persones nascudes dins algun vaixell o aeronau mexicanes comercial o de guerra.\nTots els mexicans amb nacionalitat per "naixement" poden ser candidats a la presidència de Mèxic, sempre que un dels seus pares, també hagi estat mexicà. Així doncs, la constitució estableix clarament, a diferència d'altres països, com els Estats Units, que un mexicà que ha nascut a un altre país, pot ser elegit president.\nLa nacionalitat mexicana per "naturalització" s'atorga a:\nels ciutadans estrangers que per viure a Mèxic per un temps determinat reben la carta de naturalització del Ministeri de l'Interior,\nels ciutadans estrangers casats amb un mexicà de naixement o naturalitzat.\n↑ From Traitors to Heroes: 100 Years of Mexican Migration Policies\n↑ Tasas de inmigración, emigración y migración neta por entidad federativa, 1995-2000\n↑ Hufbauer GC and Schott, JJ, NAFTA Revisited, Institute for International Economics, Washington D.C. 2005\n↑ 9,0 9,1 Asociaciones de Inmigrantes Extranjeros en la Ciudad de México. Una Mirada a Fines del Siglo XX\n↑ Los árabes de México. Asimilación y herencia cultural\n↑ 16,0 16,1 Población nacida en otro país residente en México por entidad federativa según sexo, 2000\n↑ 17,0 17,1 17,2 The World Factbook, CIA\n↑ 18,0 18,1 18,2 Mexico-US Migration in Nafta Revisited by the International Institute of Economics.\n↑ Crisis expulsará de EU a 1.5 millones de paisanos. El Univeseral. Mèxic, DF. 31 d'octubre, 2008.\n↑ 23,0 23,1 23,2 CONAPO Áreas Metropolitanas\n↑ II Conteo de población y vivienda 2005\n↑ 25,0 25,1 Síntesis de resultados 2005\n↑ Volumen y porcentaje de la población según profese alguna religión y tipo de religión, 1950 a 2000\n↑ 32,0 32,1 Población de 5 años y más por entidad federativa, sexo y religión y su distribución según grupos quinquenales de edad.\n↑ «POBLACIÓN DE 5 AÑOS Y MÁS POR ENTIDAD FEDERATIVA, SEXO Y GRUPOS LENGUA INDÍGENA QUINQUENALES DE EDAD, Y SU DISTRIBUCIÓN SEGÚN CONDICIÓN DE HABLA INDÍGENA Y HABLA ESPAÑOLA» (PDF). INEGI, México. [Consulta: 13 desembre 2007].\n↑ Comisión Nacional para el Desarrollo de los Pueblos Indígenas.\n↑ 38,0 38,1 Los Extranjeros en México, La inmigración y el gobierno ¿Tolerancia o intolerancia religiosa?\n↑ 42,0 42,1 Artículo 30. Constitución Política de los Estados Unidos Mexicanos.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Demografia de Mèxic\n(castellà) Consejo Nacional de Población\n(castellà) Instituto Nacional de Estadística, Geografía e Informática\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Demografia_de_Mèxic&oldid=24334048»\nDarrera modificació: 29 jul 2020 a les 17:19\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 29 jul 2020 a les 17:19.


Educadora social en apuros: ¿Quién llega a los puestos más altos?\njoan antoni 23 octubre, 2009\nBon retrat SERA. Una explicació que em dono perquè aquests personatges arribin on arriben és la següent mentre em faig aquesta qüestió: qui és capaç de posar-se al davant dels equips de treball quan aquests no tenen unes mínimes condicions de treball que els permeti respondre a les exagerades i irresponsables demandes que se'ls exigeixen dia a dia?\nDoncs jo vec que es posen al davant aquells irresponsables que no els importa gens ni mica la situació laboral dels seus antics "col·legues" i que només pensen en la SEVA pròpia carrera laboral.\nAquests personatges estan allunyats dels seus propis grups de referència perquè acusen un exagerat individualisme vital. Ells són el centre, i a partir d'aquí entenen certes situacions però d'altres, com les demandes grupals, desconeixen com tractar-les.\nJo els detecto perquè són personatges que ja han passat per diversos llocs de treball i en un aparent "ascens" progressiu. Són\ndepredadors de llocs de treball, tenen una insatisfacció continua en el que fan i una vegada han arribat a un lloc ja estan pensant en com marxar. Posen tots els seus esforços en formar-se, en sumar punts, i els veuràs hiperinformats sobre assumptes que són laterals al lloc de treball que ocupen.\nEn el nostre àmbit, normalment, estan a prop dels sindicats, malauradament, dels quals es serveixen pels seus propòsits.\nEn fi, personajillos que ens fan molt mal.\nMontserrat Sánchez 27 octubre, 2009\nEstic del tot d'acord amb tu, JA (com gairebé sempre). Del que no m'havia adonat era del fet que aquesta gent va passant per diferents llocs de treball en un constant ascens professional. Està clar que només els amoïna la SEVA carrera, la seva imatge, el seu prestigi. Sigui al preu que sigui.\nUn plaer llegir-te i tenir-te a prop.


