No ens enganyem, les persones no naixen amb una identitat trobada; se l’han de fabricar, i sense instruccions. La literatura i la imaginació són instruments que ajuden l’escriptor a assajar-se, a descobrir-se perquè el “jo se’ns escapa”, segons ens diu l’autor. Des dels orígens, la literatura íntima contempla l’home i el món com un bosc profund, difícil d’accedir-hi; per tant, s’han d’explorar i cercar sendes per a identificar-lo i travessar-lo. L’escriptor és una mena d’espeleòleg que se submergeix en camins no sempre coneguts i un pacient arxivador que en constata el perible. Per a fer creïble la travessia i mostrar la fidelitat a l’aventura comuna, la real i l’escrita, l’autor ha d’estar alerta, ha de vigilar el que fa, i per aquest motiu, s’autoexigeix sinceritat constantment: es revisa, lluita contra la pols i l’apatia dels hàbits, pesa el sentit de les paraules, lluita contra l’opacitat de llenguatge i desbrossa les confusions de les paraules.\nQuin tipus de dietari és Sobre una neu invisible? Com altres gèneres, no és una fórmula tancada; és una operació que li permet agafar components d’altres operacions: té punts de la biografia, de la confessió i de l’assaig, per posar-ne només uns exemples, sense desenvolupar-los extensament. El que es veu clar és que desenvolupa in extenso l’ideal de Montaigne: mostra el trànsit del jo, el procés de la travessia vital. Rebutja parlar en termes universals i s’aboca, tot i les vacil·lacions, a cartografiar el coneixement de si mateix, perquè és l’única certesa que pot testimoniar i defensar. Això no suposa cap renúncia a la veritat, perquè aquesta no és un manual d’ús, sinó un horitzó a esculpir pels valors que són gestionats a cada moment.\nEl llibre no és una mera continuació de Trajecte circular; és molt més: hi trobem més seguretat, una maduració de la veu i de l’instrument i s’hi obri el ventall de perspectives, el to sembla més flexible, augmenten les tecles de la ironia i s’arrisca pel costat incisiu en escenes concises, poc expansives. Encara que no s’esplaie en els hàbits quotidians, exposats sovint amb una precisió reticent, no els defuig; li cal la realitat perquè els casos concrets són el centre de la reflexió, el fil conductor del discurs i no només una excusa. Els exemples, per dir-ho així, són on rauen la versemblança i la veritat. Si l’autor és judica i judica els altres ho du a terme per remarcar la seua singularitat i exposar la seua capacitat d’anar més enllà de l’epidermis de les situacions particulars i esgrimir la destresa d’incloure-les sovint en el marc d’una visió més completa de l’home. El judici i la consciència són els mecanismes que fa servir per a il·luminar el significat o la intenció de cada acte tema i detectar, si cal, la responsabilitat que se’n desprén.\nEl rebost de temes, com correspon a un dietari, és gros i variat. A banda de les circumstàncies i els canvis, lligats als ànims i a l’estat físic, desfilen el temps, la memòria, la censura i autocensura en el món actual, la situació valenciana en manifestacions múltiples, les gens fluïdes relacions culturals entre el nord i el sud. El dolor, la mort...\nEn el quadern d’un creador, el diàleg amb l’art és imprescindible. El nombre de referències a músics, pintors, pensadors i escriptors és generosa. No podia ser de cap altra manera. Parlar d’art és parlar també de la vida, perquè la lectura, la imaginació i la creació són vida, no són coses distintes. De fet, l’estètica és la via de l’artista per a aprofundir-hi, per a esmolar la mirada i afinar el dibuix de la seua visió. La literatura permet a Alonso fer més intensa la vivència, la mirada, que fa més viva l’experiència vital o artística, que tinga sang i més nervi.\nLa lectura de Sobre una neu invisible ha estat una experiència immensa per a aquest lector per la humanitat que destil·len les entrades, per la justesa i la profunditat de les reflexions, per la prosa gens pretensiosa, fluida i neta, amb climes lírics, amb colpiments de l’aforisme, i molts moments d’una alta bellesa.\nCal felicitar el Diario.es per donar a veu a Francesc Calafat, un dels nostres millors crítics literaris. De segur que ens transmetrà l'estima per la literatura que tant necessita la nostra societat. I no podia començar sinó amb un molt bon llibre com és el dietari de Vicent Alonso.\nPrimarias exprés: Ciudadanos da 24 horas a los afiliados para inscribirse y competir contra Toni Cantó\nEls Cotino van fer una altra pilota amb una concessió adjudicada pel PP: 9 milions pel 33% de les residències concertades


Màquina automàtica d’etiquetatge de cola - Micvd.com\nLa nostra màquina d’etiquetar cola és autònoma en funció de les necessitats del client. Generalment aquesta màquina és de la varietat de rotació. L’ampolla a etiquetar es col·loca al lloc estipulat i gira al voltant de manera que es pugui aplicar tot l’adhesiu envolvent.\nEls envasos rodons posicionats amb precisió pel cuc d’alimentació per al funcionament de l’embolcall al punt d’etiquetatge, el cilindre de cola giratori rep cola freda del recipient de cola que posteriorment es transfereix al rodet de goma de cola. Finalment, una pel·lícula fina, uniforme i fina de cola es transfereix al coixinet. El contenidor rodó del transportador mòbil al cuc d'alimentació actua una seqüència, que resulta en l'oscil·lació de la caixa d'etiquetes. El mestre rotatiu d’etiquetes alineat amb l’ajuda de recollir els dits del mestre d’etiquetes i amb una caixa oscil·lant. El cilindre de recollida rep etiquetes amb l'ajut dels dits de recollida del mestre d'etiquetes. El cilindre de recollida subjecta perfectament les etiquetes a causa del buit durant el seu moviment de rotació. Simultàniament, els dits de recollida es mouen a l'interior, el contenidor rodó es mou sobre el transportador amb l'ajuda de cuc i etiqueta enganxada al cilindre de recollida embolicat al contenidor gràcies a les cintes de tires. coixinet estacionari que garanteix una fixació perfecta i perfecta de l'etiqueta.\nMàquina automàtica d'etiquetatge de cola de fusió\nEs produeix una màquina etiquetadora de cola automàtica fosa NPACK per a l’ampolla rodona per cola calenta, màquina d’etiquetatge d’etiquetes OPP de cola calenta. La cola calenta pot enganxar les dues vores de l’etiqueta.\nL’automatització i control general de l’ús del control de PLC, del sistema servo, del sistema inversor, dels sistemes de control de temperatura i d’altres necessitats amb un control integral del punt.\nLa màquina automàtica d'etiquetatge de cola de fusió està dissenyada per a l'ampolla de beguda amb etiqueta Opp per la màquina etiquetadora de cola de fusió calenta i calenta, la màquina automàtica d'etiquetatge de cola en calent és del tipus lineal. la màquina etiquetadora de cola de fusió calenta 30000pcs / hour per a ampolles d'aigua pura.\n1 Fàcil operació per ajustar el ganivet de tall d'etiquetes\n2 Tambor de buit fabricat amb material d'alta rigidesa per reduir la fricció i l'estàtica\n3 Canvis ràpids: el disseny modular i les peces de canvi d'alliberament ràpid tenen canvis ràpids i fàcils en deu minuts\n4 És possible i exactament utilitzar la nansa per ajustar la posició del ganivet de tall\n5 Col·lector de buit a la part inferior del tambor i del tallador, fabricat amb material resistent a la calor i al desgast\n6 Controlador automàtic de longitud de l’etiqueta per ajustar la posició d’I-MARK\nmodel NP-HGL Màquina automàtica d’etiquetatge de cola de fusió\nVolum d'ampolla adequat 500ml-750ml\nForma d’ampolla Ampolla rodona\nDiàmetre de l’ampolla: 55mm-70mm\nMaterial aplicable de l’etiqueta PAPER, PP, BOPP, PVC, PE, ETC\nMaterial aplicable de l’ampolla PE, PET, ampolla de vidre, POP Can\npoder 308 VOLTS, 3 FASES, 50-60 HZ, 9 -12 KW\nEl consum d'aire 4Mpa\nDimensió de la màquina L5000 × W1800 × H2000 mm\n1 Equips de seguretat de sobrecàrrega en excés en la zona de conducció\n2 Tap per al funcionament anormal de la roda estel·lar d'alimentació\n3 sobrecàrrega per alimentar ampolla (comprovació del sensor)\n4 sense ampolla sense etiquetatge\nMàquina d'etiquetatge de cola en fred\nEs produeix una màquina etiquetadora de cola en fred NPACK, especial per a l’etiqueta de paper per a ampolles rodones, llaunes, gerres per cola humida / freda, la cola és la cola de resina\nEtiquetadora automàtica d'embotellat de cola humida, màquina d'etiquetatge de cola automàtica de gerres rodones.\nLa màquina etiquetadora de cola en fred està dissenyada per a l’etiqueta de paper per a llaunes, gerres, ampolles i qualsevol tipus d’envàs rodó. El client carrega les etiquetes de paper a la caixa d’etiquetes i la cola mullada és la cola de resina. És per a la meva indústria alimentària i química. Màquina automàtica completa d'etiquetatge d'ampolles de cola humida automàtica.\n1 Amb cargol d'ampolla separada\n2 La mida de la caixa d’etiquetes es pot canviar segons la mida de l’etiqueta diferent.\n3 Utilitza la bomba de cola i la cola es pot utilitzar circularl\n4 Compareu-les amb les etiquetes autoadhesives, les etiquetes de paper són de baix cost\nmodel Màquina d'etiquetatge de cola en fred NP-GLB\nCONDUIR Motor motoritzat\nDIAMETRE DE BOTELLA Ф55-110mm\nALTA DE L’AQUESTELL 60: 450mm\nVELOCITAT DE VELOCITAT 50-120pcs / min\nETIQUETAR Amplada: 20-220mm Longitud: 80-370mm\nPRECISIÓ ± 1mm\nTALLA DE LA MÀQUINA 2400 * 824 * 1100mm\nENERGIA CA 220V / 380V 50 / 60HZ 750W\n1 També es pot canviar la quantitat de cola que flueix per satisfer les diferents peticions d'etiquetatge.\n2 conductor de motor de merda\n3 L’etiqueta de paper i la cola de resina és més barata que l’etiqueta adhesiva\n4 Qualsevol tipus d’envàs rodó amb etiqueta de paper per cola freda


Els joves d'Urgell participen en l'Aplec de l'Esperit a Banyoles - FÒRUM.ad\nUna quarantena de joves d’Urgell, provinents de diversos punts (Tremp, Balaguer, Andorra, Ribes, La Seu d’Urgell) han participat el dissabte dia 7 de juny, vigília de la festa de Pentecosta, a l’Aplec de l’Esperit, la trobada interdiocesana de joves que s’ha celebrat a Banyoles. També hi ha participat membres de la Delegació de Joventut, encapçalats pel Delegat, Lluís Plana: Carme Girart i Mn. Alfons Vàsquez han acompanyat els grups de Ribes i de Balaguer. Mons. Joan-Enric Vives també s’ha fet present i ha participat molt activament dels tallers de reflexió, ha compartit el dinar amb els joves i ha concelebrat la lluïda Eucaristia al Pavelló d’Esports del Parc de la Draga, a Banyoles. Anava acompanyat del Secretari General, Mn. David Codina.\nLa jornada de l’Aplec s’ha iniciat a quarts d’onze del matí amb els parlaments de benvinguda: l’alcalde de Banyoles, Miquel Noguer, l’alcalde de Porqueres, Salvador Ros; la Vicepresidenta de la Generalitat de Catalunya, Joana Ortega; el Director General de Joventut de la Generalitat de Catalunya, Antoni Reig; i la Subdirectora General d’Afers Religiosos, Carme Bañeres, pel que fa a les autoritats civils; ha tancat la salutació el Bisbe de Girona, Mons. Francesc Pardo, que ha agraït a les autoritats el suport per dur a terme l’activitat, i ha dit als joves “gràcies a tots nois i noies pel que sou, pel camí que feu i perquè avui sou aquí (…) perquè et preguntes per Jesús, per la seva proposta i el que significa per la teva vida, perquè vols recuperar el coratge per continuar seguint a Jesús com a deixeble”.\nA tres quarts de sis s’ha iniciat l’Eucaristia, concelebrada pels deu bisbes de les diòcesis amb seu a Catalunya, i un centenar de sacerdots que acompanyaven els grups de joves, a l’interior del pavelló esportiu. La missa ha estat solemnitzada per l’Orquestra diocesana de Girona i el seu cor de joves i s’han viscut alguns moments molt emotius. En acabar, els joves de la diòcesi de Tortosa havien preparat un fi de festa amb focs d’artifici per cloure l’Aplec.\nL’Aplec de l’Esperit se celebra des de l’any 1982, organitzat pel Secretariat Interdiocesà de Joventut de Catalunya i Balears, enguany s’ha fet amb el lema És el Senyor! Amb la intenció que els joves fessin experiència de Jesucrist i es trobessin amb el Senyor, com els deixebles que, al voltant del llac, escolten la Paraula del Senyor, experimenten la seva filiació amb el Pare i el reconeixen viu.\nNotícia Anterior: Professionals de la revista italiana ‘Motociclismo’ fan una ruta pel Pirineu\nSegüent Notícia: Tres intoxicats per una mala combustió a Canòlich


