Una hora d’èxits presentada per Nil Marbà que et porta setmanalment totes le novetats del món de la música, el cinema, la televisió, el teatre i molt més.\nPreparat per sonar a qualsevol emissora local de Catalunya, el programa consta de diferents seccions relacionades amb els temes centrals (música, cinema, teatre…) conduïdes pels 3 membres habituals del programa.\nEl programa compta amb col·laboracions de portals online com, per exemple, el portal musical Per No Dir Res o la Revista Young Catalunya.\nAcostumem a tenir una entrevista setmanal en la qual parlem amb un personatge conegut dins de l’estat. Pels micròfons de “La Novetat” ha passat Àngel Llàcer, el Mag Lari, Pau Freixas, el conegut youtuber Outconsumer i el director de cinema Dani de la Orden entre d’altres.\nEn definitiva, La Novetat és un programa amb l’objectiu d’entretenir als oients mentre els informem de tota l’actualitat.


Maresme Medieval: Visita comentada al monestir de Sant Jeroni de la Murtra (Badalona)\nVisita comentada al monestir de Sant Jeroni de la Murtra (Badalona)\nEl passat dissabte 7 de març de 2009 es va organitzar una visita comentada al monestir de Sant Jeroni de la Murtra (Badalona), en la qual hi van participar unes 16 persones. L’acte va estar organitzat per la filial de l’Institut d’Estudis Catalans “Amics de l’Art Romànic” i jo mateix vaig ser la persona encarregada de realitzar els comentaris de la visita.\nEl monestir de Sant Jeroni va ser fundat l’any 1416, pel mercader barceloní Bertran Nicolau, en el lloc que hi havia el mas de Ça Murtra. La comunitat inicial procedia del monestir de Sant Jeroni de Mont Olivet que s'havia fundat el 1413 a Sant Pere de Ribes (Garraf) degut a les condicions precàries que tenien . El 1431 es va voler unir amb el monestir de sant Jeroni de la Vall d’Hebron de Barcelona, fet que no va ser permès pel rei Joan II.\nEl monestir presenta una planta organitzada al voltant del claustre on hi donen totes les dependències: refetor, cuina, refetoret ( menjador pels hostes) i església. Al llarg dels s.XVI i XVII, l’edifici va experimentar diverses reformes a l’església i al lloc en què es coneix com l’Obra Nova.. Diverses parts de la construcció van patir una important destrucció a causa de la desamortització de Mendizábal el 1835.\nD’aquest monestir podem destacar el fet de que va tenir com a promotors importants, a banda de diferents famílies de mercaders de Barcelona en el moment de la seva fundació, als reis Joan II, Ferran II, Carles I i Felip II. Com a anècdota destacar, que va ser el lloc en que Ferran II va recuperar-se de l’intent de regicidi efectuat pel pagès remença Joan de Canyamars i degut a aquest fet, va rebre a Colom en la seva tornada del primer viatge americà. A nivell constructiu, la part més interessant és el claustre, que consta de dos pisos cobertes amb volta de creueria els permòdols de la qual es troben decorats amb els retrats i escuts d'armes dels seus benefactors. A les claus de volta s’hi representen sants i temes heràldics i al pis superior s'observen quinze arcs escarsers rebaixats.\nEtiquetes de comentaris: Activitats, Arq. Religiosa


Màster en Aplicació i Control de la Terapèutica Antimicrobiana Intrahospitalària - UAB Barcelona\nUniversitat Autònoma de Barcelona > Estudiar > Màsters i Postgraus > Màsters i postgraus propis > Medicina > Màster en Aplicació i Control de la Terapèutica Antimicrobiana Intrahospitalària\n- Dels resultats de l'experiència prèvia adquirida, de 2000 a 2003, en les tres edicions de la Diplomatura realitzades a l'Hospital del Mar pertanyent a la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB), neix l'any 2004 el projecte d'organització i posada en marxa del màster en "Aplicació i control de la terapèutica antimicrobiana hospitalària".\n- Aquest màster està acreditat com docència de postgrau per la UAB i, així mateix, per la Societat Espanyola de Malalties Infeccioses i Microbiologia Clínica (SEIMC).\n- És evident que l'estratègia sanitària per combatre les malalties infeccioses àmbit hospitalari ha d'abordar el problema creixent de les resistències, les malalties emergents, les infeccions oportunistes, l'ocupació d'antiinfecciosos en situacions crítiques (UCI) o especials (insuficiència renal i / o hepàtica, embaràs, geriatria, immunodeprimits, etc.), així com el maneig de la dosificació i el monitoratge de tractaments.\n- A la pràctica clínica, es requereixen professionals amb formació específica en el tractament antiinfecciós i en la metodologia de la seva aplicació i control. El programa docent del màster està orientat a cobrir els aspectes esmentats anteriorment. Per garantir la consecució dels objectius plantejats, s'ha cuidat especialment el sistema d'avaluació.\n- Per això s'elaboren tant proves periòdiques de qualificació objectiva, valoració per part dels tutors com del treball final i una avaluació definitiva per un tribunal format per professors del màster pertanyents a la UAB.\n- L'Hospital del Mar de Barcelona té una llarga tradició històrica en l'àmbit sanitari pel que fa a les malalties infeccioses impulsada pel Dr. Drobnic i per l’escola del Dr. P.Saballs. Tant per la seva especial dedicació a aquest tipus de malalties (conegut durant anys com a "Hospital d'Infecciosos"), com per la tradició docent en aquesta àrea : Cursos de Doctorat com el Curs intensiu de Antibioticoteràpia (46 edicions), Màster en Malalties Infeccioses de 2 anys de durada (23 edicions), Curs d'Avenços en Malalties Infeccioses i Microbiologia Clínica, Curs d'Infeccions Quirúrgiques, Curs d'Infeccions en Obstetrícia i Ginecologia, Curs de Malalties exantemàtiques en el nen, Curs d'Infeccions en Dermatologia, Curs de Formació Continuada per a metges i farmacèutics d'Assistència Primària, així com múltiples seminaris, jornades i conferències sobre infeccions.\n- El professorat del màster pertany, en la seva gran majoria, a l'equip docent de la UAB, formant part, al mateix temps, de l'equip assistencial de l'Hospital.\n- La infraestructura organitzativa de l'hospital i la seva qualificació docent per a la formació de residents a la totalitat dels serveis clínics, facilita la docència tant teòrica com pràctica que es pretén aconseguir amb aquest màster.\nL'objectiu del màster és que els estudiants coneguin a fons la clínica de les malalties infeccioses i sàpiguen utilitzar las tècniques actuals en el diagnòstic de les malalties infeccioses.\nQue els alumnes s'actualitzin en el coneixement de les patologies infeccioses novedoses, el canvi en l'etiologia de les síndromes infeccioses i la resistència dels gèrmens.\nQue coneguin totes les possibilitats que ofereix l'arsenal terapèutic actual i l'ajut d'especialitat relacionades.\nTítol de grau o llicenciat en medicina (preferentment amb el MIR) o farmàcia hospitalària.\nLes pròpies de cada especialitat. Permetent un contacte diari i comentari del problemes. Participació en reunions conjuntes, elaboració de guies, participació en el comitè d'infeccions.\nAmpliant ambdós en coneixements i reservant cadascú la seva funció segons la carrera exercida.\nD'interès pel metge especialista en Medicina Interna-Infeccioses, metge de família i Farmacèutic d'hospital.\nCorreu electrònic: sgrau@parcdesalutmar.cat\nCodi de l'estudi: 1860/15\nLloc: A distància i Hospital del Mar\nDates: del 15/10/2018 al 21/09/2020\nCastellà (65%), Anglès (30%), Català (5%)\nMàster en Aplicació i Control de la Terapèutica Antimicrobiana Intrahospitalària.