L'horòscop dels 12 signes del Zodíac del 29 de setembre\nAquí tens les prediccions dels 12 signes del zodíac d'aquest dissabte, 29 de setembre\nEls astres afavoreixen els avenços en les relacions amoroses, i et portaran a trobar un equilibri entre la complicitat de parella i la independència individual. Restaràs importància a les coses materials, i això incidirà molt positivament en la teva economia, malgrat que pugui sorgir algun contratemps no massa difícil de lidiar. Les ànsies de menjar seran difícils de controlar durant el dia d’avui, i hauràs de valorar fins a quin punt és bo controlar-te o deixar-te portar pels teus impulsos.\nSentiràs que afloren desitjos de sociabilitat i intercanvi d’opinions, i incidiran de manera positiva en les teves relacions afectives. Si desitges realitzar algun pla que suposi una inversió de diners mitjana o elevada, hauràs de valorar fins a quin punt pot afectar la teva economia i fer que minvi excessivament. La incidència del Sol aportarà llum a aquells aspectes que et causen certa confusió i inestabilitat, i t’ajudarà a solucionar diversos problemes que fins ara no sabies com afrontar.\nEls astres atorguen una estabilitat a la teva relació de parella gairebé envejable, és un gran moment per solucionar aquells aspectes convulsos que us han turmentat durant les darreres setmanes. Si últimament has descuidat la teva economia, és hora de posar-se al dia. No siguis tan ranci, sobretot amb les teves amistats i éssers propers. Vigila amb els accidents domèstics, poden causar-te algun ensurt i disgust desagradables.\nEls Crancs amb parella hauran de tenir delicadesa, ja que la seva companyia sentimental tindrà els nervis a flor de pell. Malgrat això, estareu més compenetrats i compromesos que mai. Els astres t’atorguen una visió clara per tal que puguis fer balanç dels teus comptes i aconseguir estalviar una bona quantitat de diners. L’horòscop et recomana dur a terme algun exercici o activitat de relaxació, per tal de desconnectar de l’estrès al qual et veus sotmès habitualment.\nÚltimament canvies més de pensament que de roba, i probablement l’actitud distant de la teva parella t’estigui cansant. Reflexiona profundament sobre aquest tema, i mira de buscar algun remei abans que sigui massa tard. La teva situació laboral pot canviar sobtadament i aportar-te la tranquil·litat que fa tant temps que cerques. Avui et sentiràs més distret del normal, així que val més que enfoquis tota la teva atenció en allò que fas si no vols ser víctima d’alguna ensopegada o cop accidental.\nLa nova fase lunar obre una època de reconeixement interior i connexió amb el teu altre ‘jo’. Utilitza-ho a favor teu per desfer-te dels lligams de parella que et tenen veritablement atrapat. L’horòscop preveu una jornada ideal per reforçar els elements econòmics que t’aporten seguretat i per evitar les inversions que siguin més arriscades. El descans i les infusions es convertiran en els teus millors aliats en un dia en què els constipats estaran a plena ordre del dia.\nMart i Venus vibren coordinadament i afavoreixen la intimitat en les relacions de parella, així com la possibilitat que els solters es retrobin amb antics amors i torni a sorgir l’espurna. Si estàs immers en un període de negociacions, deixa d’assentir a tot el que diuen i d’acceptar tot el que et reclamen, i demostra el que vals. La vitalitat i la força interior estaran disparades, i et permetran assolir tots els objectius que et marquis.\nEls planetes produiran un canvi important en les teves relacions, i tot i que al final poden resultar d’allò més positius, no resultaran fàcils en el seu inici. Si vols ser ric espiritualment, hauràs d’aprendre a renunciar als luxes i adquisicions materials. Practicar el desinterès per les coses és de vital importància i de gran ajuda en aquest procés. La peresa pot prendre el control en la teva persona, però has de treure garra per no deixar que afecti els teus propòsits i objectius.\nS’ha acabat el tancament, a partir d’avui sentiràs més ganes de relacionar-te i d’ajudar als altres. Fes-ho, i veuràs com l’Univers et recompensa com mereixes. També tindràs la necessitat de gastar en més coses de les necessàries, fet que és completament innecessari. Aprèn a prioritzar les despeses per tal d’assolir un equilibri econòmic. Les teves defenses no passen pel seu millor moment, així que evita els focus d’infeccions i cobreix les carències que pateixes amb suplements vitamínics.