Manifest Contra el Racisme i la Xenofòbia, en defensa de la Democracia - IDHC\nManifest Contra el Racisme i la Xenofòbia, en[...]\nIncidència | Dissabte, 1 de gener de 2011\nCIE Intolerància Discurs de l'odi Llei d'Estrangeria Immigració Democràcia Xenofòbia Racisme\nA Europa s'està apostant per una política restrictiva amb els drets, tant socials com polítics, que afectenel conjunt de la població, però que és especialment punyent\nen el cas de les persones d’origen no comunitari. Des de la Directiva del Retorn, més coneguda com a Directiva de la Vergonya, fins a les deportacions, a França, de ciutadans i ciutadanes romaneses pel fet de pertànyer a l’ètnia gitana, els exemples són tan nombrosos com greus. Es va consolidant, dia a dia, una situació d’apartheid jurídic que\naboca una part important de la població a l’exclusió social i a la marginació, i referma la idea d’Europa com a fortalesa i els estats membres, com a executors de l’expulsió i la segregació. El creixement, tant en nombre com en suport, que han viscut els partits d'extrema dreta en les darreres eleccions a diferents països, és conseqüència del model d'Unió Europea que s'està construint.\nL’Estat espanyol s’inscriu plenament en aquest context internacional i les successives Lleis d’Estrangeria han anat restringint cada vegada més els drets de les persones no espanyoles, d’origen no comunitari. En són dos exemples clau, d’una banda, l’existència dels 11 Centres d’Internament per a persones Estrangeres (CIES) dins de territori espanyol – una versió light dels camps de concentració, on persones\nque no són retingudes per haver comès cap delicte sinó per no tenir la documentació en regla, viuen en estat d’excepció dels seus drets fonamentals fins a 60 dies-; i de l’altra, l'externalització de fronteres a través d'acords econòmics del Govern espanyol amb països dictatorials, en els quals no es reconeixen els drets humans, i que estan construint autèntics camps de concentració fora de qualsevol control, destinats a les persones immigrants que intenten arribar a Europa.\nTot i així, constatem amb consternació que en el nostre país està prenent forma i guanyant seguidors el monstre de la intolerància.No seria d’estranyar que tinguéssim l’ingrat privilegi d’exportar, a laresta de l'Estat, l’experiència del primer partit feixista i xenòfob de la democràcia postfranquista.\nA les últimes eleccions catalanes molts dels partits de tradició democràtica, els uns per covardia i els altres per oportunisme, han optat per fer de la immigració, del poble gitano o d'altres minories ètniques, així com també de la convivència, un instrument de rèdit electoral, sense pensar en les possibles conseqüències. Què no passarà a les properes eleccions municipals? Hem de resignar-nos a patir la mateixa falta d’ètica i respecte a cada procés electoral? Quin tipus de societat i de democràcia estem construint, si l’exclusió és la base de les polítiques dels que ens governen?\nEuropa té poca memòria històrica i ni Catalunya ni Espanya no en tenen gaire més. Si continuem abonant el discurs de la por i de la inseguretat, si continuem confonent víctimes amb culpables, si continuem estigmatitzant una part de la població a causa del seu origen, forçosament acabarem repetint un dels capítols més nefastos del passat europeu i acabarem constatant, una vegada més, que el racisme mata. No podem continuar amb aquest silenci còmplice si no volem repetir la part més fosca de la nostra història. Araés el moment de recordar aquella Europa que es va alçar per dir MAI MÉS! Araés el moment de recuperar l’esperit d’aquella Europa que es vanta de ser el bressol de la fraternitat i dels drets humans. Ara, que encara hi som a temps, és el moment de rebutjar discursos excloents i de construir una societat basada en la igualtat de drets i d’oportunitats per a tothom, en el diàleg i en el consens, en la construcció d’uns valors comuns que afavoreixin la convivència i el bon veïnatge entre totes les persones.


Actualitzada 21/05/2021 a les 06:10\nLa setmana passada i ahir al Consell General vàrem començar a discutir sobre el model de les pensions, un model que és cert que va funcionar durant molts anys, però que els socialdemòcrates fa temps que anem reivindicant que s’ha de modernitzar i transformar. Les velles polítiques que havien funcionat durant molts anys, però que ara ja fa temps que han deixat de funcionar i s’han d’adaptar malgrat que als diferents governs conservadors els ha costat molt de temps, massa, reconèixer-ho i no ho han cregut convenient fins que l’aigua els ha començat a arribar al coll.\nUna de les premisses que tots els conciutadans hem i hauríem de demanar als nostres governants és que se sàpiguen anticipar als problemes i no haver d’esperar que sigui massa tard o tot molt més costós i feixuc. Quan a vegades molta gent em diu que “tots els polítics sou iguals” nego sempre la major perquè no és cert, i es constata encara més quan es tracta de fer progressar la societat adaptant-la, transformant-la o modernitzant-la per estar més i millor preparats per al futur, que és quan els governs progressistes i els governs conservadors posen més de manifest les seves diferències.\nFa ja uns quants anys que sabem que el nostre model sobre les pensions necessita revisió i una reforma per tal de poder garantir que tothom pugui viure dignament un cop s’hagi jubilat després d’haver-hi contribuït fortament. Els socialdemòcrates defensem, i així ho creiem fermament perquè forma part del nostre ADN, que hi ha polítiques públiques que necessiten no només del consens de la classe política sinó també d’una part molt important de tota la societat civil. Per això avui ens felicitem que els tres partits conservadors que donen suport al Govern hagin acceptat la proposta dels socialdemòcrates per fer un pacte d’Estat que compti amb la societat civil i no només amb la comissió de Finances, tal com aquests havien proposat la setmana passada. Una proposta del grup socialdemòcrata que humilment crec que contribueix significativament per tal de poder arribar a un major i més ampli acord en benefici de tota la ciutadania perquè les pensions són cosa de tots.\nFMI mountain va dir..Tot està pactat amb l'FMI, els inspectors del organisme i les seves polítiques d'austeritat han decidit allargar l'edat de jubilació, incrementar les cotitzacions i apujar el preu del punt.\nQuin sense sentit estàs dient. El problema no és del FMI, som els ciutadans d'aquí que tenim un problema i no i farem si no es fa res.\n#2 FMI mountain\nDe “humil” res de res. Qualsevol cosa es bona per posar-se una medalla. Ja hi van uns quans articles així


Puig parla de "ganes ferotges de batalla campal" i denuncia "nous mètodes de violència urbana"\nEncara amb la ressaca de la jornada d'aquest dimecres ha arribat l'hora d'analitzar, ja en fred, els fets. Felip Puig, encarregat del dispositiu de seguretat muntat al voltant del parc de la Ciutadella, n'ha donat explicacions en una compareixença en què, després d'assegurar que es va intentar sense èxit el diàleg previ amb els convocants de la protesta, va quedat demostrat que "hi havia ganes ferotges de batalla campal" i ha advertit que estem davant de "nous mètodes de violència urbana sota una falsa aparença de protesta pacífica". Puig també ha parlat de "filtracions" que van posar en perill l'operatiu policial i ha anunciat s'ha identificat deu persones més relacionades amb els aldarulls, que ha qualificat d'"atemptat institucional".\n16/06/2011 - 12.43 Actualitzat 18/06/2011 - 13.38\nEl conseller de l'Interior, Felip Puig, ha comparegut des de la seu de la conselleria per explicar com es van desenvolupar els fets d'aquest dimecres al voltant del parc de la Ciutadella, uns incidents que es van saldar amb una quarantena de ferits lleus i sis detinguts, més un setè d'aquesta matinada. Puig ha explicat que el dispositiu policial va comptar amb fins a 600 efectius dels Mossos en els moments més àlgids dels incidents.\n"Ganes ferotges de batalla campal"\nAbans, però, el primer que ha volgut aclarir rotundament el conseller de l'Interior és que tots els intents per establir negociacions amb els convocants de l'acte de protesta, dimarts passat, van ser infructuosos: "No hi va haver cap oportunitat de diàleg", ha afirmat. Seguidament s'ha mostrat orgullós pel fet que s'havia marcat dos objectius i tots dos es van complir: la celebració del ple parlamentari i el manteniment de la Ciutadella neta d'incidents.\nI és que, segons el conseller, "hi havia ganes ferotges de batalla campal". El conseller ha afegit que la capital de Catalunya s'enfronta a "nous mètodes de violència urbana sota una falsa aparença de protesta pacífica", tot i que ha admès que al darrere també hi ha "ciutadans carregats de bona fe, els autèntics indignats". De fet, Puig ha distingit clarament en assegurar que "hi ha una minoria violenta que s'intenta aprofitar del moviment del 15-M", però, també ha dit els violents utilitzen "mètodes sofisticats" i que "cada vegada són més".\nEl conseller ha considerat que els violents, als quals ha qualificat també de "guerrilles urbanes", van cometre un "atemptat institucional" en agredir els diputats, i ha considerat que aquests comportaments no poden tenir "ni impunitat ni empara", perquè són molt greus. També ha assegurat que els organitzadors del bloqueig van posar en dificultats l'operatiu policial perquè en van conèixer els detalls gràcies a errors informàtics i als mitjans de comunicació.\nMés identificacions i detencions\nEl titular d'Interior ha explicat que el dispositiu policial es manté avui davant la "possibilitat, no probabilitat" que les protestes es repetissin, tot i que la normalitat ha tornat a la cambra catalana. També ha assegurat que "les actuacions de la policia seguiran fins a identificar el màxim nombre de persones que van agredir representants del poble". Puig també ha carregat contra Arcadi Oliveres, president de la fundació Justícia i Pau, per haver afirmat que entre els violents hi havia agents dels Mossos infiltrats que van atiar els incidents i ha anunciat que s'estudia si ha comès un delicte de calúmnies contra la policia catalana.\nDesprés que s'han anunciat ja accions legals per part del Parlament i que la fiscalia hagi obert diligències, Puig ha anunciat que, a més dels set detinguts, alguns dels quals ha assegurat que tenen antecedents policials, hi ha deu persones més identificades com a participants en els aldarulls. I és que des del Parlament el president Mas ja ha advertit que hi hauria més detencions relacionades amb el setge als diputats.\nEl conseller ha recordat que "s'està treballant" i ha demanat poder-ho fer des de la "discreció". Respecte als delictes que se'ls imputarà, Puig ha assegurat: "Se'ls persequirà per tots els tipus de delictes que hagin comès", en referència a la possibilitat que se'ls imputi per haver intentat impedir la celebració del ple parlamentari.\nEl conseller també ha negat amb rotunditat l'autenticitat de les acusacions basades en un vídeo que corre per la xarxa segons les quals hi havia policies d'incògnit animant a la violència. El conseller ha recordat, en aquest punt, que identificar agents de les forces de seguretat que treballen d'incògnit és un delicte.\nPuig compareixerà al Parlament\nEl conseller d'Interior compareixerà en comissió parlamentària a petició pròpia per explicar l'operatiu d'aquest dimecres. Ho farà després que hagi rebut les crítiques de l'oposició per un desplegament que el mateix Puig ha reconegut que no va poder garantir la protecció a tots els diputats que aquest dimecres intentaven entrar a la cambra catalana i van ser insultats i assetjats. El conseller s'ha reunit aquest dijous a la tarda amb representants dels grups parlamentaris i els ha demanat disculpes. Al marge que PSC i ERC hagin demanat la seva compareixença, Felip Puig presentarà aquest divendres la seva sol·licitud.