MUNTANYES DE COANEGRA - Llibres Colom\nEl protagonista d’aquest llibre són les muntanyes de Coanegra, a Santa Maria del Camí, i d’una manera especial la gent que hi ha capllevat: els moliners, els pagesos, els senyors, els esclaus, els bandejats i fugitius, els llenyaters i tothom que al llarg del temps hi ha trobat un senyal de llibertat.\nCoanegra és la contrada, propera i llunyana, on s’ubiquen els personatges i els fets descrits, gairebé tots reals, encara que l’autor sovint barreja fragments d’història i de ficció per a reconstruir un món que ja s’ha esvaït. Tanmateix, no hi ha res en aquests relats, o quasi res, que no hagi succeït o que, almenys, no hagi pogut succeir.\nMuntanyes de Coanegra és, doncs, un recorregut pel passat, a partir de records personals i col·lectius, en uns indrets que durant segles varen sostenir una vida intensa i que a hores d’ara, tot i que el fil mai no s’ha trencat del tot, són paratges deshabitats, mig oblidats, amb perill de perdre per sempre l’alenada d’humanitat que antany els va agombolar. Mateu Morro ha volgut fer un exercici de memòria per a preservar aquest alè que ens permetrà reviure un bocí de la nostra història i conèixer d’una altra manera aquest redol de la geografia mallorquina.\nAFERRATS A LA TERRA. HISTORIA D'UNA SOCIETAT PAGES


Santpedor ballarà i farà esport per col·laborar amb la Marató de TV3 - Ona Bages\nInici OB - Notícies Santpedor ballarà i farà esport per col·laborar amb la Marató de TV3\nL’esdeveniment solidari per excel·lència dels catalans arriba diumenge. La Marató de TV3 mobilitzarà un cop més a persones i col·lectius d’arreu del territori per fer activitats que ajudin a recaptar diners per investigar, aquest any, com combatre millor les malalties infeccioses.\nA Santpedor el gruix d’actes es concentraran avui divendres a Cal Llovet, on a les 17h els avis de Ca l’Arola encetaran la tarda amb un xou. Després hi haurà sessions de Tai-Txi, Gimnàstic, balls en línia, country, i zumba. Amb parada per fer una xocolatada durant la tarda, amb la col·laboració dels avis de la residència de Cal Jorba.\nDiumenge, per altra banda, el Centre Excursionista 2×2 de Santpedor organitza una bicicletada. La ruta a fer són 24,6 quilòmetres de PR de dificultat mitjana, sortint de la Plaça del Sindicat a les 8:30h


Lent recompte electoral a Gibraltar, que aquest divendres sabrà si Caruana repeteix mandat\nA Gibraltar, avança lentament el recompte electoral, que haurà de revelar si l'actual ministre principal, Peter Caruana, obté un quart mandat a la colònia britànica. Tot apunta que la participació ha tornat a ser alta i, fins i tot, podria superar les xifres dels comicis del 2003, quan va arribar a gairebé el 80%. Tot i que l'economia i les pensions han centrat bona part de la campanya de Caruana i del candidat que encapçala la coalició de liberals i socialistes, Joe Bossano, la qüestió de la sobirania i d'una consulta popular que determini el futur de la colònia ha pres protagonisme. Els electors han d'elegir els disset integrants del Parlament de Gibraltar després de la nova Constitució aprovada l'any passat.\n11/10/2007 - 09.03 Actualitzat 11/10/2007 - 22.55\nEls electors han d'escollir els disset integrants del Parlament de Gibraltar, uns comicis en què Caruana aspira a un quart mandat en aquesta colònia britànica. De fet, la majoria de les enquestes publicades donen la victòria als socialdemòcrates. No obstant això, la setmana passada el diari de Gibraltar "Panorama" augurava una victòria de la coalició liberal socialista liderada per Joe Bossano, a qui Caruana va arrabassar-li el càrrec el 1996.\nTot i que l'economia i les pensions han centrat bona part de la campanya de Caruana i Bossano, la qüestió de la sobirania s'ha tornat a posar sobre la taula. De fet, Bossano ja ha advertit que si en surt guanyador podria convocar una consulta popular que determini el futur de la colònia.\nA més d'aquestes formacions, es presenten als comicis el Partit Demòcrata Progressista, de Keith Azopardi, i dos independents, l'advocat Charles Gómez, fundador del partit Gibraltar Nova Democràcia, i Richard Martínez, president del Grup de Suport a Pares Separats.\nEs tracta dels primers comicis que se celebren a Gibraltar després de l'aprovació, l'any passat, de la nova Constitució que eleva el nombre d'escons al Parlament de 15 a 17.\nTot apunta que la participació ha estat força alta, i fins i tot podria superar les xifres dels comicis del 2003, quan va arribar a gairebé el 80%. En els últims comicis, Caruana va obtenir el 51% dels vots, enfront del 40% dels vots aconseguits per la coalició liberal socialista.