\nLa tornada a la rutina sempre és dura i no li agrada a gairebé ningú, però evita estar a la defensiva i deixa’t cuidar pels teus éssers estimats. Si tens parella, et pot ajudar a adquirir un punt de vista diferent. Els finals de mes són caòtics a la majoria d’empreses, i poc podràs fer per millorar la situació, així que intenta mantenir la calma i contribuir a fer que hi hagi un bon ambient. Si vols gaudir de més energia, un canvi d’alimentació podria esdevenir la teva solució.\nL’estabilitat en parella a vegades pot portar a un avorriment sense mesures. Però no per això has de buscar maneres d’entretenir-te a força d’enganyar la teva companyia, ja que els astres solen castigar les males accions i pots acabar sol i desesperat. Si a la feina fa temps que contens la teva part més radical, per fi podràs posar fi a l’actuació i aconseguir èxits sent tu mateix. Evita obsessionar-te amb la idea de perdre pes, i aprèn a acceptar-te tal com ets, amb la multitud de virtuts i defectes que tens.\nL’amor no fa mal, i una relació sana ha d’esdevenir tan fàcil com respirar. Així que si la teva relació té més coses dolentes que bones, potser és que en lloc d’amor sentiu dependència, necessitat o fins i tot inseguretat. En el terreny de l’economia, els astres et recomanen que t’alineïs amb Neptú i reflexionis profundament sobre els objectius que t’agradaria aconseguir a llarg termini. Si cuinar et fa mandra, sobretot en el moment de pensar què et pots fer, l’horòscop et recomana que elaboris una llista amb possibles menús, i la segueixis.


S'aixeca el secret de la investigació dels presumptes delictes de corrupció al port de Maó | Radio Menorca | Cadena SER\nS'aixeca el secret de la investigació dels presumptes delictes de corrupció al port de Maó\nLa jutge aprecia indicis sòlids per entendre que l'adjudicació d'amarratges a favor de Marina Asmen s'havia acordat amb algunes autoritats polítiques de Menorca i els empresaris investigats\nPort de Maó / CADENA SER\n12/07/2021 - 11:14 h. CEST\nLa titular del Jutjat d'Instrucció número 3 de Palma, la magistrada Martina Mora, prendrà declaració a finals de mes als testimonis del cas de corrupció que afecta l'Autoritat Portuària de Balears, i a l'octubre farà el mateix amb els investigats, entre ells, l'expresident de l'organisme, Joan Gual de Torrella.\nDesprés de gairebé un any des que va tenir lloc l'operació en la qual Gual de Torrella va ser detingut, la magistrada ha aixecat recentment el secret sobre part de la causa; en concret, sobre una peça relacionada amb una adjudicació a Menorca a la societat Marina Asmen. Fonts pròximes a la investigació han confirmat a Europa Press que entre la documentació d'aquesta peça separada consta un informe de la Policia Judicial de la Guàrdia Civil, on apareix un document de la secretària de Gual amb notes manuscrites en què es pot llegir 'Francina' i un llistat de temes. La Guàrdia Civil creu que Armengol s'hauria reunit amb Gual de Torrella uns mesos abans de la seva detenció, i, per les al·lusions a les notes manuscrites, consideren que va poder ser per parlar d'assumptes relacionats amb els tripijocs que s'investiguen.\nPer ara, només s'ha aixecat el secret per a una peça separada, la identificada com 'Maó-Asmen', que afecta el presumpte tripijoc del concurs de gestió d'amarratges al port de Maó, a Menorca. Aquesta peça es va incoar arran d'una querella presentada per la Fiscalia Anticorrupció. L'acte de la jutge xifrava en uns 300.000 euros el perjudici econòmic per a l'administració portuària pel suposat tripijoc en aquest concurs, que es va dur a terme l'any 2017. La jutge apreciava en l'acte indicis sòlids per entendre que l'adjudicació a favor de Marina Asmen s'havia acordat amb algunes autoritats polítiques de Menorca i els empresaris investigats. Els investigadors creuen que des de l'APB es va dissenyar el concurs 'ad hoc' per a Asmen i que els va transmetre amb antelació abundant informació d'interès per a la licitació, que no estava a l'abast d'altres empreses competidores, determinant així el resultat.