Colau crea una oficina d’afers interns i una bústia anticorrupció | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nColau crea una oficina d’afers interns i una bústia anticorrupció\nL'òrgan disposarà de 55 “agents de transparència”, funcionaris de les àrees, els districtes i les empreses municipals\nBarcelona 26 NOV 2015 - 13:17\tCET\nAda colau en l'acte de Barcelona en Comú, a l'Estació del Nord. C. Bautista EL PAÍS\nL'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, es va comprometre a "aixecar catifes" a l'Ajuntament durant el seu discurs de presa de possessió del càrrec. Cinc mesos després, el tinent d'alcalde de Drets de Ciutadania i Transparència, Jaume Asens, ha anunciat aquest dijous la creació d'una Oficina de Transparència per lluitar contra les males pràctiques i la corrupció que es puguin produir entre els treballadors o càrrecs electes del Consistori i les seves empreses.\nEs tracta d'una mena d'oficina d'assumptes interns, els professionals de la qual seran funcionaris que ja treballen a la institució i acreditin "coneixements en matèria jurídica i informativa i tinguin un currículum impecable", en paraules d'Asens. El responsable de l'oficina serà el gerent municipal de Recursos, Joan Llinares, que ha defensat que es tracta de "complementar i aprofundir l'estructura existent".\nL'oficina tindrà tres àrees: de control de gestió, d'anàlisi i de transparència. I una de les seves eines serà una bústia ètica de denúncies sobre males pràctiques, que podran procedir tant de la mateixa Administració com de la ciutadania, que podran alertar de males pràctiques de forma anònima. A més, l'oficina es basarà en la informació que proporcionin 55 funcionaris de les àrees, els districtes i les empreses municipals i que han estat designats "agents de transparència". Tant Asens com Llinares han admès que ja existeixen canals d'alerta, com la figura de la Síndica de Greuges, però han assenyalat que l'oficina crea "una estructura per analitzar el que detecten".\n"Volem ser avantguarda, punta de llança en les bones pràctiques contra la corrupció, ens vam comprometre al programa a posar fi a les zones fosques, les portes giratòries que connecten despatxos oficials amb grans empreses, aixecar catifes i limitar sous i mandats", ha defensat Asens, que ha apuntat: "No volem projectar cap ombra sobre aquesta administració, sinó enfortir el seu prestigi". "La corrupció afecta més les institucions que no estan preparades i la transparència és un antídot per dificultar que arreli en les pràctiques de funcionaris i càrrecs públics", ha dit el tinent d'alcalde, que com a exemple ha exposat: "Es tracta que si tinc algun comportament irregular, la meva secretària em pugui denunciar".\nL'oficina tindrà també un Consell Assessor per a la Transparència. Dotze persones, entre les quals figuraran tècnics i membres de la societat civil "que han tingut un paper destacat en la lluita contra les males pràctiques i la corrupció". Algunes de les persones que hi figuraran són Simona Levi i Sergio Salgado, activistes d'iniciatives com XNet o la querella contra Rodrigo Rato; l'exdiputat David Fernàndez, que va presidir la comissió parlamentària sobre el frau, l'evasió fiscal i la corrupció; Enric Pons, de la plataforma ciutadana que promou auditories del deute, i Miguel Ángel Mayo, del sindicat de tècnics d'Hisenda Ghesta.\nCom a responsable de l'oficina, Llinares ha explicat que els 55 agents ja hi estan col·laborant, i que s'està ultimant la fase d'elecció dels responsables de les àrees, uns llocs que han despertat un interès "notable" entre els funcionaris de l'Ajuntament, ha assenyalat. L'oficina, ha explicat Llinares, compta amb els serveis jurídics o la intervenció, ja existents, i col·laborarà amb altres instàncies, com la Fiscalia o els jutjats si hi hagués indicis penals.


El Banc Sabadell fuig de la DUI - La Valira\nEl Banc Sabadell fuig de la DUI\nEl Banc Sabadell ha decidit canviar el seu domicili social davant la perspectiva d’una eventual declaració d’independència al Parlament de Catalunya. La nova seu social no s’ha confirmat encara, però s’apunta com a opcions més probables Madrid i Alacant. El destí es decideix en la reunió extraordinària del consell d’administració que té lloc aquesta tarda, publica El País.\nLa caiguda en borsa del Sabadell s’ha frenat coincidint amb l’anunci del trasllat del seu domicili social. El banc presidit perJosep Oliu, segons la mateixa informació, argumenta que es tracta d’una decisió tècnica en defensa dels interessos dels seus clients.\nEl trasllat del Sabadell posa sota el focus el gegant bancari català, CaixaBank, que encara no ha mogut peça en cap sentit. Segons fonts d’El Mundo, estudia establir-se temporalment a les Balears.


Inici › FAR, "Daybreak Explorations"\nFAR, "Daybreak Explorations"\nEl pianista del Priorat s'endinsa en el món de la improvisació amb la finalitat de descobrir emocions i música davant un públic. Aquest és el seu primer àlbum a piano sol, format amb què a principis d'any interpretava "Alone" des dels cingles de Siurana. L'àlbum consisteix en una selecció d'improvisacions realitzades en un auditori de Nova York. Per disposar de la màxima frescor, els enregistraments es van fer a les 7 del matí durant tres anys. En concert també inclourà composicions del pianista.\nEl preu inclou aperitiu acompanyat d'una copa de vi\nTel. 977 33 85 65 http://www.reuspromocio.cat/institut-pere-mata


1. Estudi de mercat de les comunitats de propietaris – CSIM\nGESTIÓ I SERVEIS A L'EDIFICI\n1. Estudi de mercat de les comunitats de propietariscsim-masterfebrer 14, 2022 març 11, 2022\nDins de les accions estratègiques que el CSIM desenvolupa, una de les més destacades per la seva importància i impacte és la realització d’un ampli i ambiciós estudi de mercat sobre les comunitats de propietaris.\nL’estudi se centra a saber com seran i com compraran els serveis immobiliaris els nostres futurs clients, en un horitzó de 10 a 15 anys. A partir de les dades que se n’obtinguin, també es presentaran solucions potencials per desenvolupar en un futur. D’aquesta manera, les empreses dedicades a la gestió i els serveis a l’edifici disposaran d’una eina indispensable per afrontar els reptes de futur amb garanties.\nL’estudi de mercat, que es va iniciar el novembre del 2021 i es preveu que finalitzi l’abril del 2022, permetrà anticipar-se a les demandes del comprador futur en serveis immobiliaris, ja que permetrà conèixer els criteris de compra dels copropietaris, la seva evolució futura i solucions potencials a desenvolupar per a ells.\nLa primera clau per a un bon estudi de mercat és l’acotació de la mostra, tant a nivell dels segments d’edat com a nivell geogràfic.\nPel que fa al segment d’edat, es tindran en compte variables com ara el poder adquisitiu, el poder de decisió i de compra i, finalment, la implicació. Per tot això, s’estimarà la població entre 30 i 55 anys.\nPel que fa a la zona geogràfica, l’estudi de mercat se centrarà a Catalunya i en un entorn urbà.\nQuè sabrem amb l’estudi de mercat?\nCaracterització dels consumidors actuals i a futur\nDespesa i evolució de cadascun dels targets\nDimensió del segment per targets\nGrau de sofisticació\nMotivació de la compra\nComunicació (impactes, Canals,…)\nTipus de compra (grau de planificació)\nTipologia de serveis comprats\nMoment de consum\nLa realització de l’estudi de mercat i el desenvolupament posterior de noves solucions a partir dels resultats obtinguts, permetrà que els proveïdors de serveis a comunitats de propietaris facin un salt qualitatiu en la seva oferta. En definitiva, es tracta de passar de ser un gestor d’incidències amb marges escassos, a optimitzar la gestió de l’edifici amb propostes proactives de valor.\nAlguns dels aspectes clau que s’analitzaran per al desenvolupament de les propostes de valor seran:\nImportància i valor afegit de l’AdF\n4. Projecte de desenvolupament de mercatcsim-masterfebrer 14, 2022 març 11, 2022\n4. Projecte de desenvolupament de mercat\n3. Projecte connecta l’edificicsim-masterfebrer 14, 2022 març 11, 2022\n3. Projecte connecta l’edifici\nNext Project2. Projecte integral de rehabilitació de l’edifici


La TANINOPLASTIA és un tractament capil·lar permanent 100% natural, aconsegueix reestructurar la fibra del cabell, tancar la cutícula i allisar la superfície. Amb aquesta tècnica s'aconsegueix que el cabell tingui un aspecte més sa, definit i brillant i minimitza la utilització constant de les planxes o l'assecador.\nLa diferència amb la resta de tractaments convencionals, és que no modifica definitivament l'estructura interna dels cabells, donant un aspecte natural, molt més mal·leable, brillant, sedós i resistent.\nRitual sense poder d'allisat\nManté la forma natural del teu cabell (llis, arrissat, ones, formes...)\nAporta volum i cos\nFacilita el pentinat, tant si el tens llis, amb formes , ones ...\nEfecte antiedat: recupera la vitalitat, lluentor i sedositat del teu cabell\nDurada de 20 a 30 dies.\n1 tractament de Tanino Bath per mitja melena\n1 tractament de Tanino Bath per cabell llarg\nS'ha de reservar prèviament al telèfon 938898412\n1 Cupó per persona\nPer regalar tots els que vulguis!\nTens 3 mesos per gaudir del teu cupó\nRecorda presentar el teu cupó imprès o descarregat al mòbil el dia del tractament


Àgora Vilamajor: Torna el cicle de xerrades alternatives amb la projecció del documental "La Plataforma"\nTorna el cicle de xerrades alternatives amb la projecció del documental "La Plataforma"\nMés de 500.000 families viuen amenaçades amb perdre casa seva. Organitzacions que analitzen el funcionament de la banca calculen que en els propers anys es superarà el milió d'execucions. Des del principi de la crisi s'han executat més de 350.000. Cada una afecta no només als propietaris dels inmobles que no poden pagar, també als avalistes, habitualment de l'entorn familiar.\nEl proper divendres 18 de gener a les 19h a la Biblioteca de Cardedeu, dintre del cicle de “xerrades alternatives” que organitzem Àgora Vilamajor junt amb una dotzena d’entitats i col·lectius d’indignats del Baix Montseny, es projectarà el documental “La Plataforma” produït per SICOM i Namuss Films.\nAmb aquesta projecció volem celebrar la finalització de la campanya de recollida de signatures de la ILP per la dació en pagament i el lloguer social que. A Cardedeu s'han recollit de llarg més de 4.000 signatures i arreu de l'estat, a falta de recollir els ultims plecs, es superen les 700.000.\n#LaPlataforma, el documental, tracta de la Plataforma d'Afectats per la Hipoteca i de la seva lluita en defensa del Dret Constitucional a una Vivenda Digna per a tots i preten ser una eina que afavoreixi el debat, aclareixi els drets que asiteixen a la ciudadanía i desfaci els equivocs que la informació interessada ha impregnat a la societat.\nGràcies a iniciatives com aquesta, s'ha aconseguit per exemple que ajuntaments com el de Sant Pere de Vilamajor aprovéssin mesures per una vivenda digna i en contra de les execucions hipotecàries perpetrades pels bancs (moció aprovada per unanimitat, amb vots a favor de ERC-Reagrupament, CiU, PSC, GISP i ISP-ICV-AE). Al passat ple de Sant Antoni de Vilamajor també es va presentar una moció pel dret a una vivenda digna, però va ser rebutjada per l'equip de govern (moció presentada per PSC amb el suport de SI i PUSA, rebutjada pels vots en contra de ERC-Reagrupament, AIV, CiU i trànsfuga (PP)).\nAl documental, participen importants juristes i experts en dret constitucional que aporten dades i arguments a favor dels afectats i en contra de la dictadura del pensament únic que pretenen imposar les entitats financeres.\nSi hi ha qualsevol persona en perill de desnonament al poble, si teniu familiars, amics o veïns en aquesta situació, que no es quedin sols, contacteu amb: agoravilamajor@gmail.com\nMés informació a la pàgina web de SICOM:\nSICOM és una asociació sense anim de lucre formada per periodistes i professionals preocupats pel futur del planeta i de la nostra societat\nNamuss Films és una productora audiovisual la cultura organitzativa de la qual és la de realitzar projectes periodístics lliures de condicionants mercantilistes.\nEtiquetes: #laplataforma, baix montseny, bancs, cardedeu, dació en pagament, desnonament, dictadura, PAH, plataforma d'afectats per la hipoteca, xerrades