Aquest Cool Stuff està fent-nos Miss Summer Camp 2020\ncrèdit: Canàries salades\nRecordeu els bons dies de campaments d’estiu, quan, literalment, cada moment se sentia una aventura nova i emocionant? Heu fet cordons amb els vostres companys, heu aixafat la fusta que tenia una nota superior a la vostra, i feia sempre olor de ruixat ..., records. Tot i que ara és tècnicament adult, encara podeu gaudir de vibracions a l'aire lliure a casa amb aquests divertits descobriments que ens recorden els estius passats. A continuació, es mostren 13 dels millors decoratius inspirats en el campament, perfectes per als amants de la natura de totes les edats.\n1. Conjunt de edredons recol·lectats del parc nacional Glacera de Pendleton, que comença a 129 dòlars\nSiguem realistes, no hi ha cap substitució de la increïble coberta que la teva mare va fer amb les teves antigues samarretes. Tanmateix, aquesta opció de ratlles multicolor s’acosta bastant. El disseny de cotó de 200 fils és prou lleuger perquè pugueu gaudir de la capa amb aquesta manta durant tot l'any.\n2. Coixí Leif Shop Arrows Mudcloth, $ 98\ncrèdit: Leif Shop\nEn cas que no ho hagis notat, les impressions de fletxa minimalistes estan totalment en tendència ara mateix. També s’inspiren en els camps d’estiu. Per tant, agafeu alguns d'aquests coixins de tela de fang pintats a mà per afegir una mica d'encant a l'aire lliure al vostre llit o sofà.\n3. Vaixella de plats de gres pla Merci, a partir de 5,83 $\nQuan l'hora dels menjars es va desplaçar, vosaltres i els altres acampats s'acumulen al menjador, agafeu les safates i carregueu a la graella. Ara que sou un adult, podeu reviure els vostres bons records de cafeteria amb aquest magnífic i molt gran joc de vaixella elaborat amb gres.\n4. Cadira Eclectic Goods Modern Outdoor Sling, $ 165\ncrèdit: béns eclèctics\nDeixeu que els bons temps continuïn rodant directament al balcó. Aquesta moderna cadira de fusta clàssica té un seient estampat en blanc i negre, complementat per un marc de fusta emblanquinada, que crea un combo molt chic. I és fins i tot plegable perquè pugueu agafar el campament amb vosaltres allà on aneu.\n5. Little S'mores Kit de Bloomingdale, $ 24\nNo sabem de tu, però la nostra part preferida del campament d'estiu va ser sens dubte el s'mores. Simplement no es pot tenir un sense l’altre. I aquest petit kit inclou tot el que necessiteu per fer les teves carns torrades al foc, incloses les broquetes de fusta. Nom.\n6. Espelma de foc de material fresc, $ 22,46\ncrèdit: Cool Material\nAra podeu gaudir de l’olor acollidor d’una foguera sense tot l’esforç. Enceneu aquesta espelma de cera de soja i gaudiu de la dolçor de l'estiu des de la comoditat de la vostra llar. I amb fins a 80 hores de temps de gravació, la vostra mini escapada us pot durar fins a la tardor.\n7. Kalon Studios Coyote Stool, $ 225\ncrèdit: Kalon Studios\nFet de cendres domèstiques sòlides i de pell de bronzejat vegetal, aquests magnífics tamborets plegables del trípode faran que el vostre cor salti un ritme. Col·loca un o dos al saló minimalista per afegir un toc d'encant rústic.\n8. Pit de foc i graella de foc L.L. Bean Wildlife, $ 159\ncrèdit: L.L. Bean\nTardes nits al campament no seria el mateix sense escoltar històries de fantasmes mentre estaves assegut al voltant d'un foc crepitant. Ara, ja sigui a casa oa la marxa, podeu portar el càmping amb vosaltres i recrear aquestes nits amb aquest pou de foc i graella de tres potes portàtils. Fins i tot presenta retallades decoratives de criatures de boscos peludes al llarg de la paret d’acer, de manera que no pagareu com falten coses.\n9. Lots de suro exterior BlackLanternStudio (conjunt de 4), 12,50 dòlars\nImprès a la mà en el suro portuguès, aquest conjunt de muntanyes muntanyes retro rondes ho diu tot.\n10. Paddle de mà de l'empresa de la badia d'Hudson, 200 dòlars\ncrèdit: The Maryn\nNo es completa cap campament d’estiu sense tenir almenys un viatge al llac en una canoa, motiu pel qual aquests rems de fusta pintats a mà ofereixen memòries instantànies. Pengeu-los a la vostra sala d'estar o al vostre passadís com a recordatori per fer una aventura cada dia.\n11. Paper de fons de paper de persiana, 40 dòlars\ncrèdit: perseguint paper\nAquest fons de pantalla de peel and stick és un joc fàcil i ràpid de portar l'aire lliure i afegir interès visual a qualsevol espai. Proveu d’utilitzar-lo per alinear la part posterior d’una prestatgeria o per crear una paret d’accent a la vostra oficina a casa.\n12. Bici públic en edició limitada C7, 598 dòlars\ncrèdit: Serena & Lily\nAprofiteu el vostre sentit de meravella infantil i passeu una tarda gaudint d’un creuer tranquil per la pista de la memòria. Us donareu un aspecte increïble i us donareu una volta a la ciutat en aquest encantador marc d'estil holandès amb ratlles blaves i esportives i un seient seient de muntar antic.\ncrèdit: Secret Holiday & Co.\nEncoratja la vostra entrada o la vostra habitació petita amb aquesta bandera adorable. Elaborat a partir de cotó suau i natural, no blanquejat, aquesta decoració de paret motivadora serà un bon recordatori per viure la vida amb valentia.\n14. Magatzem de cotó teixit de fusteria, $ 120\nTeixida per artesans del Brasil, aquesta bellesa està lluny de ser la hamaca que us feia anar i sortir al campament d’estiu. Fet de cotó amb llaços finals ajustables i franges de borla, aquest llit penjat farà una impressionant incorporació al vostre racó de lectura boho.\n15. JaxAndBoss Camping Dog Bandana, a partir de 7,50 dòlars\nNo exclogueu els vostres amics de quatre potes, deixeu-los entrar també a la diversió a l'aire lliure. Adjunta aquesta adorable bandana de mascotes feta amb un 100 per cent de cotó al coll del vostre gos i mireu mentre es mouen al voltant del parc fent que tots els altres gossos bessin.


HOTEL CALIFORNIA - ChelseaHotel.blog\nEls intents per introduir pactes amb el diable en la biografia de músics o per associar la presència de Satan en les seves creacions ha estat una constant en la història. Solen ser teories basades en especulacions no contrastades però que s’estenen de forma exponencial fins a formar part de l’imaginari col·lectiu. I es que les ganes de veure connexions entre el món de la música i les forces del mal ha estat sempre molt llaminera, ja sigui per la prodigiositat del talent d’un autor, per l’extraordinari èxit d’una peça o pel misteriós significat dels seus versos. És precisament en aquest darrer context que s’escriu una de les llegendes que ha acompanyat al llarg de més de quatre dècades al tema més famós de The Eagles.\nPresentada com a single de l’àlbum del mateix nom el febrer de 1977, Hotel California és una composició de Don Felder amb lletra de Don Henley i Glenn Frey. L’ambigüetat del relat que recull la seva lletra ha originat diversitat d’interpretacions. De totes elles, la que es desplega per connectar-la amb l’entorn satànic n’és una de les més curioses. L’eix vertebrador d’aquesta vinculació recau en la figura d’Anton Szandor LaVey, creador de l’Església de Satan. Aquesta organització és la primera de la història obertament dedicada a la venerar el que els seus adeptes consideren la veritable naturalesa de l’home: una bèstia carnal, que viu en un cosmos que es regeix per les forces fosques. Nascut el 1930 en una família d’ascendència jueva d’origen ucranià, LaVey va fundar aquesta doctrina el 1966 i, tres anys més tard, va escriure La Bíblia Satànica, l’obra que recull els fonaments ideològics, assajos i rituals en els quals es basa tot el moviment existencialista que l’envolta.\nLes connexions entre Hotel California i LaVey comencen amb el títol, ja que s’ha especulat que aquest estaria inspirat en l’adreça on va fundar l’Església de Satan: l’avinguda California de San Francisco. També en la part gràfica del disc s’hi han volgut trobar un parell d’elements que sustentessin aquesta teoria. El primer el trobem en l’edifici que es va triar per a la portada, l’hotel Beberly Hills de Sunset Boulevard, i que era un punt de reunió habitual dels fidels d’aquesta doctrina. El segon, en la la fotografia interior de l’àlbum, feta en un altre hotel, el Lido de Hollywood, i on s’hi veu una munió de gent entre la qual hi ha un home calb amb perilla, que alguns han identificat com Anton LaVey.\nPerò és en la lletra del tema on trobem les referències més citades a l’hora de defensar aquesta teoria sobre les connotacions satàniques que amaga Hotel California. El protagonista de la cançó arriba a un establiment tan misteriós que tan podria ser el cel com l’infern. La dona que el rep, s’interpretaria com la saterdotessa que l’iniciaria en els preceptes de l’Església de Satan. I les veus que sent des del fons del passadís donant-li la benvinguda serien la resta de fidels acollint-lo a la seva congregació. Quan aquestes mateixes veus el desperten a mitjanit, s’acosta al bar, demana vi (que podria interpretar-se com la sang de Crist), i el cambrer li respon que no tenen alcohol des de 1969, que és la data en què LaVey va publicar la Bíblia Satànica.\nFinalment, i per acabar de tancar aquest llistat d’indicis que convertirien l’Hotel California en un altaveu dels preceptes de l’Església de Satan, es va estendre la idea que en la segona estrofa de la cançó s’hi amagava una referència directa al diable. Aquest missatge ocult que només podria escoltar-se reproduint el vinil al revés es troba en el vers “This could be heaven or this could be hell” (podria ser el cel o l’infern) i que invertida sonaria com “Yeah, Satan. How he organized his own religion” (Sí, Satanàs. Com va organitzar la seva pròpia religió).\nTinguin o no fonament, totes aquestes especulacions formen part ja de la història de l’enigmàtic hotel d’aquesta cançó i en el qual, com es recull en el darrer vers, és difícil no quedar-hi atrapat: “You can check out any time you like but you can never leave” (pots fer el check out quan vulguis, però mai en podràs marxar).\nDon Felder, Don Henley, Glenn Frey, Hotel California, The Eagles\nREHAB Previous Post\nPERSONAL JESUS Next Post