Salut tanca quatre noves escoles a Catalunya pel Covid-19\nAixí, són cinc les escoles tancades per culpa de la pandèmia\nper Júlia Navarro 06/11/2020 14:05h\nEls grups escolars confinats han tornat a descendir després de trencar ahir la ratxa de tres dies seguits | ACN\nLes escoles catalanes comptabilitzen aquest divendres, 6 de novembre, 2.588 grups estables confinats —un 3,59% del total— i cinc centres tancats per brots de coronavirus, segons ha informat la Conselleria d'Educació de la Generalitat en una actualització de dades a partir del buidatge que cada centre introdueix en l'aplicació 'Traçacovid'.\nLes noves escoles tancades\nA la Llar d'Infants d'Ordis a l'Alt Empordà, que es va afegir a la llista de grups escolars tancats, se li sumen avui la Llar d'Infants L'Oreneta de Bolvir (Cerdanya), l'escola bressol El Petit Arc de Sant Martí a Terrassa (Vallès Occidental), l'Escola Antoni Balmanyà (Barcelona) i l'Escola Sant Salvador a Godall (Montsià). Aquestes representen el 0,1% del total de centres de Catalunya.\nAvui, paral·lelament, han tornat a obrir l'escola 1 d'Abril de La Palma d'Ebre, l'escola El Tallat de Sant Martí de Riucorb, així com l'Escola Maldanell de Maldà, que estaven tancades des de dimecres.\nAhir, després de tres dies seguits de ratxa de descens, els grups confinats per un positiu de Covid van incrementar en 172, assolint la xifra de 2.990, que, tal com s'informa avui, han descendit aquest divendres en 402. Ahir, a més, els grups confinats, perquè es va registrar un augment, suposaven el 4,15% del total de confinaments, que avui és del 3,59.\nNou personal sanitari present a les escoles\nParal·lelament, la Conselleria d'Educació de la Generalitat ha assegurat ara que hi haurà sanitaris presents en els centres escolars quan els alumnes i professors es prenguin automostres per a fer proves PCR. En declaracions als mitjans després d'una visita a l'Institut La Garrotxa d'Olot (Girona), el conseller Josep Bargalló ha afirmat aquest divendres que aquest personal «vigilarà i vetllarà perquè la prova es faci correctament».\nEl titular d'Educació ha asseverat: «Sempre hem valorat que ha d'haver-hi personal sanitari» en les preses d'automostres, ja que seran els encarregats de traslladar-les al centre sanitari per a la seva anàlisi. Bargalló ha admès que «potser va haver-hi precipitació a l'hora d'explicar» la mesura, que ha provocat rebuig de sindicats de professors i associacions de famílies, crítics amb la idea que els docents haguessin d'assumir responsabilitats sanitàries.\nMenor Salut Educació


mandarines archivos - Mandarines de Borriana\nTardor a Borriana\nSembla mentida però ja tornem a estar ací, coincidint amb el canvi de temps. La idea és molt senzilla: a partir d’avui comencen a rebre les vostres comandes, les posem per ordre, i a partir de dilluns 28 les comencem a enviar a les vostres cases. Per tant, calculeu que les mandarines us arribaran a…\nUn anunci millor que el de Freixenet\nUn anunci? Ja sabeu que els borrianeros som fanfarrons i somiadors. Així que un dia, a la sobretaula, el nostre pare va dir: “Hem de fer un anunci millor que el de Freixenet”. I ahí va quedar la cosa. Però els fills vam començar a rumiar i a donar-li voltes a la idea. Com podíem…\nAixò no és una mandarina\nAquesta mandarina tan bonica és obra de la il·lustradora Mari Fouz, que ens ha fet un dibuix preciós per començar la temporada de Mandarines de Borriana. Però en realitat, això no és una mandarina. No ho és encara. És només la representació d’una mandarina, perquè les mandarines de veritat, les que es poden olorar y…\nAdéu a les clemenules\nSóc l’última clemenules, i si no em compres em podriré dalt de