Vox assenyala a Casado el camí de la intransigència | NacióDigital\nper Pep Martí, Barcelona, Catalunya | 15 d'agost de 2021 a les 16:45 |\nSimpatitzants de Vox, acompanyant el partit durant la presentació dels recursos contra els indults. | ACN\nLes eleccions del 14-F van suposar l'inici d'una legislatura que elegiria, per primer cop des dels anys de la República, el primer president de la Generalitat d'Esquerra Republicana. Tot un canvi de significació històrica. Però també van ser les primeres en què una formació d'extrema dreta irrompia a la cambra. I ho feia de manera rellevant, amb l'elecció d'onze diputats. Vox, el partit que presideix Santiago Abascal, entrava al Parlament i constituïa un grup parlamentari. Un fet que el PP no era capaç d'assolir. Amb quatre diputats la legislatura anterior, els populars en perdien un i restaven al grup mixt.\nL'èxit de Vox a Catalunya i el triomf d'Isabel Díaz Ayuso a Madrid en les eleccions a la Comunitat del mes de març, amb un discurs proper al de la formació de Santiago Abascal, han fet bascular altra vegada Pablo Casado, convertit cada vegada més en un dirigent tàctic que es mou segons el ball canviant que emeten els sondejos.\nFins al moment, la irrupció de Vox en el terreny de joc ha condicionat enormement la posició de les altres forces de la dreta espanyola. Fins al punt que es pot dir que el gir donat per Pablo Casado cap a posicions més regressives -després de l'intent de moderar el discurs en el moment de la moció de censura d'Abascal contra Pedro Sánchez- respon perfectament a la petjada de Vox. Un dels darrers episodis que s'ha viscut és el referent a la declaració d'Abascal com a persona non grata a Ceuta, el 23 de juliol.\nLa presència i les declaracions del líder de Vox a Ceuta, en plena crisi en aquell enclavament, van fer que l'Assemblea de Ceuta votés, amb l'abstenció del PP, una declaració contra Abascal per incitar a l'odi entre comunitats després d'assenyalar la població musulmana com a "quintacolumnista". El PP, que governa Ceuta, es va abstenir, però la pressió de l'ala dura del partit va fer que Casado tornés a cedir i rebutgés la declaració contra Abascal.\nUn altre gest cap a Vox per obtenir l'objectiu que busca Génova: arrabassar vot ultra a Vox i impedir que creixi electoralment. A un preu que el temps dirà si és massa alt: dur el PP cap a posicions cada cop més retrògrades. També la líder de Ciutadans, Inés Arrimadas, ha buscat arreplegar algun vot criticant l'abstenció inicial del PP a Ceuta.\nEn el terreny de la política catalana, també s'ha evidenciat aquesta radicalització de Casado. La seva oposició bel·ligerant contra els indults respon a això. Com també la decisió de no perdre ni un vot espanyolista. Les seves declaracions a les Balears afirmant que allí no s'hi parla el català, sinó l'eivissenc, el mallorquí..., indiquen que en la seva aposta decidida per una línia ultraespanyolista, està disposat a conviure amb la ignorància.\nA Catalunya, Vox reprodueix el que està fent en la política espanyola. Va entrar al Parlament de Catalunya liderat per Ignacio Garriga, fins aquell moment diputat al Congrés. Des d'aleshores, el discurs fet pel partit ha respost als cànons previsibles d'una formació ultraconservadora. El mateix que ha fet en la política espanyola ho ha traslladat a la cambra catalana. L'hostilitat extrema envers el sobiranisme i l'exigència de més repressió ha estat en el centre dels seus missatges. Els temes de la seguretat i la immigració han estat també dominants en les intervencions fetes en els plens.\nEls diputats de Vox han demanat la il·legalització de la CUP per "sembrar el terror pels carrers de Catalunya (4 de març), atacs a TV3 amb la presentació de 200 preguntes sobre "les despeses que suposa per als catalans" (9 d'abril), reforçar la seguretat pública i expulsar els immigrants il·legals (16 d'abril), la supressió de les delegacions a l'exterior (5 de juliol)... També han aconseguit una victòria legislativa. Degut al rebuig de Vox, el Parlament no ha pogut aprovar una declaració institucional contra l'homofòbia, l'1 de juny, ja que requereix la unanimitat de tots els grups. Això va fer que la declaració quedés com un posicionament de la junta de portaveus.\nVox no busca pescar a l'esquerra\nEls missatges llançats per Vox a Catalunya i a Espanya no han mostrat, fins al moment, una tendència "lepenitzadora", és a dir, propostes de tipus social que intenten foradar en el segment sociològic de l'esquerra com ha fet el Reagrupament Nacional a França. Vox continua arrelat en el terreny de la dreta extrema més espanyolista i les incursions que fa en els àmbits de la problemàtica social cerquen tan sols generar crispació entre comunitats, com en el tema de la immigració.\nEs delata en el discurs de la majoria dels seus dirigents i l'origen ideològic d'alguns d'ells. Si el líder de la formació, Santiago Abascal, va ser durant molts anys membre destacat del PP basc, també Ignacio Garriga va militar en els rengles populars. I el portaveu adjunt al parlament, Antonio Gallego, va ser diputat al Congrés en el grup popular.\nLa presència de Vox a la cambra catalana va provocar una reacció de la majoria de forces polítiques. El PSC no es va voler afegir al "pacte antifeixista" que van subscriure el bloc sobiranista i els comuns. Però sí que Junts, ERC, comuns i socialistes van acordar un decàleg que va fer que Vox restés fora de les meses de les comissions. Així mateix, el partit d'Abascal no va poder elegir un senador autonòmic ni ser present en la mesa del Parlament.\nD'alguna manera, però, és una estratègia que sembla satisfer tothom. Al bloc democràtic li permet escenificar el seu posicionament envers Vox i barrar-li el pas a més poder institucional. A Vox li facilita aparèixer com el partit que més resisteix a la majoria sobiranista. Els qui poden quedar més desdibuixats són el PP i Ciutadans.\nPolítica, Inés Arrimadas, Pablo Casado, Ciutadans, PP, Parlament, extrema dreta, Ignacio Garriga, Santiago Abascal, Vox\nVox està enterrant Ciudadanos. Fa un favor al separatisme i no se n'adona.\nPer Sursum corda el 15 d'agost de 2021 a les 19:23\nVisca Catalunya catalana, independent, completa, neutral i cristiana!


Concurs de relats curts “Manuel García Ortega” per donar a conèixer la malaltia del Parkinson — Benestar Social - Serveis i Recursos - La Paeria - Ajuntament de Lleida\nEsteu aquí: Inici › Serveis Especialitzats › Recursos per a les persones en situació de discapacitat o dependència › Notícies › Concurs de relats curts “Manuel García Ortega” per donar a conèixer la malaltia del Parkinson\nConcurs de relats curts “Manuel García Ortega” per donar a conèixer la malaltia del Parkinson\nEl termini per presentar treballs en aquest certamen literari, organitzat per l’Associació de Parkinson de les Terres de Lleida amb la col·laboració de la Paeria, finalitza el proper 31 de març\nL’associació de Parkinson de les Terres de Lleida ha presentat avui el 1r Concurs de Relats Curts “Manuel Garcia Ortega”, la primera edició d’aquest certamen que, sota el títol “El Parkinson segons el teu punt de vista”, pretén donar visibilitat a aquesta malaltia i, també, a l’entitat social. La tinenta d’alcalde i regidora de Benestar Social de la Paeria, Montse Mínguez, i la regidora de Cultura, Montse Parra, acompanyades dels responsables de l’entitat social, han remarcat la importància d’aquesta iniciativa i han animat la ciutadania a presentar els seus treballs i ajudar, d’aquesta manera, a donar a conèixer les causes i les conseqüències del Parkinson entre els propis malalts però, també, entre els seus familiars i cuidadors.\nEl certamen, organitzat per l’Associació de Parkinson de les Terres de Lleida, compta amb la col·laboració de la Paeria i està adreçat a tots els ciutadans i ciutadanes majors de 18 anys. El termini de presentació dels treballs, que han de ser originals i inèdits i escrits en català o castellà, finalitza el proper 31 de març. Els relats han de tenir una extensió màxima de 600 paraules, escrites amb lletra Arial 12, amb interlineat 1,5.\nEl primer premi consta d’una estància de cap de setmana per a dues persones en un hotel del Pirineu de Lleida, i la figura d’un gegant de Lleida. El segon premi constarà d’nu llibre i una figura del Marraco. Els dos finalistes rebran un estoig de pintura a l’oli i un lot de productes de comerç just. El lliurament de premis tindrà lloc l’11 d’abril amb motiu del Dia Mundial del Parkinson.\nMés informació a l’Associació Parkinson de les Terres de Lleida.


Les beceroles successives: D'un temps ençà\nD'un temps ençà\nÉs una constatació de fa temps, i que per mandra o covardia no he volgut atendre gaire, el fet que cada cop més la poesia, el que anomenem poesia, em cau de les mans. la gran majoria de llibres de poemes que llegeixo em semblen cada cop més plens de paraules mortes, redundants, que no diuen res. Ep, les pròpies les primeres (què n'haig de fotre del sedàs?). Un anar-se tapant les ferides un a l'altre de manera vergonyosa perquè la màquina ja està engranda i total ja funciona sola. Un voler ser poètic que acaba matant el poema i que acostuma simplement a amagar que el que es té per dir és ben poc, o trivial, recurrent, i repetit. Fins ja l'evocació últimament se'm retorna en forma de frustració. Fins i tot a la poesia ben brodada li costa salvar-se de la sensació d'impostura que ho amara tot. Em sobren dits per contar els caràcters que realment he pogut veure reflectits les obres corresponents. Tothom treu a passejar la pròpia opinió per acabar sent totes les mateixes. El simulacre d'idees pròpies, per poc que miris, veuràs que no s'aguanta per enlloc. Una imatge no fa el poema, que és tot o res. Arribats a cert punt sembla que només hi ha dues opcions: entregar-se a la inèrcia del mercadeig i recitals i anar fent videta, o plantejar-se seriosament l'escriure com una cosa que tururut, i deixar resposar, anar a per una altra cosa. No és que no calguin els saraus i el mercadeig, és que la frivolitat que traspuen acaben sent una forma de perversió de l'assumpte. Tot plegat, més vell que l'anar a peu. El que m'interessa, però, és que arribats a aquest punt els motius d'escriure s'esfumen perquè la concepció s'ha tornat equivocada. L'acte en si de l'escriptura. Per a qui li interessi la poesia de veres, aquest és un tema imperatiu. La sensació dominant és que caldria desaparèixer del public i dels cenacles, ja no tan sols dels de fora, això és relativament fàcil, sinó també dels de dins el cap farcit de lectures. Cal aire, tornar a aprendre a respirar. L'horitzó del resultat és una meuca que fa xantatge. Escriure (des d'on, per a quí? i què? i com? i de què? i per què?, i etc.) ja no serveix més que per perllongar on voler aconseguir en comptes de donar forma a cert desig. La Literatura (fixi's en la majúscula) i els seus vicis tendeixen a corrompre la poca humanitat que ja de per si ens resta. Si queda alguna oportunitat és llençar-ho tot per la borda. Desaparèixer es revela imprescindible. Anar fent, no esperar res a canvi (que si és de veres diria que s'acaba per convertir en un no voler res a canvi). El fracàs en general és infinit. El fracàs en particular, és a dir el propi, no. Arribats aquest punt no abandonar és senzillament abraçar el ridícul. Tot plegat desconegut de tant sentit. En fi.\nPublicat per Ramon Boixeda a dimarts, de desembre 02, 2014