Entre les mesures que porten a l’agenda, posar gespa artificial als camps de Fàtima i Montserrat\nLa candidatura sorgida de la CUP vol més manteniment de les zones esportives i "reformar la zona de les antigues piscines cobertes del Molí Nou". També proposen passar els partits d'esport escolar al divendres a la tarda "un model que funciona a Barcelona".\nL'esquerra independentista presentava aquesta setmana les propostes en clau esportiva. Davant els mitjans, Poble Lliure parlava de "tres grans blocs d'actuació: l'esport de barri i l'esport escolar; les instal·lacions esportives i els clubs; i els valors esportius i l'esport femení".\nAdmeten que dins la 'Ciutat Europea de l'Esport 2019' "s'ha fet molta inversió, però la major part d'aquesta s'ha dut a terme a Les Comes, descuidant les instal·lacions repartides en els diversos barris". Poble Actiu creu necessari respondre a les demandes de les entitats esportives i per això proposa "instal·lar herba artificial als camps de futbol de Fàtima i del Barri Montserrat. Per altra banda vol potenciar l'esport de barri i proposa crear una lliga lúdica i social". I finalment i agafant l'exemple dels recents campions; els Especial de l'Handbol Igualada, crear un pla per promoure l'esport inclusiu.\nMés esport escolar\nEn matèria d'esport escolar, Poble Actiu considera que és l'esport que més cal potenciar "perquè ajuda a crear hàbits saludables, és més accessible econòmicament i, des de ben petits, promou valors la cooperació i crea comunitat". Per això, i per poder fer-lo compatible amb l'esport federat dels clubs de la ciutat, "proposen fer un canvi horari i jugar els partits escolars els divendres a la tarda, model que fa molts anys que funciona a la ciutat de Barcelona".\nEs mostren crítics amb "la manca d'inversions en manteniment de les instal·lacions esportives que consideren que han estat decuidades per un govern que només està interessat en inaugurar equipaments". La candidatura posa el focus en l'estat dels vestuaris de l'Estadi Atlètic, la sala de màquines de l'Estadi Atlètic i les Comes, la climatització de la piscina de les Comes i l'estat de conservació del camp de futbol del Xipreret.\nPlantegen "un nou poliesportiu pels esports de patins, que necessàriament haurà de tenir dues pistes, i apunten una idea nova: la remodelació de la zona de les antigues instal·lacions de la piscina coberta del Molí Nou". En aquest sentit, aposten per "l'enderrocament de l'edifici, que està abandonat des de fa anys, i l'inici d'un procés participatiu amb els veïnat i els usuaris del Molí Nou per definir els nous usos". La proposta de Poble Actiu seria crear una zona d'aparcament, una pista esportiva per esports de raqueta i un accés peatonal al riu per promoure la connexió entre la zona escolar i esportiva del Pla de la Massa i el riu Anoia.\nPolítica de subvencions als clubs\nLa candidatura impulsada per la CUP parla de revisar "les actuals subvencions i premiar econòmicament aquells clubs que realitzin projectes innovadors, socials i inclusius". Com a exemple d'aquests projectes, Poble Actiu creu necessari potenciar projectes per conscienciar les famílies per promoure aficions respectuoses potenciant la figura de la persona responsable de mediació entre famílies i el club i la realització de campanyes de de sensibilització per les famílies. Finalment, Poble Actiu considera necessari revisar les tarifes de les instal·lacions per incorporar-hi criteris de renda per garantir que les classes populars també hi tinguin accés.\nReclamen, finalment, una aposta "valenta per l'esport femení" i fixa tres projectes com a essencials per poder assolir la igualtat de gènere i promoure l'esport femení. Defensar des de l'Ajuntament que s'"exigeixi als mitjans de comunicació municipals, i la resta de mitjans comarcals, igualtat de tracte en l'esport masculí i femení". Així mateix, consideren necessari realitzar campanyes de "visibilització de les esportistes femenines de la comarca especialment enfocades a fer formacions als centres educatius, als mitjans de comunicació i als espais públics propers a les zones esportives". Finalment, consideren necessari potenciar l'esport mixt, especialment en els equips de fins als 12 anys, per potenciar la participació de tots els infants en igualtat de condicions.\n11 de maig 2019.23:04h\nUnes bones propostes !! segur que tindreu molta feina en algun dels clubs més grans de la ciutat... tant de bo s’afluixin els poders econòmics imperants de fa anys :-) Molta sort !\n1 La darrera actualització de Salut augmenta les morts per COVID19 a l'Anoia en quatre 4376 lectures\n3 Les escoles concertades d'Igualada mostren el seu "disgust" amb el Departament 2801 lectures\n7 Salut elabora un pla per garantir un desconfinament segur a les residències de gent gran 1850 lectures\n9 El President Torra anuncia un pla específic per a la Conca d'Òdena amb 1,5 milions d'ajudes al comerç 1362 lectures


Vitamina C: quins aliments la contenen? | farmàcies ecoceutics\nConeixement farmacèutic » Respostes de salut » Per a què serveix la vitamina C i quins aliments la contenen?\nPer a què serveix la vitamina C i quins aliments la contenen?\nLa vitamina C, també dita àcid ascòrbic, va ser reconeguda com a vitamina en les primeres dècades del segle passat. Se sap que la seva manca està relacionada amb malalties com l’escorbut des de fa diversos segles, però com a vitamina fonamental per a la salut humana no va ser reconeguda fins a 1933. És una de les vitamines més inestables, ja que perd la seva activitat amb relativa rapidesa. Però aquesta inestabilitat té els seus avantatges: en el cos humà és ideal per a participar en diverses reaccions metabòliques protegint de l’oxidació a altres vitamines i cofactors.\nQuins aliments contenen vitamina C?\nLa majoria d’animals i plantes poden sintetitzar la vitamina C, per la qual cosa la trobarem en fruites, verdures, i en animals fonamentalment en:\nAlgunes de les fruites més riques en vitamina C són:\nLa llista de verdures en les quals abunda la vitamina C inclou:\nÉs important consumir aquests productes sense que hagi passat massa temps des de la seva recol·lecció, ja que la vitamina C s’oxida amb el pas del temps i es perd la seva activitat biològica.\nPer exemple, les patates perden el 50% de la seva vitamina C després de cinc mesos de ser recol·lectades. Per part seva, la col pot perdre fins a un 40% del seu contingut inicial de vitamina C després de tres mesos.\nTambé és important vigilar com es consumeixen els aliments: frescos tindran major quantitat de vitamina C disponible, i bullits per bullit convencional es perd menys vitamina C que cuinats en l’olla de pressió.\nQuines funcions té la vitamina C en el nostre cos?\nEn el nostre cos les funcions de la vitamina C (entre altres que es continuen investigant) són:\nProtegir de l’oxidació a lípids, proteïnes, i ADN, entre altres\nMillorar la utilització del ferro, evitant que s’oxidi a formes biològicament inactives. Per mitjà d’aquest mecanisme la vitamina C augmenta l’absorció i els dipòsits de ferro en el cos.\nRedueix l’absorció i afavoreix l’eliminació d’altes dosis de metalls com el plom, vanadi i cadmi.\nProtecció del pulmó, evitant que l’oxigen abundant de l’aire, així com alguns gasos tòxics, oxidin teixit pulmonar.\nProtecció de la vista, ja que evita el mal de la llum a la còrnia.\nParticipa en reaccions de síntesis: col·lagen, hormones tiroidals i colesterol (entre altres) necessiten vitamina C per a la seva correcta síntesi en el cos.\nParticipa en diverses reaccions del nostre sistema immune.\nQuè succeeix quan ens falta vitamina C?\nEl típic signe de falta de vitamina C en adults és l’escorbut, una inflamació de les genives que pot portar a la pèrdua de dents.\nAquest símptoma comença a notar-se després de 2-3 mesos de començar la manca de vitamina C, amb el que en la nostra població actual és difícil veure un cas d’escorbut. No obstant això encara es diagnostica algun cas, ja que la gent gran, els alcohòlics, o persones amb pocs mitjans econòmics per a sostenir una dieta rica en fruites i verdures encara són sensibles a aquest problema.\nTambé es pot notar una molt mala cicatrització, ja que la síntesi de nou col·lagen per a la pell nova de les ferides és deficient igual que la fragilitat dels vasos capil·lars.\nLa fatiga i la letargia, poden acompanyar la falta de vitamina C, sobretot perquè quan mancada aquesta vitamina, solen faltar també les del grup B. Tots aquests símptomes desapareixen ràpidament en prendre vitamina C una altra vegada.\nÉs més freqüent que hi hagi una hipovitaminosi de vitamina C, és a dir, que hi hagi una falta lleu en aquesta vitamina que no permeti arribar a la forma més seriosa d’escorbut, però que causi problemes igualment. Es veu en pacients majors, o amb problemes intestinals que dificulten l’absorció de vitamina C.\nEls símptomes són molt generals, van des de la fatiga i l’anorèxia a un augment en el nombre d’infeccions. Fins i tot hi ha estudis que relacionen el baix nivell de vitamina C en sang amb malalties cardíaques i hipertensió, en absència de símptomes que delatin aquesta hipovitaminosi.\nQuè passa si consumeixo massa vitamina C?\nLa vitamina C s’absorbeix bé en l’organisme, encara que a partir de dosi de 1000 mg el cos no podrà absorbir-la tota i deixarà passar una part. El cos intenta «rescatar» tota la vitamina C que pot, perquè com que no pot sintetitzar-la, no pot donar-se el luxe de perdre-la, però en situació de sobredosi l’eliminarà per l’orina.\nPer aquesta raó no té sentit consumir grans quantitats de vitamina C durant un llarg temps. És suficient, amb una dieta rica en fruites i verdures per a cobrir les nostres necessitats. Organismes internacionals com la FAO i el Food and Nutrition Board estatunidenc recomanen una dosi diària de 45-95 mg de vitamina C, i la dosi màxima recomanable per a un adult és de 2 grams.\nEls complements usuals van des de la dosi diària recomanada a un gram, i són molt utilitzats durant l’hivern per a prevenir els refredats. No obstant això, l’evidència científica indica que la vitamina C no prevé el refredat, sinó que serviria per a escurçar la durada i la severitat dels símptomes.\nNo s’han detectat grans problemes de salut en casos d’un consum excessiu, com podria passar en la vitamina A. Els símptomes més freqüents són les molèsties gastrointestinals i l’augment de certs cristalls en l’orina. Usualment els cristalls són solubles en aigua i no donen problemes, però es recomana que la gent amb historial de càlculs renals no superin la dosi diària d’un gram per a evitar que se li formin càlculs renals («pedres en el ronyó») per excés de vitamina C.