l’abre Hola, sóc una clemenules, la classe de mandarina clementina que cultiven els Miró de Borriana, i tinc un missatge per a tu. Sí, ja sé que és extrany que una mandarina parle, i més encara que escriga una newsletter, però creu-me que…\nLa fórmula mandarines de Borriana per quedar bé i fer amics\nEl Jaume és un dels nostres millors clients, juntament amb la Mariona, la Marta, la Liz o el Sergi. L’altre dia ens va fer una reflexió molt interessant. “Sabeu per què m’agrada comprar-vos mandarines?”, ens va dir. “No només perquè estan boníssimes i la meua filla se les menja de tres en tres, sinó també…\nEstàs a punt per a la nova temporada?\nSemblava que no arribaria mai aquest moment, però les Mandarines de Borriana han tornat. Han hagut d’arribar les primeres pluges i haver de rebuscar a l’armari per trobar una rebequeta per adonar-te que ja estem al damunt del novembre, i que el fred toca a la porta. I què vol dir això? Doncs que comença…\nA l’estiu els tarongers de Mandarines de Borriana només tenen set, igual que les persones.\nA l’estiu els tarongers de Mandarines de Borriana només tenen set, igual que les persones. L’estiu és època d’or dels regadors, uns hòmens que coneixen com si fora sa casa la xarxa inextricable de sèquies que creuen els camps de tarongers de Borriana. “Eixa sèquia acaba ahi davant. D’ahí en amunt l’aigua va en sentit…\nSabies que les mandarines tenen cosins germans?\nLes mandarines són amigues dels melons, de les bresquilles, de les prunes i de les cireres. Ara que les Mandarines de Borriana són més una promesa que una realitat, ara que són una boleta verda tan xicoteta que es fa difícil imaginar en què es convertiran és hora de revelar-te un secret: les mandarines no…


Què és el servei Pregunta?\nÉs un servei d'informació per resoldre qüestions i dubtes sobre els serveis i recursos que s'ofereixen des de les biblioteques, orientar-vos i donar solucions a la vostra recerca d'informació bibliogràfica i documental.\nUs podem ajudar a resoldre qüestions referents a:\nLa recerca bibliogràfica.\nLa consulta de catàlegs.\nLa consulta de la biblioteca digital: bases de dades, llibres electrònics, etc.\nEl préstec i l'obtenció de documents.\nEl préstec de portàtils, memòries USB i lectors de llibres digitals.\nLa formació d'usuaris: sessions de formació general, especialitzades, a mida, etc.\nLa publicació en dipòsits digitals d'accés obert: Repositori Obert UdL, TDX, Recercat, etc.\nLa compra de nous documents.\nLes connexions i l'accés als recursos electrònics.\nLes biblioteques: adreces, horaris, telèfons i espais.\nA qualsevol persona, però els usuaris preferents són els membres de la comunitat universitària de la UdL.\nQui us respondrà?\nEl personal bibliotecari, que procurarà donar-vos una resposta ràpida i acurada amb professionalitat.\nEns comprometem a respondre, per correu electrònic, en un termini de dos dies laborables (48 h), a excepció dels períodes de Nadal i Setmana Santa, en què el temps de resposta es pot veure incrementat. En cas que la qüestió necessiti un seguiment especial, us ho farem saber.\nDes d'on es poden fer arribar les qüestions?\nDes de la pàgina web del servei de Biblioteca i Documentació, fent clic a aquest identificador.\nTambé podeu utilitzar aquest espai per fer-nos arribar els suggeriments que cregueu oportuns. Les vostres aportacions ens ajuden a millorar el servei.\nLa primera vegada que utilitzeu aquest servei es crearà automàticament un compte i rebreu un missatge de correu electrònic, des d'on podreu accedir al vostre compte d'usuari per fer el seguiment de les consultes. També rebreu les respostes a través de l'adreça electrònica que ens heu facilitat.