Què és la depressió? | Farmàcies Ecoceutics\nConeixement farmacèutic » Respostes de salut » Què és la depressió?\nCada vegada més casos de depressió surten a la llum a la premsa, en les xarxes socials i en els mitjans de comunicació. Els problemes associats a la salut mental, com la depressió o l’ansietat (link a ansietat) han augmentat durant els anys de pandèmia i això va permetre que es parli molt més d’ells ara que abans, però què és exactament la depressió? Com es tracta? Què pots fer si creus que tens depressió? Parlem de tot això en aquest article.\nQuè és depressió i què no ho és?\nPodem començar dient que la depressió és un cert nivell de malestar mental que té un impacte important en les nostres vides. La disconformitat amb situacions que ens planteja la vida pot expressar-se a través de diferents sentiments i símptomes, com per exemple:\nSensació d’ineptitud o que “les coses em superen”\nFalta d’interès per les coses diàries\nProblemes físics com a mala digestió, fatiga i mal de cap\nTots hem estat o estarem disconformes alguna vegada amb el que ens succeeix, però, per a diagnosticar depressió pròpiament dita, els metges analitzen els símptomes, la seva durada i l’impacte que tenen en la nostra vida diària. Un malestar que dura pocs dies, o que som capaços de gestionar en un període curt de temps sense que hi hagi conseqüències palpables per al nostre dia a dia, no es considera depressió. Per exemple, podem rebre una mala notícia, plorar tres dies i després “encaixar” la situació, adaptar-nos i seguir amb les nostres responsabilitats diàries; això no seria depressió, per més que aquests tres dies hagin estat “complicats”. Però si el malestar es manté en el temps i afecta la nostra vida de manera considerable, llavors és possible que estiguem davant d’un quadre de depressió.\nQuins tipus de depressió hi ha?\nAl voltant de la paraula “depressió” hi ha més d’un quadre possible, sent el comú denominador la persistència dels símptomes en el temps i una afectació notable de la vida diària que pot portar fins i tot a contemplar el suïcidi. Els diferents diagnòstics associats a la depressió els valoren els metges, psiquiatres i psicòlegs, sent un dels més greus la depressió major. En la depressió major dels adults almenys 5 dels següents símptomes han d’estar presents durant almenys dues setmanes, causant impacte notori en la vida diària:\nHumor afectat: tristesa, falta d’esperança, sensació de buit… aquest és fonamental, bàsic per a diagnosticar depressió.\nFalta d’interès o incapacitat per a gaudir les activitats diàries.\nCanvis importants del pes corporal o de l’apetit.\nProblemes de somni diaris (tant per no dormir com per dormir massa)\nProblemes motors com a agitació o retard, observables pels altres.\nFatiga i pèrdua d’energia\nSentiment d’inutilitat o culpabilitat exacerbats.\nPèrdua de concentració i capacitat per a pensar\nPensaments suïcides, amb planificació de l’acte o sense.\nEls professionals busquen les explicacions possibles darrere d’aquests símptomes. És important recordar que hi ha problemes de salut que poden donar símptomes semblants, com l’abús de drogues, l’anèmia, els problemes de tiroides i altres problemes psiquiàtrics com l’esquizofrènia. Per aquest motiu, si tens algun d’aquests símptomes, és important que contactis amb un professional per a buscar la causa i trobar el tractament adequat. En la farmàcia podem orientar-te i oferir solucions per a ajudar momentàniament amb els símptomes, però la depressió major sempre necessita la intervenció d’altres professionals.\nLa depressió major no és l’únic quadre de tipus depressiu. Hi ha uns altres, com per exemple:\nTrastorn depressiu persistent. La intensitat dels símptomes no és tan forta com en la depressió major, però sí que es manté al llarg del temps. Molta gent arriba a aquest diagnòstic després d’anys de sentir-se malament, però com va mantenir certa funcionalitat al llarg d’aquest temps no va demanar ajuda professional pensant que “era el seu caràcter” o “ja se li passaria” o fins i tot “ja se solucionarà tot”.\nDepressió amb ansietat. En aquests casos s’alterna l’humor depressiu amb símptomes propis de l’ansietat (link a ansietat).\nDepressió postpart. És normal que hi hagi un canvi d’humor al voltant del part, però si els canvis es prolonguen per molt de temps o són molt intensos pot afectar-se el vincle mare-fill.\nI hi ha més! El tractament de cadascun d’aquests quadres ha d’ajustar-se a cada persona, de manera d’aconseguir recuperar l’alegria i la funcionalitat de la millor manera possible.\nQuins tractaments hi ha per a la depressió?\nEl tractament de la depressió té dos pilars bàsics:\nMedicació. Els quadres lleus i moderats poden recórrer a alguns remeis naturals, però els casos més severs sempre es tracten amb medicació de síntesi.\nPsicoteràpia. Hi ha diversos tipus, serà el psicòleg el que triï com enfocar cada cas.\nL’evidència científica que tenim avui dia indica que hi ha més possibilitats d’èxit quan es combinen tots dos punts. Segons el cas pot afegir-se teràpia d’electroxoc, estimulació transcranial magnètica, elèctrica o altres tècniques recomanades pels professionals.\nQuins medicaments hi ha per a la depressió?\nBàsicament, la medicació utilitzada per a tractar la depressió són els antidepressius, però no són els únics. La depressió cursa amb desequilibris en els neurotransmissors, molècules que regulen l’activitat neuronal. En un cervell no deprimit els senyals entre neurones flueixen còmodament, mentre que en un cervell deprimit hi ha menor activitat dels neurotransmissors estimulants del cervell. Els antidepressius intenten compensar la falta d’activitat dels neurotransmissors, disminuint el malestar de la persona deprimida.\nEntre els antidepressius més comuns trobem:\nInhibidors selectius de la recaptació de serotonina.\nInhibidors selectius de la recaptació de serotonina i noradrenalina.\nEls analitzem llargament en el nostre article sobre ansietat, ja que són els mateixos medicaments. Si vols saber més sobre ells, fes clic aquí (link a medicaments per a l’ansietat).\nTambé s’utilitzen els medicaments que pertanyen al grup de les benzodiazepines. S’usen, usualment durant temps curts, per a pal·liar símptomes com l’insomni fins que els altres medicaments comencen a fer el seu efecte. Trobem en aquest grup a l’Orfidal® (lorazepam) o al Noctamid® (lormetazepam).\nI aquesta no és una llista completa de medicaments emprats per a la depressió! Enfront de qualsevol dubte amb la teva medicació no dubtis a recórrer a la teva farmàcia de confiança, que sabrà ajudar-te a entendre per què t’han donat un medicament, quins beneficis pots obtenir d’ell, com prendre’l i quins efectes adversos pots esperar.\nQuins remeis naturals hi ha per a la depressió?\nRespecte als remeis naturals… bé, és veritat hi ha algunes plantes estudiades en el tractament de símptomes de tipus depressiu:\nHipèric o herba de Sant Joan (Hypericum perforatum). Els extractes de flor d’hipèric han mostrat resultats prometedors en alguns assajos amb pacients que sofrien de depressió lleu i moderada. Un problema d’aquesta planta és la seva gran quantitat d’interaccions: no pot prendre’s en combinació amb altres medicaments, i si es fa, ha de fer-se amb molta cura i amb un bon seguiment mèdic.\nGriffonia (Griffonia simplicifolia). La llavor de griffonia és rica en 5-HTP, que és la molècula precursora de la serotonina. Més 5-HTP permetria que el nostre cos sintetitzi millor la serotonina, controlant la depressió.\nSafrà (Crocus sativus). L’extracte hidroalcohòlic de l’estigma de safrà va mostrar bons resultats contra la depressió en assajos clínics petits.\nRhodiola (Rhodiola rosea). El rizoma i l’arrel de rhodiola han demostrat bons resultats pal·liant símptomes depressius com la falta d’energia i la somnolència.\nLavanda (Lavandula officinalis o L. angustifolia). L’oli essencial de lavanda s’utilitza per al tractament d’alteracions de l’humor com ara inquietud, agitació i insomni.\nPerò aquestes plantes no estan tan ben estudiades com les molècules de síntesis, per la qual cosa es reserven per a casos lleus que necessiten pal·liar símptomes mentre la psicoteràpia fa efecte. No solen recomanar-se en casos de depressió moderada i no es recepten mai en lloc de molècules de síntesis en casos de depressió major; en aquests quadres es prefereix l’ús de molècules més conegudes.\nMesures higiènic-dietètiques per a pacients amb depressió.\nEls pacients amb depressió poden beneficiar-se molt en implementar les següents mesures higiènic-dietètiques:\nExercici físic. L’exercici físic allibera molècules anomenades endorfines, molècules relacionades amb el benestar d’una persona. S’ha vist també que el sedentarisme és factor de risc per a sofrir depressió. No fa falta “matar-se en el gimnàs”, però sí que és important plantejar una activitat agradable per a la persona que estigui estructurada i tingui el seu buit regular en la setmana. Estirament, ioga, o fins i tot sortir a caminar són pràctiques útils.\nMindfulness. És una activitat que ajuda a que el pacient es desagafi dels pensaments negatius i pugui observar-los, en comptes d’estar “submergit” en ells. Basada en pràctiques originàries de l’Orient, el mindfulness s’està guanyant un lloc cada vegada més gran en la teràpia de problemes a Occident.\nPlantejar objectius petits per al dia a dia. La sensació d’inutilitat o de “no poder amb les coses” pot combatre’s plantejant petites tasques, dins de l’abast de la persona, per a poder veure que sí que s’és útil i sí que es poden escometre tasques amb èxit.\nOrdenar la rutina. La rutina ajuda a disminuir la sensació de caos. A més, una bona rutina ajuda a agafar el son.\nCap d’aquestes cura la depressió, però totes aporten el seu granet de sorra per a millorar la qualitat de vida d’un pacient amb depressió.\nAlguns errors freqüents en el tractament de la depressió\nTingues al cap aquests consells si estàs utilitzant tractaments per a la depressió:\nNo descuris el tractament no farmacològic. Està vist en assajos clínics que acompanyar els medicaments amb les mesures comentades anteriorment ajuden molt amb el tractament de la depressió.\nNo abandonis els antidepressius quan notis una certa millora. Deixar la medicació és un procés delicat que s’ha de fer a poc a poc, quan valors amb el teu metge i psicòleg que és el moment adequat.\nNo combinis medicaments de síntesis i plantes sense comentar-ho amb un professional. Afegir plantes medicinals a la medicació habitual pot potenciar els efectes de tots dos, causant somnolència, ensopiment i disminució de reflexos.\nAquí també, una vegada més, pots comptar amb el suport del teu farmacèutic de confiança per a saber més sobre els teus medicaments i com prendre’ls adequadament.