Han registrat una PNL contra l'anunci d'Ábalos, que pretén "controlar quantes vegades s'utilitza el descompte i relacionar-lo amb el nivell de renda dels residents"\n2 min. Palma 20/09/2019 10:50\nMÉS per Mallorca ha registrat aquest divendres una iniciativa al Parlament amb l'objectiu de reprovar les declaracions del ministre de Foment en funcions, José Luis Ábalos, qui aquesta setmana ha posat en dubte "el dret de tots els residents" de les Balears "a la compensació" de la insularitat en relació amb el 75% de descompte.\nEl partit ha informat en un comunicat que ha registrat una proposició no de llei (PNL) contra l'anunci d'Ábalos, que pretén "controlar quantes vegades s'utilitza el descompte i relacionar-lo amb el nivell de renda dels residents de les Illes". Segons MÉS, això implica que el govern estatal "estaria planejant limitar la bonificació revisant els ingressos dels viatgers residents que més vegades es beneficien del descompte, en funció del seu nivell de renda, a partir de l'encreuament de dades amb l'Agència Tributària".\nEl partit ecosobiranista ha assegurat que la implantació del 75% de bonificació en els preus dels bitllets "havia de servir per compensar una part del greuge històric dels residents de les Balears respecte de la resta de l'Estat", però, segons dades del Ministeri de Foment, el preu dels bitllets s'ha disparat un 20%, una pujada que la patronal d'agències de viatges (Aviba) eleva al 27%.\nCritiquen que, lluny d'investigar la possible comissió d'algun tipus de frau o il·legalitat, o de plantejar instruments per posar fre a l'increment de preus, el ministre pretengui limitar la bonificació revisant els ingressos dels viatgers residents que més vegades es beneficien del descompte. A més, segons la Llei general tributària, les dades amb transcendència tributària dels contribuents tenen caràcter reservat, per la qual cosa "resulta una flagrant il·legalitat fer ús d'aquestes dades o la cessió a tercers, en aquest cas, per elaborar estudis sobre el volum de perceptors de subvencions".\nMÉS planteja, a més, instar el Ministeri de Foment a implantar instruments efectius per posar fre a l'increment de preus de bitllets d'avió entre les Illes i el territori peninsular, com la possible implantació de la tarifa plana.


Els expropiats fan una crida a la societat civil de l'Ebre per protestar contra els pous d'emergència\nEls veïns afectats per la construcció dels pous d'emergència de Vinallop van tornar a rebre ahir el suport explícit de la Plataforma en Defensa de l'Ebre (PDE) i del sindicat Unió de Pagesos, davant la convocatòria de l'acte per signar les expropiacions forçoses dels terrenys. En la mateixa línia, un dels portaveus dels veïns, Àngel Martí, ha fet una crida al conjunt de la gent de les Terres de l'Ebre, perquè també es mobilitzin contra la necessitat de construir els pous d'emergència del pla de descontaminació del pantà de Flix a la pedania tortosina. Els afectats han convocat una concentració el 3 de febrer, a la plaça de l'Ajuntament de Tortosa.\n+ Àngel Martí va llegir el telegrama amb què la CHE va suspendre l'acte de l'octubre. Foto: G.M.\nNo volen quedar sols defensant una causa particular, sinó implicar el conjunt del territori en la mobilització contra la construcció dels pous d'emergència del procés de neteja de l'embassament de Flix. De moment, el centenar de veïns afectats per les expropiacions que ha previst la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre (CHE) ja han tornat a rebre el suport explícit de la PDE i de la Unió de Pagesos, que ahir van difondre un comunicat conjunt per fer una crida «als ciutadans de les Terres de l'Ebre». Dimarts, a les vuit del matí, els veïns han estat convocats una altra vegada per la CHE, que ja va suspendre el procés expropiatori a finals d'octubre per «dificultats tècniques». L'objectiu de la citació és que els veïns signen les actes prèvies d'ocupació forçosa de les finques. I per manifestar el seu suport als afectats, la PDE i el sindicat agrari han convocat una concentració a la mateixa hora a la plaça de l'Ajuntament.\nLes dues entitats han reclamat reiteradament que els terrenys han de tornar als seus propietaris actuals, quan hagin acabat els treballs de descontaminació del pantà de Flix, cosa que la CHE només ha garantit després de la reunió que la setmana passada van mantenir a Saragossa una delegació de la PDE i el president de la confederació, Rafael Romeo. A més, la plataforma i el sindicat continuen demanant més transparència «tècnica i política» sobre la neteja del pantà.\n«NO« A «SIGNAR I CALLAR»\nDe fet, els veïns afectats consideren que encara no s'han resolt els interrogants que envolten el projecte, que veuen com una «depredació del territori» sota l'excusa de la descontaminació. Les principals incògnites són qui serà el titular dels pous; si es retornaran els terrenys als propietaris; si té sentit construir uns pous que només resistirien dos dies un episodi de contaminació al riu, i si totes les poblacions de l'Ebre tenen garantit un subministrament d'emergència. El portaveu Àngel Martí va assenyalar que els veïns i la gent de les Terres de l'Ebre no poden acceptar la política del «signar i callar», ja que considera que els pous són «la ruïna» per als propietaris de les finques i «l'espoliació» del territori. Martí va lamentar que l'alcalde de Tortosa encara no els haja informat del que es va acordar a la reunió de Lleida, i va vincular els pous de Vinallop a altres projectes com el canal Xerta-Sénia, la interconnexió de xarxes o els nous dipòsits del Consorci d'Aigües de Tarragona, a l'Ampolla.\n>Ercros abocarà mercuri dos anys\n>Els veïns de Vinallop obtenen suports de la PDE i dels pagesos per mobilitzar-se