jordigasulla.cat: L'èxit dels lipdubs\nL'èxit dels lipdubs\nFer la revolució no és atractiu. Es veu que el rentat de cervell que han inculcat els poderosos a la població -amb l'ajuda dels mitjans de comunicació i un sistema educatiu esclau de la seva història- ha fet oblidar que, si el món és actualment molt més just que fa dos mil anys, no és per art de màgia sinó per les revolucions socials que s'han anat produint. Tristament, però, el terme revolució s'ha degradat, relacionant-lo amb caos i violència, fins el punt que a hores d'ara la immensa majoria de la població diu que està en contra de les revolucions... Però bé, tothom vol canviar el món, oi? Doncs diguem-n'hi així.\nAquest canvi terminològic, per més que sigui injust amb els revolucionaris del passat (que a partir d'ara es recordaran com aquells que van voler "canviar el món"), ja és una realitat. Els que ens considerem revolucionaris, perquè volem "canviar el món", hem d'adaptar-nos al nou llenguatge de la gent per tal de continuar fent arribar a la resta de persones el missatge que abans transmetíem amb unes altres formes: amb un altre vocabulari o amb uns altres símbols.\nL'èxit dels lipdubs és una mostra més del canvi en les formes a l'hora de transmetre un missatge, una idea o un concepte. Com tots haureu pogut comprovar en la pròpia pell (i sinó fixeu-vos-hi), la majoria de debats no els guanya -desgraciadament- el millor contingut, sinó per la persona que hagi escollit la millor forma de transmetre el seu contingut als oients o participants. És trist, lamentable, indignant, preocupant, patètic, injust, irracional i llastimós. Però és així.\nEls lipdubs són la última creació dels professionals de la publicitat. Un munt de persones que s'ajunten per cantar una cançó, sempre alegres, enmig de confeti, globus, coreografies i gent disfrassada. Els primers lipdubs eren una reproducció fidel d'allò que els EUA intentaven anomenar “el somni americà”. Un poble feliç i benestant que no s'ha de preocupar per qui gestiona què, ni com, ni amb quins interessos. Tot va bé. No preguntis com funciona. Sigues feliç...\nPerò mica en mica han anat sorgint altres lipdubs. Ara un per anunciar les Festes Majors Alternatives de Gramenet del Besòs, ara un altre per revaloritzar el Barri Vell d'Olot, ara un altre per la independència dels PPCC que ha assolit el rècord mundial de participació, ara un altre per la independència i el socialisme, etc. Tots ells han tingut un gran impacte social i s'han escampat molt ràpidament entre un munt de gent que normalment no s'interessa per aquestes coses. I els ha arribat el missatge, senzillament, perquè s'han utilitzat formes que connecten amb la gent.\nFa massa temps que el moviment revolucionari es preocupa més per mantenir-se fidel a les formes dels moviments revolucionaris d'altres segles que no pas per construir-ne de noves, adaptades a la societat actual, per tal d'assolir els seus objectius de fons. Aquest llast que arrosseguen la majoria d'organitzacions autoanomenades revolucionàries ens fa perdre un munt de temps havent de justificar, a més del fons, la forma que utilitzem. Coi, per què no assumim d'una vegada les eines publicitàries i de difusió que sí que funcionen?\nPer sort, hi ha gent que s'ha adonat que amb un simple vídeo es convenç a molta més gent que fent servir les típiques estratègies de guerrilla i grup minoritari que hem utilitzat durant tants anys (a vegades perquè no hi havia alternativa, a vegades per desconeixement). Per canviar la societat necessitem gent que inspiri confiança i seriositat a aquesta massa social que mai llegeix els nostres pamflets, que mai va als nostres actes, que mai va a manifestacions i que mai visita les nostres pàgines web. Hi ha un tou de gent, la majoria, que no farà mai cas a qualsevol cosa que digui un “antisistema”, però sí que en farà si li diuen els experts, els professors d'universitat o qualsevol persona amb americana i corbata que surti als Matins a TV3.\nPodem deixar que els experts, els professors d'universitat i els encorbatats siguin “els altres”. O podem aprendre'n dels experts de la publicitat i començar a fer arribar el missatge a la gent. Tinguem lipdubs per canviar el món, tinguem experts per canviar el món, tinguem professors d'universitat per canviar el món, tinguem gent amb americana i corbata per canviar el món. O deixem-ho córrer.\nAutòmates - Pacte amb Peter Pan