organumbcn | cat | Antoni González Mauri, orguener\nMemòria final de la reestructuració i rehabilitació integral de l’Orgue de la Parròquia de la Santa Creu de Cabrils, anys 2015-2021\nEl 3 de juliol de 2015 es va procedir a la signatura del contracte de reestructuració i rehabilitació integral de l’Orgue de Cabrils.\nEn data 17 de setembre de 2015 es va fer efectiu el pagament de les tres primeres factures previstes al contracte (corresponents a l’1 de juliol, 1 d’agost i 1 de setembre de 2015) i, per tant, finalment van començar els treballs a l’orgue.\nCor de la Parròquia de Cabrils, juny 2015:\nEntre els anys 2015 i el 2021 es van dur a terme aquests treballs. Els terminis van allargar-se més del previst inicialment. Diversos foren els imprevistos i entrebancs sorgits al llarg d’aquests anys. A la memòria disponible més avall en format PDF hi ha tots els detalls.\nL’1 de febrer de 2021 vam comunicar a tots els nostres clients, proveïdors i altres el tancament del taller Organumbcn.\nEl 3 de febrer de 2021, van finalitzar els treballs de reestructuració i rehabilitació integral de l’Orgue de Cabrils, efectuant-se el lliurament definitiu del mateix a la Parròquia.\nCor de la Parròquia de Cabrils, febrer 2021:\nAls enllaços següents, amb diferents opcions de descàrrega per si falla alguna d'elles, podeu baixar-vos la memòria completa en format PDF (1.119 pàgines, més de 1.800 fotografies, 657MB):\nEnllaç 1 (Google Drive)\nEnllaç 2 (Dropbox)\nEnllaç 3 (Mega)\nA continuació hi ha el llistat dels continguts de la memòria:\nNotes tècniques sobre aquesta memòria\n1.- Presentació d’Organumbcn\n2.- Currículum Vitae Antoni Gonzalez Mauri\n3.- Feines realitzades per Organumbcn (2011-2021)\n4.- Introducció als treballs de reestructuració i rehabilitació integral de l’Orgue de Cabrils realitzats entre els anys 2015 i 2021\n4.1.- Antecedents (abans del 2015)\n4.2.- Pressupost definitiu (2015)\n4.3.- Signatura contracte (2015)\n4.4.- Endarreriments pagaments (2015-2018)\n4.5.- Sobrecost salmers\n4.6.- Terminis d’execució que s’allarguen, comunicacions realitzades (2015-2021)\n4.7.- Seguiments evolució treballs (2015-2021)\n4.8.- Pandèmia del Cov-Sars-2 / COVID’19\n4.9.- Projecte deficitari pels terminis d’execució i tancament empresarial\n4.10.- Execució dels treballs entre els anys 2015 i 2021\n4.11.- Aclariments a dubtes externs\n5.- Ressenya històrica de l’orgue de Cabrils\n6.- Disseny 2D i 3D de la reestructuració i rehabilitació de l’orgue de Cabrils\n6.1.- Dissenys 2D\n6.2.- Dissenys 3D\n7.- Descripció dels treballs realitzats a l’orgue de Cabrils\n7.1.- Inicis dels treballs a Cabrils i desmuntatge\n7.3.- Salmers vells\n7.4.- Salmers nous\n7.6.- Tubs de fusta\n7.7.- Tubs de metall\n7.8.- Motor nou i conduccions\n7.9.- Tubs nous\n7.10.- Reduccions i mecànica de notes\n7.11.- Consola, xassís d’acoblaments i teclats nous\n7.12.- Mecànica de registres\n7.13.- Caixa expressiva i persianes\n7.14.- Evolució general de tots els apartats anteriors, moble, parts de fusta i muntatge dels elements\n7.15- Desmuntatge al taller, trasllat i muntatge a Cabrils\n8.- Nota important sobre xilòfags a la Parròquia de la Santa Creu de Cabrils\n9.- Característiques i comentaris sobre els registres, mides, harmonització i altres apunts sobre l’orgue de Cabrils ja reestructurat i rehabilitat\n10.- Materials de l’orgue vell depositats a la Parròquia de la Santa Creu de Cabrils\nANNEX 1.- Pressupost gener 2011\nANNEX 2.- Pressupost setembre 2012\nANNEX 3.- Pressupost abril 2013\nANNEX 4.- Pressupost febrer 2014\nANNEX 5.- Pressupost juliol 2014\nANNEX 6.- Pressupost octubre 2014\nANNEX 7.- Signatura contracte per a la reestructuració i rehabilitació integral de l’Orgue de Cabrils, 3 de juliol de 2015\nANNEX 8.- Data efectiva pagaments\nANNEX 9.- Justificació econòmica inici treballs, 22 juliol 2015\nANNEX 10.- Ampliació justificació econòmica inici treballs, 10 agost 2015\nANNEX 11.- Justificació econòmica del primer any de treballs, 13 agost 2016\nANNEX 12.- Certificació dels treballs realitzats durant els dos primer anys de treballs, 13 desembre 2017\nANNEX 13.- Previsió instal·lació definitiva, 13 abril 2018\nANNEX 14.- Primer burofax rebut de l’Ajuntament de Cabrils, 19 octubre 2018\nANNEX 15.- Resposta al primer burofax de l’Ajuntament de Cabrils, 23 octubre 2018\nANNEX 16.- Segon burofax rebut de l’Ajuntament de Cabrils, 4 desembre 2018\nANNEX 17.- Resposta al segon burofax de l’Ajuntament de Cabrils, 12 desembre 2018\nANNEX 18.- Previsió instal·lació definitiva, 16 desembre 2018\nANNEX 19.- Designació Josep Petit Garcia en representació de l’Ajuntament de Cabrils, 12 de març 2019\nANNEX 20.- Acta inspecció Josep Petit Garcia per a l’Ajuntament de Cabrils, 18 de març 2019\nANNEX 21.- Previsió instal·lació definitiva, 5 setembre 2019\nANNEX 22.- Tancament del taller Organumbcn, 1 febrer 2021\nANNEX 23.- Finalització dels treballs, 3 febrer 2021\nANNEX 24.- Manteniments Orgue de Cabrils\nANNEX 25.- Conveni finançament Ajuntament de Cabrils, Parròquia de la Santa Creu de Cabrils i l’Arquebisbat de Barcelona, 8 juny 2015\nANNEX 26.- Campanya apadrinament de l’orgue, 11 juliol 2016\nANNEX 27.- Primer correu electrònic Museu de Cabrils, 18 febrer 2019\nANNEX 28.- Resposta al primer correu electrònic Museu de Cabrils, 24 febrer 2019\nANNEX 29.- Segon correu electrònic Museu de Cabrils, 18 febrer 2019\nEl programa Més Amics de Ràdio Estel entrevista a Antoni González Mauri per donar a conèixer l'ofici d'orguener: clic aquí per escoltar el programa.\nEl programa Catalunya Directe de 8TV visita el taller Organumbcn d'Antoni González Mauri\nEl programa Catalunya Directe de 8TV visita el taller Organumbcn, d'Antoni González Mauri, per donar a conèixer l'ofici d'orguener:\nSignatura del contracte per a la reestructuració i rehabilitació integral de l'orgue de la Parròquia de la Santa Creu de Cabrils\nDes de ja fa bastants anys, Organumbcn ha dut a terme feines de manteniment a l’orgue de Cabrils. Aquestes feines de manteniment s’han anat realitzant per tal de no deixar morir l’instrument, a l’espera d’un temps propici per a la seva restauració.\nLa Parròquia de Cabrils, en especial el seu Rector Mn. Josep Rodriguez i l’organista Ma. Dolors Casanovas, entre d'altres, sempre han tingut inquietud i interès per l’orgue de Cabrils, per la qual cosa han procurat per l’instrument fins als nostres dies.\nBreu nota històrica\nOrgue provinent de la parròquia de Castellar del Vallès, orguener d’origen desconegut. Només es poden fer conjectures sobre l’orguener que el va construir. Per les característiques de l’instrument, com per exemple un teclat amb registres d’estètica clàssica i l’altre d’estètica romàntica, podem assegurar que va ser construït a partir de la segona meitat del segle XIX.\nOrgueners de l’època construïen orgues amb idèntics patrons, com Aquilino Amezua, Roqués... o deixebles seus.\nEs desconeixen els autors del procés de trasllat i posterior manteniment a Cabrils. Durant la Guerra Civil Espanyola és salvat de la crema gràcies a l’excusa d’utilitzar-lo com a instrument per al ball i per la intercessió d’en Rafael Martínez Valls. Es pot considerar aquest orgue dins del marc de l’estètica musical romàntica.\nDesprés de les modificacions que se li van fer a l’orgue, aquest disposa actualment dels següents registres (hi hem afegit algun tret característic o tècnic dels mateixos):\nOrgue Major o Primer teclat\nFlautat Violó 16’: Registre tapat comú amb el Pedal.\nFlautat 8’: Registre amb 30 tubs a la façana, la resta a l’interior amb mescla de tubs de diferents èpoques.\nVioló 8: Registre comú amb el Pedal.\nSalicional 8’: Registre de mesura estreta, so característic.\nOctava 4’: Registre per ser tocat amb el Flautat 8’ o Violó 8’, 2on. harmònic natural.\nQuinzena 2’: Registre per ser tocat amb el Flautat 8’ o Violó 8’ i Octava 4’, 4art harmònic natural.\nPlens III r.: Com el seu nom indica, per coronar la piràmide acústica del “Plenum”. Tres tubs per cada nota.\nRecitatiu o Segon teclat\nFlauta Octaviant 4’: Registre que pertany al segon harmònic natural. Aquest registre té la particularitat de ser de llargada doble. Els tubs tenen un foradet a mitja llargada, això fa sonar el tub una octava alta, amb un efecte sonor que imita la flauta travessera.\nDotzena 2 2/3’: Registre afegit durant l’última intervenció. Ocupa exactament l’espai on hi havia les “persianes expressives”.\nCorneta V r.: Registre de cinc tubs per nota. Concentra els cinc primers harmònics naturals Do-do-sol-do-mi.\nTrompeta 8’: Registre de llengüeta batent de llargada de 8’ peus.\nCorn Anglès 8’: Registre de llengüeta lliure. Mitja llargada.\nVeu Humana 8’: Registre de llengüeta batent, 1/8 de llargada.\nA aquest teclat li manquen els registres fonamentals. S’hi haurien d’afegir registres de 8’ peus bàsics.\nSubbaix 16’: Registre comú amb el Manual Violó 16’.\nBaix 8’: Registre comú amb el Manual Violó 8’.\nFlauta 4’: Registre amb tubs nous instal·lats durant la darrera reforma, en un salmer a part.\nPedaler nou, afegit durant l’última intervenció, consta de 30 notes, C-f’ (Do-fa). Anteriorment només hi havia un pedaler de 12-13 notes, una octava cromàtica. Encara existeixen, d’aquell temps, un grup de 12 tubs de fusta a banda i banda de l’orgue.\nTeclats i pedals actuals\nLa consola actual té dos teclats de C a g’’’ (Do-sol). Consten de 56 notes cadascun, amb acoblament de “calaix”, per tocar el segon des del primer. Té problemes de funcionament.\nPedaler de 30 notes de C a f’ (Do-fa) amb els seus dos corresponents acoblaments, per tocar el primer i el segon teclat des del pedal.\nDe la consola original només en queda la carcassa i els tiradors de registre, la resta és tot de la darrera intervenció. Aquesta consola té molt poca estabilitat, afectant negativament els mecanismes, tant de notes, com de registres.\nL’orgue consta de 1.069 tubs, tots ells sonants. Només hi ha en un lateral del moble de cara a l’altar un grup de tubs anomenats canonges, d’ús exclusivament decoratiu. De tot el material sonor hi ha disparitat de qualitats, procedències i estat físic.\nL’orgue de Cabrils, des del punt de vista de l’orgueneria, és molt interessant. Pertany a una època curiosa de canvis en el món de l’ofici i de l’estètica musical. Encara en alguns aspectes es resistia l’ofici a les novetats. D’altra banda, en la disposició de registres observem que progressa amb els gustos i l’estètica musical de l’època, per exemple:\nCaixa expressiva (inexistent a dia d'avui).\nRegistres amb transmissió pneumàtica (Subbaix 16’ pedal).\nAquests dos trets són de tradició romàntica, novetats d’aquell moment (segona meitat del segle XIX).\nRegistres característics del gust romàntic o postromàntic\nFlauta octaviant 4’: De doble llargada, imitant la flauta travessera.\nCorn Anglès 8’: És un registre molt interessant i al mateix temps poc freqüent.\nPotser n’hi ha dos o tres en tot Catalunya i és molt típic a Europa en els temps de la construcció de l’orgue de Cabrils.\nNomés per aquest registre, aquest orgue ja ha sigut tema de conversa entre entesos. Tot i el mal estat de l’instrument, aquest encara amaga els seus tresors. Aquest registre també es coneix per Clarinet o Euphon, tant en tessitura de 16’ com de 8’.\nSalicional 8’: Obert, talla bastant estreta, està entre un Flautat 8’ (ample) i una Viola da Gamba 8’ (molt estreta).\nVeu Humana 8’: De llengüeta batent. És un registre molt utilitzat en el romanticisme (per exemple Cesar Frank i Lefevre Welly en feien ús i referència explícita a les seves composicions). És dels pocs registres d’aquest tipus que s’han utilitzat més o menys en totes les èpoques des del barroc fins avui en dia.\nObservant el salmer (caixa on hi ha els tubs interiors i on rau tota la mecànica de notes i registres) s’aprecia que hi havia un pedalet a la consola per preparar tots els registres de llengüeta. L’organista podia preparar prèviament amb els tiradors els registres de llengüeta que volgués sense que sonessin. Disposava d’un pedalet que accionava una corredora primària que deixava passar l’aire a aquests registres a voluntat de l’organista, sense necessitat d’haver-los d’accionar amb les mans. Era un fet molt típic a l’orgueneria francesa, anomenat “Appel d’Anches”. Al començament de les partitures d’aquest gènere s’acostuma a llegir: “Anches Preparés”.\nRegistres característics del gust clàssic o neoclàssic\nFlautat 8’: En façana, molt ample.\nUn Flautat ibèric real, és a dir, ample de mida i diferenciat del Principal europeu, que és més estret i més punyent. El Flautat és més dolç i un mica més lent de reacció.\nQuinzena 2’: En l’època de la construcció de l’orgue de Cabrils, poc orgues contaven encara amb una Quinzena, considerada massa aguda.\nPlens III r.: L’últim graó pertanyent a la piràmide acústica d’un orgue de concepció clàssica.\nCorneta V r.: Registre solista utilitzat sobretot en el repertori organístic anterior a l’orgue de Cabrils. Tot i això, també es van construir i utilitzar cornetes en l’època romàntica, però no en el tipus de construcció tant clàssica com a Cabrils.\nEl fet més clar de la lluita de l’orguener entre la tradició i la modernitat d’aquells temps, queda palès en l’extensió del pedaler anterior. Constava només de les 12 primeres notes cromàtiques C-H (Do-Si), potser fins a c0 (do), però no més. Aquest fet es repeteix molt sovint ja d’antic en la tradició orguenera a la Península Ibèrica, Illes Balears, Itàlia i França.\nEl pedaler, en aquests casos, només feia la funció de baix harmònic cadencial. A part del gregorià i la polifonia a capella, l’orgue sempre havia de tractar els modes gregorians del moment concret de la litúrgia. No permetia gaires llibertats harmòniques, com a mínim pel que fa al pedal. A la resta d’Europa, sobre tot al nord, amb la reforma, es va donar importància màxima a la música en la litúrgia. En deixar de dependre del gregorià, es van eixamplar les mires musicals. Un dels màxims exponents podríem dir que fou en J. S. Bach, tot i que ja molt abans era palès el canvi. Els pedalers al nord d’Europa van anar creixent en el nombre de notes: 7, 8, 12, 24, 25, 27, 30 i finalment en l’actualitat, però molt puntualment, fins a 32. Finalment la península Ibèrica també adoptà les normes europees d’extensió de teclats i pedals, allargant-se aquesta adequació fins ben bé el s.XX.\nL’orgue de Cabrils ha sofert durant molt de temps. En primer lloc s’ha d’esmentar que l’orguener inicial, o potser durant el muntatge a Cabrils, no es va preveure l’accessibilitat a l’orgue per fer-ne un manteniment òptim. A part d’estar arrambat a la paret, hi ha tres registres actualment pertanyents al 2on teclat (Corneta Vr., Trompeta 8’ i Corn Anglès 8’) que fan de barrera física i impedeixen poder afinar tota la resta. L’orgue de Cabrils actualment és gairebé inafinable/inaccessible.\nTambé hem observat que hi ha molts tubs aprofitats d’altres èpoques, d’altres que ja no sonen, i malauradament són irrecuperables.\nReestructuració i rehabilitació integral\nLa Parròquia de la Santa Creu de Cabrils, amb la col·laboració de l'Ajuntament de Cabrils i de l'Arquebisbat de Barcelona, ha encarregat a Organumbcn la reestructuració i rehabilitació integral de l’instrument.\nEl conveni de conservació i rehabilitació de l'orgue el van signar l'Ajuntament de Cabrils, l’Arquebisbat de Barcelona i la Parròquia de la Santa Creu de Cabrils al juny de 2015.\nLa firma del contracte entre Organumbcn i la Parròquia de la Santa Creu de Cabrils es va fer el juliol de 2015.\nRecull fotogràfic previ a les feines de reestructuració i rehabilitació integral


Arquitectura Societat Urbanisme: d’abril 2012\nCONCEPTES ORIGINALS PER A HABITATGES REDUÏTS\nEn un edifici entre mitgeres d’un poble de Mallorca se’ns va carregar fer un habitatge en el sòtil de 70 m2. La premissa era poder gaudir de tot l’espai però a la vegada tenir la possibilitat de fragmentar-lo per tenir certa intimitat.\nLa idea consisteix en fer un habitatge flexible utilitzant un nucli central tancat amb la peça de bany i bugaderia, il·luminat per la coberta, que recull les tres correderes que fragmenten la nau fins a cinc unitats convertint un habitatge convencional en un espai diàfan.\n1r PREMI DEL CONCURS D'ARQUITECTURA DEL NOU AQUARTERAMENT D'ÚBEDA\nLLORENÇ BRUNET I ASSOCIATS ha resultat adjudicatari aquest mes de març amb el 1r premi del concurs de projectes d'arquitectura per a la construcció del nou aquartarament en la localitat d'Úbeda (Jaén).\nLa proposta es presentà el mes de novembre amb una participació de 72 equips. De la proposta es va valorar positivament la implantació dins el solar, així com la organització funcional i imatge del conjunt.\n1r PREMI DEL CONCURS D'ARQUITECTURA DEL NOU AQUART...