El temps a Palamós: d’abril 2021\nCel ennuvolat, poc onatge i la platja de Castell deserta el passat dissabte 17 d'abril a la tarda.\nEl passat dissabte 17 d'abril vàrem tenir un dia hivernal.\nLa temperatura diürna es va mantenir per la banda baixa del termòmetre, igual com havia succeït el dia precedent, amb una màxima de tan sols 12,4 ºC. No obstant això, el que crida més l'atenció va ser la nit inusualment freda per l'època de l'any que hi va haver cap a l'interior de la comarca.\nTal com podeu veure en els mapes de més avall, la situació retrògrada establerta entre l'anticicló que hi havia centrat cap a Escandinàvia i la baixa pressió que ocupava el Mediterrani central, va propiciar l'arribada d'una pertorbació en altura molt accentuada i ben tancada al damunt nostre, amb l'isoterma de -32,8 ºC a 500 hPa, associada a un potent solc d'aire fred amb l'isoterma de -0,8 ºC a 850 hPa, segons dades del radiosondatge de Barcelona de les 13:00h.\nAquestes dades no tenen res que envejar a les dades que es podrien donar un dia de ple hivern. Aquest fet, unit a la manca de nuvolositat en hores nocturnes i a una certa inversió tèrmica, va provocar que hi hagués una mínima de -0,6 ºC a Monells. Cal tenir en compte que aquest punt es troba arrecerat del vent i sol ser on tenen lloc el valors més baixos de temperatura mínima (segons dades de les estacions de Meteocat i Meteoclimatic).\nTambé cal remarcar els 0,5 ºC de Casavells Nord, els 1,1 ºC de La Tallada d'Empordà, els 1,3 ºC de La Bisbal d'Empordà o els 1,9 ºC de Castell d'Aro.\nA Palamós, gràcies a la presència de vent del NO, NNO i ONO, a uns 10-15 km/h de matinada i algunes restes de núvols baixos, la mínima va marcar 8,2 ºC, el valor més elevat del Baix Empordà.\nAmb tot aquest aire fred i, sobretot, tenint en compte que ens trobem a la primavera, podria fer pensar que els núvols podien crèixer amb força i descarregar ruixats i tempestes, però res més lluny de la realitat. A diverses capes de la troposfera ens invadia una capa d'aire molt sec (en superfície un mínim del 40 % a Palamós, un 35 % a Palamós-La Fosca i un 22 % a Calonge) que evitava la convecció i promovia l'estratificació de la nuvolositat, la qual cosa només va donar-nos alguna roina esporàdica i inapreciable a la tarda i virga que es podia veure molt bé a la posta de sol.\nPosta de sol amb virga il·luminada pels darrers raigs solars el passat 17 d'abril.\nMinves observades a s'Alguer Petit el passat dissabte 17 d'abril a la tarda.\nMés dades meteorològiques del passat dissabte 17 d'abril del 2021 a Palamós., temperatura màxima 12,4 ºC (12,5 ºC a La Fosca), mínima 8,2 ºC (7,8 ºC a La Fosca).\nEstat del cel: al matí s'observaren de 2/8 a 6/8 Sc., a la tarda hi van haver de 2/8 a 4/8 As i de 4/8 a 6/8 Sc, virga, roina inapreciable i esporàdica.\nVent: fins a les 12:00h vàrem tenir vent del NO, NNO i ONO, a 10-15 km/h de mitjana., a partir de llavors hi va haver vent de direcció NO, NNO i ONO, a 25 km/h de mitjana., a partir de les 13:30h va bufar vent del NO, NNO i ONO, a 15-20 km/h de mitjana., a partir de les 15:00h bufà vent del S, SSO i SSE, a 5-10 km/h de mitjana., a partir de les 18:30h va bufar vent del SO, OSO i O, a 5 km/h de mitjana., a partir de les 22:00h s'observà vent del O, ONO i NO, a 5-10 km/h de mitjana. Ratxa màxima 56 km/h NO.\nEstat de la mar amb mar arrissada o marejol., mar endins hi havia forta maror o maregassa (onatge significant de 1,99 m a les 08:00h a 19 milles al davant del cap de Begur, 2,7 m a les 12:00h i 2,46 m a les 18:00h)., alçada màxima de l'onatge 5,0 m a les 11:00h.\nPressió atmosfèrica màxima 1018 hPa, mínima 1015 hPa. Humitat relativa màxima 65 %, mínima 40 %. (Dades de meteoclimatic.com i de Puertos del Estado)\nMapa de superfície del passat dissabte 17 d'abril a les 11:00h. Veiem la situació anteriorment descrita.\nMapa de temperatura a 850 hPa del passat dissabte 17 d'abril a les 14:00h. Veiem un solc d'aire fred amb l'isoterma de -1 ºC a sobre nostre.\nMapa de temperatura i geopotencial a 500 hPa del passat dissabte 17 d'abril a les 14:00h. Veiem un embosament d'aire fred en altura molt ben tancat a sobre nostre amb l'isoterma de -32 a -33 ºC a 5440 m.\nMapa d'anomalia de temperatura a 850 hPa del passat dissabte 17 d'abril a les 14:00h. Veiem una anomalia negativa de com a mínim 6 ºC.\nSi analitzem detalladament la temperatura màxima que va tenir lloc el passat dissabte 17 d'abril al Baix Empordà, trobem els 14,0 ºC de Castell d'Aro i de Torroella de Montgrí com a màxima més alta del dia, per contra, els 12,1 ºC de l'Estartit-Roca Maura es quedaren com a màxima més baixa.\nPel que fa a la temperatura mínima, s'observen els -0,6 ºC de Monells com a valor més baix, en canvi, els 8,2 ºC de Palamós es posicionaren com a mínima més elevada. Dades de Meteoclimatic i Meteocat\nMàximes registrades el passat dissabte 17 d'abril al Baix Empordà, segons el Servei Meteorològic de Catalunya. Entre parèntesi us poso la temperatura mínima:\nCastell d'Aro 14,0 ºC (1,9 ºC)., Torroella de Montgrí 14,0 ºC (3,9 ºC)., La Bisbal d'Empordà 13,9 ºC (1,3 ºC)., La Tallada d'Empordà 13,6 ºC (1,1 ºC)., Monells 12,6 ºC (-0,6 ºC).\nMés fotos del passat dissabte 17 d'abril\nEtiquetes de comentaris: Mar, Núvols, Postes de Sol/Albades, Previsions/seguiment meteorològic\nRàdio Arenys va anar fins al Museu de la Pesca per veure l'exposició Cartografia de Palamós. El port i la vila. En descobrim tots els detalls parlant amb el tècnic del Museu de la Pesca, Raül Mata.\n"Conservar els records a casa" ofereix consells i protocols per preservar, guardar i mantenir de forma segura objectes patrimonials a les llars. En aquest episodi compartim consells i bones pràctiques per preservar i conservar les vostres fotografies.\n"Conservar els records a casa" ofereix consells per preservar, guardar i mantenir de forma òptima objectes patrimonials a les llars. En aquest episodi compartim consells i bones pràctiques per preservar i conservar objectes de metall.\nEl Furió de Cala Estreta rebent l'embat de la tramuntana el passat dissabte 20 de març.\nEl passat mes de març va ser lleugerament més fred del normal, amb una temperatura mitjana mensual 0,4 ºC inferior a la mitjana climàtica. Pel que fa a les precipitacions, ens trobem al davant d'un mes molt sec. Només van caure 7,6 mm, quan la mitjana climàtica marca 56,5 mm.\nTemperatura màxima absoluta: 17,9 ºC, el dia 16.\nTemperatura mínima absoluta: 5,5 ºC, el dia 13.\nTemperatura mitjana mensual: 11,3 ºC (mitjana climàtica 11,7 ºC)\nMitjana de les temperatures màximes: 14,4 ºC (mitjana climàtica 16,2 ºC)\nMitjana de les temperatures mínimes: 8,1 ºC (mitjana climàtica 7,1 ºC)\nTemperatura màxima més baixa: 11,6 ºC, els dies 19 i 20.\nTemperatura mínima més alta: 11,4 ºC, el dia 27.\nHumitat relativa màxima absoluta: 95 %, el dia 3.\nHumitat relativa mínima absoluta: 28 %, el dia 22.\nPressió atmosfèrica màxima absoluta: 1033 hPa, el dia 29.\nPressió atmosfèrica mínima absoluta: 1010 hPa, el dia 19.\nRatxa màxima de vent: 77 km/h, el dia 17 (81 km/h a La Fosca el dia 21).\nDies de precipitació apreciable (5 dies): dia 8 (0,4 mm)., dia 12 (3,4 mm)., dia 13 (0,2 mm)., dia 19 (3,2 mm) i dia 20 (0,4 mm).\nPrecipitació total: 7,6 mm (mitjana climàtica 56,5 mm)