L’etiquetatge de productes en català: on és? | Articles d'opinió | Plataforma per la Llengua\nL’etiquetatge de productes en català: on és?\nAnna Giralt Dilluns, 9 de juliol de 2007\nUna vegada hi havia una llei de política lingüística. Aquesta llei s'anomenava 1/1998 i tenia com a objectiu general el de continuar impulsant el procés de recuperació i de presència del català. Contenia un article, en concret el 34, que vetllava perquè l'etiquetatge, l'embalatge i les instruccions d'ús dels productes distribuïts en l'àmbit territorial de Catalunya fossin comunicades en català.\nAquesta llei tenia un tiet no gaire llunyà anomenat Estatut del Consumidor el qual reconeixia, des de 1993 i en el seu article 26, el dret dels consumidors i consumidores a rebre en català les informacions dels productes que consumien. El tiet era una persona molt prudent i com que es coneixia perfectament, ja en el seu naixement es va fixar el termini d'un any per a l'acompliment del seu propi objectiu.\nEl temps ha passat i aquest conte s'ha transformat de marc legal a una utopia que sembla no assolible. Dotze (12!) anys després de l'entrada en vigor de l'obligatorietat d'etiquetar en català continuem esperant que això esdevingui una realitat. I, com bé ja sabem, qui espera es desespera.\nÉs per això que La Plataforma per la Llengua, juntament amb altres associacions de defensa de la llengua, van adreçar ara ja fa unes setmanes una carta al Molt Honorable President de la Generalitat de Catalunya, José Montilla, demanant-li que solucioni la manca de compliment per part dels successius Governs Catalans de la legislació sobre la presència de la llengua catalana en l'etiquetatge.\nDes de La Plataforma per la Llengua es considera que els apunts aquí breument comentats són prou greus com per adonar-nos que la realitat a voltes supera la ficció i que cal deixar les paraules per passar a l'acció. Actuar és una responsabilitat tant individual com col·lectiva que no es pot defugir.\nI vet aquí un gos, vet aquí un gat que aquest conte tan sols ha començat.


'Mou-te pel mar': esport, salut i consciència ambiental\n03/10/2019 Esports - Jordi Rodríguez\nTeresa Ferrés, de Twinapp Running i Joan Mateu, de RunWomanRun, avui al 'Temps afegit'.\nLes activitats que es van fer la setmana passada al voltant del projecte 'Mou-te pel mar' han deixat un balanç de dues tones de deixalles recollides. L'esperit de la campanya gira sobre tres eixos: fer esport, fer salut i estimular la consciència per la preservació del medi ambient. La plataforma digital Twinapp Running i l'associació RunWomanRun es proposen ser l'eina per fer arribar aquest missatge a la societat.\nPer fer-ho compten amb la complicitat d'institucions i empreses que aposten per la promoció de polítiques sostenibles, fet que els ha possibilitat, per exemple, accedir al suport dels fons de la Unió Europea, a través dels Grups Locals d'Acció Pesquera. 'Mou-te pel mar' ja ha començat a mostrar les seves accions sobre el terreny. La setmana passada, els pescadors de Palamós van recollir en un contenidor totes les deixalles que capturen amb les seves xarxes. A més, es van organitzar dues eco-marxes, a Palamós i a Sant Feliu de Guíxols, per sortir a fer esport i recollir la brossa que es troba en el camí, a més d'una sortida amb alumnes de l'escola Vedruna, amb aquest mateix objectiu. El resultat, dues tones de deixalles i fer de corretja de transmissió per generar consciència sobre el problema dels residus, sobretot els plàstics, en el medi natural. Teresa Ferrés, de Twinapp Running, ho ha explicat avui al programa 'Temps afegit' de Ràdio Palamós..