Andorra la Vella farà un cens de les zones que no són accessibles | BonDia Diari digital d'Andorra.\nAndorra la Vella farà un cens de les zones que no són accessibles\nDt., 21/06/2016 - 03:25\nM.S.C. / Foto: M.F.\nEl Comú d’Andorra la Vella té previst impulsar més de trenta accions aquest any emmarcades en el projecte Ciutat Amiga de la Gent Gran, iniciat l’any 2013. Es tracta, tal com va assenyalar la consellera de Social, Ester Vilarrubla, de “baixar al terreny” la diagnosi que es va elaborar amb l’anterior corporació. Una de les mesures establertes serà la creació d’una comissió consultiva sobre accessibilitat i urbanisme que tindrà la participació de les persones grans i també d’associacions de discapacitats. De la mà d’aquesta, s’elaborarà un cens de les zones de la parròquia amb dificultats d’accessibilitat.\nEl fet és que aquesta és una de les queixes més reiterades pels majors de 60 anys. Ho va recordar el president de l’Associació de la Gent Gran d’Andorra la Vella, Andreu Pedra, que va indicar que “les principals preocupacions són la mobilitat, l’atenció i la seguretat social”. Relacionat amb aquest aspecte, en les accions per a aquest any també es preveu incrementar els bancs i habilitar voravies accessibles. A més, en coordinació amb la Taula de Comerç, es treballarà per crear un segell de “comerços amics de la gent gran”, que ofereixin serveis a domicili o cadires per seure, per exemple. A banda, es farà un estudi per augmentar la freqüència de pas del bus comunal a les zones més utilitzades per aquest col·lectiu, com ara El Cedre o Sant Vicenç.\nEl desplegament del projecte també preveu canvis al si del mateix Comú. En aquest sentit es tindran en compte les necessitats de la gent gran en tota la normativa comunal. També es planteja elaborar un manual per facilitar que tots els documents i informacions de la corporació siguin intel·ligibles per a la gent gran (ja sigui en relació al llenguatge com a la mida de la lletra). Aquest treball es difondrà entre el teixit empresarial i de serveis perquè el puguin utilitzar. Al mateix temps es formarà els professionals d’atenció al públic del Comú perquè puguin oferir una informació clara i facilitar la comunicació. A més, amb l’objectiu d’evitar l’exclusió es faran visites domiciliàries a les persones més grans de 75 anys per detectar les necessitats que tinguin.\nEn el recull d’accions per al 2016 també s’hi han inclòs actuacions encaminades a fomentar les relacions intergeneracionals, a incrementar el grau de participació i a promoure una imatge més realista de les persones majors de 60 anys. Per altra banda, també s’adoptaran mesures per facilitar l’accés a l’esport i la cultura. Això es farà programant actes en horari de tarda i a un preu més assequible i també oferint un descompte als posseïdors de la targeta or en les activitats esportives i culturals.\nVilarrubla va explicar que a l’hora de definir les accions per a aquest any “s’han prioritzat les que cada conselleria pot fer immediatament”, ja que hi ha mesures que afecten l’accessibilitat, per exemple, que impliquen reflexions més globals i una execució a llarg termini. La consellera va afegir que aquestes trenta accions ja han passat per la junta de govern, que hi ha donat el vistiplau i ha mostrat el seu compromís. També va detallar que no requereixen, en principi, un pressupost addicional ja que del que es tracta és de tenir en compte el criteri amigable en totes les iniciatives que s’emprenguin a la parròquia. En aquest sentit va declarar que “de vegades no són accions especials per a la gent gran, perquè poden ser accions per a tothom, però no ens oblidem de mirar-ho des de la perspectiva d’una persona gran, ja que pot tenir necessitats diferents en certs moments”.\nLa consellera de Social va explicar que durant el 2015 el projecte, que ha de millorar la vida de tots els ciutadans, va quedar aturat a l’espera que l’OMS donés resposta a la documentació enviada. En aquests moments aquest organisme encara ha d’atorgar el certificat oficial a Andorra la Vella com a ciutat amiga de la gent gran.\nNúmero de vots: 207\nEls intercanvis hauran d’esperar\nEscaldes estrena l’strE-Et Art Festival, impulsat pel Comú i la galeria Moanin\nMoles creu que el gran repte del 'blockchain' és que les empreses valorin els beneficis


Pole GP d’Espanya: Rosberg i Mercedes arrasen – Fórmula 1 en Català\nRosberg demà sortirà primer.\nNico Rosberg sortirà demà des de la primera posició al Circuit de Catalunya després d’imposar-se a la sessió de classificació d’aquest dissabte. De fet, els grans dominadors de la jornada han sigut els dos Mercedes, que pràcticament no han donat cap opció als rivals i han monopolitzat la primera línia de l’engraellat. Alonso, esperonat pel gran nombre de públic que omplia les tribunes del circuit amb banderes de Ferrari, sortirà 5è, però en absolut es descarta per a la victòria de demà, tot i que les estadístiques que indiquen que mostren que a Catalunya sol guanyar el pole-man són força clares.\nEl primer dominador de Mercedes ha sigut Lewis Hamilton. El britànic s’ha imposat tant a la Q1 com a la Q2. Raikkonen semblava mirar-s’ho de ben a prop. A la Q1 s’hauria posat primer amb pneumàtics durs (malgrat la resta havien marcat temps amb durs) si un cotxe més lent no l’hagués molestat a l’última xicana. A la Q2, Hamilton ha tardat més a mostrar el seu domini. Abans que ell sortís, els 5 primers cotxes estaven a menys de dues dècimes de diferència, però el britànic ha aconseguit treure-li mig segon a Vettel. Començava a quedar clar qui tenia clares opcions de pole. Qui tenia seriosos problemes era Button, que ha vist com no podia quedar més endavant d’una 14a posició. Pérez, en canvi, ha pogut passar a la Q3.\nLa Q3 s’ha vist marcada per la diferència d’aquells pilots que han realitzat dues temptatives i aquells que només s’ho han jugat a una carta. Al grup dels que han sortit dos cops, Rosberg s’ha col·locat primer, seguit d’Alonso, Massa, Grosjean i Raikkonen. Red Bull estava amagant les cartes? Vettel ha sortit a jugar-s’ho a un sola temptativa, però quan semblava que es col·locaria primer, un mal 3r sector l’han posat per darrere de Rosberg. El mateix ha passat amb Raikkonen, que ha quedat per darrere de Vettel. Hamilton, en canvi, ha aconseguit superar aquests dos pilots, però no pas al seu company d’equip, que ha tornat a sortir i ha rebaixat una dècima el seu propi temps. Els dos Ferraris, no han sigut capaços de passar de la 5a (Alonso) i 6a posició (Massa). Per darrere, Grosjean, un discret Webber, Pérez i Di Resta.\nUn Ferrari “vola” per sobre de Barcelona.\nCom dèiem abans, l’avantatge de sortir primer a Catalunya és crucial i, en aquest sentit, si els dos Mercedes aconsegueixen imposar un bon ritme de cursa, tenen tots els números per sortir vencedors. De totes maneres , tenen un carregament de pilots a darrere que no es donaran per vençuts tan fàcilment. Vettel, i sobretot Alonso, fan bones sortides, i les coses, a la primera volta poden arribar a canviar molt. A més, per primera vegada, aquest any hi ha dues zones de DRS al Circuit de Catalunya, així que podem veure més avançaments del previst. D’altra banda, les rodes també poden jugar un paper clau, com ja estem acostumats; Vettel i Hamilton han fet una volta menys que els seus rivals a la Q3 i Raikkonen gestiona els pneumàtics de tal manera que aconsegueix uns temps igual de competitius tant amb els durs com amb els tous. Haurà de fer servir, Alonso, el mètode que veiem a la imatge per superar els potents Mercedes i donar una alegria a tots els seus aficionats? Se’ns presenta un interessant Gran Premi de casa nostra!\n1 Nico Rosberg 9 Mercedes W04 Mercedes 1’20″718\n2 Lewis Hamilton 10 Mercedes W04 Mercedes 1’20″972\n3 Sebastian Vettel 1 Red Bull RB9 Renault 1’21″054\n4 Kimi Räikkönen 7 Lotus E21 Renault 1’21″177\n5 Fernando Alonso 3 Ferrari F138 Ferrari 1’21″218\n6 Romain Grosjean 8 Lotus E21 Renault 1’21″308\n7 Mark Webber 2 Red Bull RB9 Renault 1’21″570\n8 Sergio Pérez 6 McLaren MP4-28 Mercedes 1’22″069\n9 Felipe Massa 4 Ferrari F138 Ferrari 1’21″219 [*]\n10 Paul di Resta 14 Force India VJM06 Mercedes 1’22″233\n11 Daniel Ricciardo 19 Toro Rosso STR8 Ferrari 1’22″127\n12 Jean-Eric Vergne 18 Toro Rosso STR8 Ferrari 1’22″166\n13 Adrian Sutil 15 Force India VJM06 Mercedes 1’22″346\n14 Jenson Button 5 McLaren MP4-28 Mercedes 1’22″355\n15 Nico Hülkenberg 11 Sauber C32 Ferrari 1’22″389\n16 Valtteri Bottas 17 Williams FW35 Renault 1’23″260\n17 Pastor Maldonado 16 Williams FW35 Renault 1’23″318\n18 Giedo van der Garde 21 Caterham CT03 Renault 1’24″661\n19 Esteban Gutiérrez 12 Sauber C32 Ferrari 1’22″793 [*]\n20 Jules Bianchi 22 Marussia MR02 Cosworth 1’24″713\n21 Max Chilton 23 Marussia MR02 Cosworth 1’24″996\n22 Charles Pic 20 Caterham CT03 Renault 1’25″070\n[*] Felipe Massa i Esteban Gutiérrez han sigut penalitzats amb la pèrdua de tres posicions a la sortida del GP per obstaculitzar innecessàriament Mark Webber i Kimi Raikkonen respectivament.\nEtiquetatCircuit de CatalunyaCrònica PoleFernando AlonsoMercedesNico Rosberg


"Les màquines", taller didàctic al Museu J. Trepat - ENGIJOC - Juga AprenentENGIJOC – Juga Aprenent\nEntrades Món Engijoc “Les màquines”, taller didàctic al Museu J. Trepat\nAl Museu J.Trepat de Tàrrega duem a terme un taller en que els participants construeixen peça a peça (material LEGO) una reproducció de la fàbrica on aprenen com funcionen algunes màquines. Propostes com aquesta són un dels serveis que oferim des d’ENGIJOC dissenyant tallers per poder aportar experimentació i potenciar la didàctica d’iniciatives divulgatives.\nLa fàbrica que es construeix durant el taller consta de l’Embarrat, una Punxonadora, una Serra de vaivé i un Torn.\nDins del grup de l’activitat fem equips de treball de 3 o 4 participants i cada equip construeix una d’aquestes màquines. El taller culmina conectant les tres màquines a l’embarrat i es posa en marxa la fàbrica per a que els participants hi puguin interactuar.\nPosant en marxa l’Embarrat que han construït poden observar com aquest transmet la força a la resta de màquines. A la Punxonadora es pot posar un paper i observar com el perfora. La Serra de vaivé és una de les màquines que més agrada veure en funcionament als participants, ja que posant una fusta la serra és capaç de tallar-la i es veu molt clarament el moviment de vaivé. Experimentar amb el torn també és molt interessant, posant la punta d’un bolígraf o retolador sobre la peça que gira es pot observar com es marca el traç per revolució.\nDos dels conceptes que s’experimenten són la transmissió de la força i la conversió del moviment circular al moviment lineal.\nExperimentant amb el torn\nVisita guiada a la fàbrica\nPodeu veure un vídeo resum del taller i la visita.\nVoleu fer de mecànics i enginyers del segle passat?\nContacteu amb el Museu J.Trepat