malgratcomunicacio.cat - Portal multimèdia de l'Ajuntament de Malgrat de Mar - S'obre el termini per demanar el vot per correu a les eleccions municipals del maig\n01-04-2015 / 13:05:58\n01-04-2015 / 14:19:38\nLes persones que vulguin votar per correu en les eleccions municipals del 24 de maig ja poden sol·lictar la documentació per fer-ho. Tenen temps fins els 14 de maig.\nPer votar de forma no presencial, els electors s'han d'adreçar a qualsevol oficina de Correus i demanar l'imprès de vot per correu, que s'haurà d'enviar a l'Oficina del Cens Electoral. Un cop feta la sol·licitud, no es podrà votar presencialment.\nA partir del 4 de maig, la delegació provincial d'aquesta oficina farà arribar als electors un sobre i les paperetes de cada candidatura. Fins el 20 de maig hi haurà temps per enviar aquest sobre per correu certificat.\nvot per correu #eleccionamalgrat15 eleccions municipals


Per a poder accedir a alguns dels serveis continguts a les pàgines web www.key-hotels.com, www.hotelastari.com i www.hotelbrenguer.com, és possible que, mitjançant l'emplenament d'un formulari, se sol·licitin a l'usuari algunes dades personals.\nEn aquest sentit, i de conformitat amb la Llei Orgànica 15/1999 de 13 de desembre de Protecció de Dades de Caràcter Personal (LOPD), les dades facilitades per l'usuari quedaran incorporades en un fitxer automatitzat titularitat de KEY HOTELS, creat per a la gestió, administració, prestació i millora dels serveis oferts a través del lloc web, així com per informar als usuaris sobre les notícies i els serveis oferts.\nKEY HOTELS, aplica a totes les dades personals contingudes als seus fitxers les mesures de seguretat estipulades al Reial Decret 994/1999, d'11 de juny, pel que s'aprova el Reglament de mesures de seguretat dels fitxers automatitzats que continguin dades de caràcter personal; comprometent-se a guardar el degut secret sobre els mateixos.\nL'usuari podrà en tot moment exercitar els drets relatius a l'accés, rectificació, cancel·lació i oposició al tractament de les seves dades, dirigint-se per escrit, adjuntant còpia del DNI, a:\nAvÍs legal PolÍtica de privacitat Contacte Ajuda'ns a millorar Borsa de treball Mapa web


Festa Major del Parc i la Llacuna del Poblenou | Biblioteca El Clot-Josep Benet | Ajuntament de Barcelona\nFesta Major del Parc i la Llacuna del Poblenou\ncultura i lleure. Els actes festius comencen dissabte 14 de setembre amb una botifarrada, i finalitzen el 24 de setembre, festivitat de la Mercè, amb un dinar i un bingo popular.\nEls actes festius comencen dissabte 14 de setembre amb una botifarrada, i finalitzen el 24 de setembre, festivitat de la Mercè, amb un dinar i un bingo popular.\nEncara no ens hem acomiadat de la Festa Major del Poblenou i el seu barri veí, el Parc i la Llacuna, comença la seva festa gran! La Comissió de Festes del Parc ha preparat un programa amb més d’una vintena d’activitats perquè el públic pugui gaudir durant 11 dies de dinars populars, cercaviles, espectacles infantils, nits de ball i més!\nConsulta el programa de la Festa Major\ndel Parc i la Llacuna del Poblenou 2019!\n(Disponible en l’apartat “Adjunts”)\nCom és habitual, totes les activitats se celebren a la Carretera Antiga de Mataró, entre els carrers Pujades, Marina i Sardenya. En l’organització dels diferents actes, hi col·laboren l’Associació de Veïns i Veïnes, el Centre Cívic Parc Sandaru, la U.D. Parc, el Districte de Sant Martí i el veïnat del barri.\nEn el primer cap de setmana de Festa Major, destaquen el pregó, a càrrec de la Comissió de Festes (dissabte a les 21 h) i les festes dels colors i de l’escuma (diumenge a partir de les 17 h).\nPels més petits i petites de la família, s’han organitzat berenars, guerres d’aigua, tardes musicals i diferents actuacions infantils. El públic adult pot participar activament en la festa a través del concurs de talents ¡Tú sí que vales!, del torneig de tute o de les diverses sessions de bingo popular.\nEl segon cap de setmana està protagonitzat per tres nits de ball (divendres 20, dissabte 21 i dilluns 23 de setembre) amb els grups Duo Blue Maresme, Trio Parfils i l’espectacle Summer. La Festa Major del Parc i la Llacuna s’acomiadarà del 2019 dimarts 24 amb un dinar popular.\nFesta Major del Parc i la Llacuna del Poblenou 2019 - Programa