\nRunWomanRun és una entitat que va néixer l'any 2018 per fomentar l'esport com a mitjà de fer salut, i que des d'aleshores ha treballat estretament amb Twinapp Running, ara també en el projecte 'Mou-te pel mar'. Joan Mateu en forma part. Ell destaca el compromís de les generacions més joves, com van poder comprovar amb l'activitat que van fer amb alumnes de l'escola Vedruna.\nLes pròximes eco-marxes que organitzarà 'Mou-te pel mar' seran el dia 27 d'octubre a Roses, i el 3 de novembre a Blanes.\n12/02/2020 - L'Ajuntament ha d'aturar el concurs dels aparcaments públics per un error tècnic\nPocs dies després d’haver-lo posat a concurs públic, l’Ajuntament de Palamós ha hagut de...\n27/09/2019 - Medi Ambient 'Plogging' a Palamós aquest diumenge, dins el projecte 'Mou-te al mar'


Som un establiment dedicat a l'estilisme masculí des del seu naixement. Sempre en constant renovació Barberia Masó ha treballat per donar el millor servei i qualitat a tots els clients.\nÉs per això que Barberia Masó i amb el suport de l'Ajuntament de Banyoles, s'ha adherit al programa de formació SICTED per obtenir el Segell de Qualitat Turística en Destí i així millorar la qualitat del nostre ofici.\nA Barberia Masó aquest mes de gener de 2014 ens han otorgat el Segell de Qualitat Turística en Destí (SICTED) amb la col.laboració de l'Ajuntament de Banyoles. Aquest segell garanteix la màxima atenció i qualitat davant dels nostres clients i turístes.\nDes de Barberia Masó sempre donem prioritat al benestar dels nostres clients, per això, hem adoptat criteris de gestió mediambientals al nostre\nNascuda l'any 1991 a Mata (Porqueres, Pla de l'Estany) com a Perruqueria per a homes en Josep Masó va iniciar la que és avui dia la Barberia Masó. L'any 1996 es va instal.lar a Banyoles on l'establiment ha seguit en la mateixa direcció pel que fa a la idea principal... tallar el cabell a l'home.\nPerò la innovació ens ha fet seguir també cap a altres àmbits com ara adequant els tipus de tallat segons les tendències (llargs, crestes, degradats, escalats, difuminats, curts, etc.), depil.lacions facials, rentats de cabell amb massatge capil.lar, books de fotografies, ondulació o estirament del cabell, l'aplicació de diferents tipus de tints pel cabell (bàsics o fantasia), banys de color, decoloracions (decoloracions totals o parcials).\nTambé s'ha diversificat la manera de posar-vos en contacte amb Barberia Masó. Ho podeu realitzar com sempre des del telèfon 972 57 40 00, per internet www.barberiamaso.com, a través del facebook, amb correus electrònics info@barberiamaso.com amb el wattsapp a través del telèfon 646 02 42 02 o personalment a la Ronda Monestir, 82 de Banyoles.\nAquest any 2022 la història de Barberia Masó fa un altre pas, una altra motivació per seguir endavant...\nEstem molt contents d'haver-ho aconseguit juntament amb tots vosaltres. Gràcies pel vostre suport. Per molts anys, també, a tots vosaltres!!


Apartment De Ontsnapping Noord-Beveland Països Baixos - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nApartment De OntsnappingApartamentA. van Heestraat 22, Kamperland, Noord-Beveland, Països Baixos, 4493 AK - Veure al mapaExcel·lent8,1Basada en17comentarisApartment De OntsnappingVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 24 fotos\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Kamperland, Apartment De Ontsnapping és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Apartment De Ontsnapping ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, s'admeten animals de companyia. Les instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, aparell de televisió, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable, nevera a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Apartment De Ontsnapping és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Kamperland.