FEVECTA - CEPES anima les empreses de l'Economia Social a què marquen la X amb fins socials de l'Impost de Societats\nCEPES anima les empreses de l'Economia Social a què marquen la X amb fins socials de l'Impost de Societats\nEn el marc de la campanya 'Empreses solidàries, empreses eXtraordinàries' perquè les empreses destinen el 0,7% de la quota íntegra que declaren a finanç ar projectes socials\nLes empreses tenen una nova oportunitat de ser solidàries sense haver de pagar més. A partir del proper 1 de juliol, quan tributen per l'Impost de Societats, les empreses que marquen la casella "Empresa Solidària" podran destinar el 0,7% de la quota íntegra que declaren a finançar projectes socials.\nI per informar d'aquesta mesura, la Plataforma del Tercer Sector (PTS) ha llançat la campanya 'Empreses solidàries, empreses eXtraordinàries', amb la qual espera animar les empreses a sumar-se a aquesta iniciativa que és totalment voluntària i no suposa cap cost addicional.\nA la campanya s'acaba de sumar la Confederació Empresarial Espanyola de l'Economia Social (CEPES), en la qual s'integra el sector cooperatiu a nivell nacional, en el marc del conveni de col·laboració que ambdues entitats mantenen.\nEl president de la PTS, Luciano Poyato, ha manifestat que "el Tercer Sector i CEPES comparteixen objectius i línies de treball, i amb aquest acord s'uneixen en un exercici de responsabilitat que segur tindrà bons resultats". A més, ha subratllat la necessitat de fomentar els valors de solidaritat, cohesió social i inclusió, com a factors imprescindibles d'utilitat pública, necessaris a l'hora de plantejar nous horitzons, en els quals les persones i el component social han d'adquirir un nou protagonisme.\nPer la seua banda, el president de CEPES, Juan Antonio Pedreño, ha indicat que "si alguna cosa caracteritza a les empreses de l'Economia Social són els seus valors, que es concreten principalment en situar la persona en el centre, en el seu compromís amb els territoris, en generar ocupació estable i de qualitat, en no deslocalitzar, en inserir col·lectius amb dificultats d'inserció i, sobretot, demostren que és possible unir rendibilitat econòmica i social ". "Per això", ha afegit, "confiem que la majoria de les empreses d'Economia Social donen suport a la X amb fins socials de l'Impost de Societats".\nOn trobar la casella "Empresa Solidària"?\nLa casella no té exactament aquest nom. Es pot trobar dins del Model 200 com casella 00073 i dins del Model 220 com casella 069. En ambdós casos les caselles apareixen a la primera pàgina amb la inscripció "Fins Socials" dins de l'apartat d'"Altres Caràcters". El seu nom complet és "Opció del 0,7% de la quota íntegra per a fins socials".\nFundada el gener de 2012 per set de les organitzacions més representatives de l'àmbit social a Espanya (PVE, POAS, EAPN, CERMI, Creu Roja, Càritas i ONCE), a la Plataforma s'han sumat posteriorment la Coordinadora d'ONGD d'Espanya i la Plataforma d'Infància. Actualment, està integrada per vint organitzacions per mitjà de les quals representa prop de 30.000 entitats de l'àmbit social.


Explorant la naturalesa d'Eslovènia: la Vall del riu Soča - Viatjar és Descobrir\nDia 2: Tolmin – Vall del Riu Soča – Kranjska Gora\nEl riu Soča, que neix a l’interior del Parc Nacional del Triglav, travessa un dels paradisos naturals d’Eslovènia: la Vall del riu Soča. Envoltada per les escarpades muntanyes dels Alps Julians, aquesta regió d’Eslovènia permet descobrir alguns dels paisatges més bonics del país. Conduint per estretes carreteres, envoltats d’una frondosa vegetació i travessant de tant en tant les aigües maragdes del riu Soča, passem pels pobles més importants de la zona, com Tolmin, Kobarid o Bovec. Però el millor de tot és que ben a prop d’aquests pobles, podem aparcar el cotxe per caminar fins alguns dels tresors d’Eslovènia.\nIgual que al primer dia del viatge, la gran protagonista del segon dia de la nostre ruta per Eslovènia és l’aigua. Tenim previst visitar algunes de les cascades més famoses del país, caminar ben a prop del riu Soča i explorar altres rius menys coneguts. Tot això mentre ens movem des de Tolmin fins a Kransjka Gora, un altre poble assentat a la falda del Parc Nacional Triglav.\nExplorant la naturalesa d’Eslovènia: la cascada Kozjak\nEns despertem a Tolmin envoltats d’una fina boirina que desapareix a mesura que ens dirigim cap Kobarid, el poble més proper a la cascada. Des d’allà, creuem el riu Isonzo i aparquem al costat del càmping Koren, on comença el camí per arribar fins al salt d’aigua, que està perfectament senyalitzat.\nNomés hem de caminar uns trenta minuts sota l’agradable ombra dels arbres per començar a sentir el soroll del salt d’aigua. Finalment, unes passarel·les ens porten fins a davant de la cascada Kozjak. Envoltats de roques i immersos en una delicada foscor, contemplem un dels salts d’aigua més especials d’Eslovènia.\nPassem una llarga estona gaudint de la màgia d’aquesta cascada, que sembla que surti de dins de la roca. Després tornem cap al cotxe desfent el mateix camí per on hem vingut. Quan arribem al pàrquing, hi trobem una paradeta on s’hi ven el formatge més famós de la zona: el Tolminska. Aprofitem per fer-ne un tast i per comprar-ne una porció, perfecte per alegrar els esmorzars dels pròxims dies…\nExplorant la naturalesa d’Eslovènia: La cascada Boka\nDes del salt d’aigua més especial del país, posem rumb cap al més potent: la cascada Boka. La quantitat d’aigua que baixa per aquesta cascada assoleix el seu punt àlgid durant la primavera, però a l’estiu també és impressionant.\nDes de la carretera ja veiem el salt d’aigua.\nAquest salt d’aigua de 106 metres és visible des de la carreta que va de Kobarid a Bovec. Però val la pensa acostar-s’hi una mica més . Per això, deixem el cotxe al pàrquing de la Penzion Boka Guesthouse, i agafem el camí que ens portarà fins al mirador que hi ha a l’esquerre del riu. Després d’uns vint minuts caminant per l’interior del bosc, gaudim d’una panoràmica preciosa de la cascada Boka.\nExplorant la naturalesa d’Eslovènia: les Gorgues Fraterica\nAprofitant la proximitat, que quasi és l’hora de dinar i que ens encanta fer pícnics amb les millors vistes, ens dirigim cap a les Gorgues Fraterica. Aquestes gorgues, esculpides pel riu Koritnica, concentren una gran multitud de salts d’aigua i són ideals per practicar-hi barranquisme.\nA on deixem el cotxe, hi trobem unes cases precioses envoltades d’uns paisatges increïbles.\nNosaltres optem per una opció més tranquil·la: caminem per l’interior d’un bosc paral·lelament al riu i contemplem des d’amunt totes les pintoresques formes que segueix el curs de l’aigua. Passem primer pel costat de la cascada Katerdala i, després d’uns vint minuts ascendint, arribem a la cascada Parabola. Un salt d’aigua de cinquanta metres, on l’aigua cau a una petita piscina d’aigües cristal·lines. És el punt perfecte per assentar-nos a una roca i gaudir d’un deliciós dinar al mig de la natura eslovena. De nou, tornem a estar completament sols.\nLa cascada Katerdala\nLa cascada Parabola\nDescobrint la naturalesa d’Eslovènia: El Soča River Trail\nSi haguéssim de destacar un dels senders més populars de la Vall del riu Soča, és precisament, el camí que recorre el transcurs d’aquest riu des del seu naixement fins al poble de Bovec. Un recorregut ideal per admirar les maragdes aigües del riu Soča, per creuar pintorescos pobles envoltats de muntanyes i per descobrir les impossibles formes dels canyons que l’aigua ha anat esculpint. Vint-i-cinc kilòmetres senzills, ja que pràcticament no hi ha desnivell, però perfectes per admirar alguns dels racons més bonics d’Eslovènia.\nNosaltres no disposem de prou temps com per fer tot el camí complert, així que decidim recorre’n només una part. Deixem el cotxe a l’esglèsia del poble de Soča, i caminem uns dos kilòmetres fins que arribem a un dels punts més bonics del sender: el Velika Korita Soče. Allà hi descobrim un preciós canyó on l’aigua sembla que emergeixi de l’interior de les roques.\nÉs el lloc ideal per parar una estona. Per gaudir de les meravelles que l’atzar i el pas del temps són capaços d’esculpir a través de l’aigua. La gran escultora de la naturalesa eslovena.\nDesprés d’un minuts hipnotitzats pel soroll i moviment de l’aigua, fem mitja volta i tornem cap al cotxe. Aleshores ens dirigim cap a Trenta, un altre punt perfecte per descobrir un tram completament diferent del Soča River Trail. A només cinc kilòmetres del poble hi ha el naixement d’aquest riu, de manera que en aquesta zona el riu és totalment diferent. Molt menys profund, però molt més ràpid i viu. Ens posem a caminar sense tenir massa clar si farem els cinc kilòmetres fins al naixement del riu Soca, ja que se’ns ha fet força tard. Ens endinsem en un bosc ben opac, on les falgueres i la molsa són grans protagonistes. Però no caminem massa estona, ja que es posa a ploure amb força i decidim fer mitja volta.\nDescobrint la naturalesa d’Eslovènia: El poble de Kransjska Gora\nRefugiats dins del cotxe, donem per acabats els nostres dies per la Vall del Riu Soča. Dos dies de molta naturalesa. Aleshores posem rumb cap a Kransjska Gora, un petit poble eslovè (amb poc més de 6000 habitants), situat ben a prop de la frontera amb Àustria i Itàlia, que acull cada any als amants dels esports d’hivern. Però l’entorn que l’envolta, i les infinites excursions que es poden fer des de ben a prop, fan que a l’estiu també sigui un destí ideal.\nDes de Trenta, per arribar fins a Kranjska Gora recorrem una de les carreteres més famoses d’Eslovènia. Una carretera estreta i plena de revolts que, poc a poc, va agafant alçada fins a arribar al Vrsic Pass. Aquest punt, situat a 1611 metres, és el port de muntanya més alt d’Eslovènia. I ofereix unes grans vistes de les muntanyes dels Alps Julians. Malauradament nosaltres hi arribem mentre cau un gran xàfec, de manera que no podem assaborir les grans vistes que normalment s’hi veuen.\nDesprés d’una bona estona fent revolts, arribem a Kranjska Gora mentre comença a sortir el sol. Ens dirigim primer al nostre allotjament: l’Apartment in Villa Flora. Des de la finestra tenim unes vistes impressionants de les muntanyes!\nEl poble de Kranjska Gora, a part de trobar-se envoltat d’un entorn idíl·lic, té dues pastisseries amb molta fama: la pastisseria Charlie Chaplin i la Slascicarna Kala. Nosaltres decidim anar a la Slascicarna Kala, disposats a fer el primer tast de la gastronomia eslovena. Una gastronomia molt casolana i amb alguns dolços exquisits. El pastís tradicional de la zona és el Prekmurska gibanica, però quan arribem ja se’ls hi ha acabat. A falta del pastís tradicional, optem per provar-ne un de xocolata, un de xocolata amb taronja i un de xocolata amb fruits del bosc. La pinta de tots els pastissos és impressionant. I el gust encara ho és més! Kranjska Gora és un poble que s’ha de visitar en tot viatge a Eslovènia…\nI no només pels pastissos. Si no també pel seu preciós estany: el Jasna Lake. Un racó màgic on dirigir-se mentre el dia s’acaba. Perfecte per contemplar com els últims raigs del sol il·luminem els pics de les muntanyes, mentre aquestes es reflecteixen a les aigües de l’estany. Perfecte per seguir gaudint de les postals d’Eslovènia…\n(Aquest post correspon al dia 2 del nostre viatge a Eslovènia durant l’agost del 2016)\nPost AnteriorPassejant per Split, la ciutat-palau de Croàcia\nSegüent PostMuntanyes de Llibertat: d’Aulus-les-Bains a Bidous\nFrança amb bicicleta. El final del viatge: del Mont Saint-Michel a Tours\nRamon Salvia Sangrà 18 abr. 2017 Respon\nMoltes gràcies per la explicació, és genial!\nUna pregunta, als rius i cascades està autoritzat el bany? Només de veure-les ja voldria ser-hi a dins.\nRamon Salvia – Lleida\nViatjar és Descobrir 18 abr. 2017 Respon\nEslovènia és un país que ens va encantar i ens agrada recomanar-lo a tothom. És un país petit, barat i on la naturalesa és impressionant, a més de ser molt respectada pels seus habitants.\nAlguns dels rius, llacs i cascades de dins del P.N. Triglav no està permès banyar-se, normalment està indicat, però en molts altres si que està permès. Per exemple, vam trobar força gent que es banyava al riu Isonzo. A més, en molts rius també es pot fer barranquisme i ràfting. Hi ha moltíssimes activitats relacionades amb l’aigua i els esports d’aventura!