elSocarraet: d’octubre 2010\nLa FIRA a la xarxa... Tots Sants´10 COCENTAINA\nCocentaina a hores d´ara és ja un un anar ivindre i no parar... la Fira ja està ací!\nJa han tancat al trafic el Passeig i els firers s'afanyen a montar estands, carpes, barres, tenderetes,... en els que ens presentaran els seus productes aquesta fira 2010.\nEl casc antic d'altra banda, va retrocedint poquet a poquet en el temps fins que el Dissabte torne a ser un poble medieval en dia de mercat, ...banderes i pendons cristians per a la vila Comtal que abracen les muralles! ...llençols estesos assecant tints dels tallers artesans del raval morisc de l´antica Custantaniya!\nI el poble, impacient, esperant curiós l´arribada de la seua Fira!\nI és que estem comprovant açò últim gracies a les estadistiques del blog: Així que per a tots els que arriben fins elSocarraet buscant INFORMACIÓ de la FIRA, así teniu un recull d'algunes de les pàgines en les que podeu fer una ullada per a no perdre-vos res aquesta fira 2010 (hi ha pàgines d'informació, opinió, imatges d'edicions anteriors, altres blogs amics,...):\nTríptic de la 1ªFIRA DEL LLIBRE Fira de Tots Sants\nRevista El Comtat nº280 Octubre 2010\nBlog DESDE LA MARIOLA (JoanDe Cocentaina)\nBlog COSTUMARI DESACOSTUMAT (Festes, cultura i tradicions)\nATENEU 25 ANYS (EXPOSSICIÓ Fira´10: Actuacions, instruments, Fotografia)\nBlog DOLÇAINES I TABALS MALPASSET (Cocentaina)\nGUIÓ D´ACTES de la FIRA de TOTS SANTS 2010\nPublicat per elSocarraet a 23:44 0 comentaris\nEtiquetes de comentaris: 2010, COCENTAINA, Fira, Tots Sants\nAny de pintors... FIRA de Tots Sants 2010 COCENTAINA\nSi amb la Ruta d´Art els artistes contemporanis locals ja ens han acostumat a visitar exposicions d'art de variades disciplines plàstiques i en divedersos punts del poble, aquesta Fira de Tots Sants 2010 anem a disfrutar a més, dels grans pintors clàssics contestans al mateix cor de la fira, el Palau Comtal:\nSagrada Familia amb Santa Ana, Nicolau Borràs (oli sobre taula, 205 x 137 cm)\nI és que enguany a la col·lecció museogràfica permanent de la Sala d´Ambaixadors se li suma una exposició per a commemorar els 400 anys de la mort del pintor contestà Nicolau Borràs Falcó.\nAquest pintor, emblema del renaixement, va nàixer a Cocentaina el 28 d'Octubre de 1530 (Dijous que ve el 480 aniversari) i era just celebrar aquesta efemèride amb una extensa exposició en la què s'arreplegarà la peripècia vital del pintor, a cavall entre Cocentaina i el Monestir de Cotalba, així com un recull de com era la Cocentaina de l'època i la vida pictòrica de l'artista, en la que podrem disfrutar de diverses obres originals.\nSant Nicolas de Bari, obra de Nicolau Borràs considerada com el seu autorretrat.\nA més no acaba ací l'obra pictòrica contestana que podrem disfrutar enguany al palau, a les dos exposicions anteriors se li suma com tots els anys el mural genealògic més important del conjunt de la Comunitat Valenciana, la Sala Daurada, joia de la corona del palau comtal en la que es representa la genealogia dels reis de Navarra, dels quals els Corella es creien descendents, alternats amb simbolsa heràldica propia de la casa Corella i escenificacions de batalles i conquestes, que si bé la podem disfrutar tots els anys al visitar el Palau Comtal, enguany a més ho podrem fer sabent que aquesta volta de creueria pintada a l'oli a principis del segle XVII va ser probablement pintada per un altre il·lustre pintor contestà, Jeroni Jacint d'Espinosa.\nI és que recentment hem conegut que el doctor en història de l'art i acadèmic de Sant Carles de València, Lorenzo Hernández, ha atribuït l'autoria a aquest pintor barroc fill de Cocentaina després de trobar un document datat en 1617, en el qual el comte de Cocentaina reconeix un deute de 60 lliures amb Jerónimo Rodríguez d'Espinosa, pare del pintor contestà, per uns treballs de pintura realitzats en el Palau Comtal. Açò junt motius i tècniques de realització que identifiquen al fill, són els motius pels quals arriba a la conclusió que pare i fill van col·laborar en este encàrrec.\nSala Daurada del Palau Comtal de Cocentaina (XVII), atribuida a Jeroni Jacint d´Espinosa.\nAixí que, sens dubte, enguany el palau serà durant la Fira tot un museu de pintura dels millors pintors que aquest poble a donat, …no cal perdérseu!\nPublicat per elSocarraet a 13:55 0 comentaris\nEtiquetes de comentaris: 2010, COCENTAINA, exposicions, Fira, Jeroni Jacint d´Espinosa, Nicolàs Borràs, pintor, Tots Sants\nConcerts per a la Fira...!\nCom si hagueren escoltat les nostres pregàries: Ací tenim un nou espai per a la FIRA, el de la carpa "FIRAiFESTA2010":\nAmb concerts les nits del Divendres 29, Dissabte 30 i Diumenge 31 d'Octubre ...una altra espineta que s'acaba de traure la nostra fira!\nI per descomptat els ja tradicionals concerts que amb motiu de la Fira realitzen les Bandes Municipals:\n-DIUMENGE 24 d´Octubre l´ATENEU MUSICAL (12:00h en el C.Cultural El Teular)\n-DISSABTE 30 d´Octubre la UNIÓ MUSICAL i la PALOMA (20:00h en l´Auditori J.Pérez Vilaplana)\nPublicat per elSocarraet a 14:39 0 comentaris\nEtiquetes de comentaris: 2010, carpa, Concerts, Fira\nEscalfant motors per a la Fira!\nL'època de bodes ens a deixat un respir uff... així que vam deixar el trage a la tintoreria i aprofitarem el final de setmana per a anar obrint boca de la què serà la 664 edició de la Fira de Tots Sants de Cocentaina, presentada Divendres passat.\nI ho vam fer visitant "al tio de la porra" de GANDIA:\nJa podem anar lluny o prop, com la Fira de Cocentaina res! Ara ...tot siga dit, aquesta FIRA I FESTES de Gandia és forta en lo poc que fluixeja la Fira contestana:\n-Té una fira d'atraccions a l'altura de l'esdeveniment, amb un gran recinte firal molt ben preparat.\n-Disfruta de molt bona salut en el que a festa nocturna respecta, tant per a la gent jove com per a la tercera joventut!\nAixò Dissabte, i el Diumenge ens vam alçar amb una CONCENTRACIÓ DERBI a COCENTAINA, ...i ja que no ens deixaven descansar a deshores, vam piyar les ulleres de sol i ens acostarem a veure les motos bramar; Per a mi aquest espectacle ja tenia sabor a Fira (qui té fam somia rotllos!):\nPublicat per elSocarraet a 20:11 0 comentaris\nEtiquetes de comentaris: 2010, COCENTAINA, concentració, Fira, Gandia, motos\nCartell de la Fira de Tots Sants 2010, Cocentaina\nAcí el teniu, el Cartell de la Fira de Tots Sants d'enguany:\nQue, que vos pareix? A mi un magnífic cartell per a anunciar l'explosió de color sobre fons tardorenc que resulta cada any nostra Fira de Tots Sants.\nRuben Lucas García és l'autor del cartell, obra guanyadora d'entre les 31 que optaven a anunciar la nostra Fira, i que va ser presentada Divendres passat 1 d'Octubre junt amb tota la programació de la 664 edició de la Fira contestana.\nPublicat per elSocarraet a 12:09 0 comentaris\nEtiquetes de comentaris: 2010, Cartel, Cartell, COCENTAINA, Feria, Fira, Todos los Santos, Tots Sants


BARCELONA - SORRENTO – ROMA – 6 dies | Viatges fi de curs | Viajes CumLaude\nSORRENTO – ROMA – 6 dies\nHome/SORRENTO – ROMA – 6 dies\nVisita les ruïnes més impressionants de l’imperi romà i experimenta la màgia de la Costa Amalfitana\nDIA 1. APT. PRAT – APT. NÀPOLS – POMPEIA – COSTA DE SORRENTO\nPresentació 2 hores abans de la sortida del vol. Una persona de Viajes CumLaude, estarà a l’aeroport per ajudar-vos en la facturació de l’equipatge. Sortida cap a Nàpols.\nArribada a l’aeroport i recollida del grup. Començarem amb una panoràmica de la ciutat abans de marxar cap a Pompeia. I des de l’autocar podrem admirar el Castel dell’Ovo (Castell de l’Ou) situat a l’illot de Megaride…\nVisita d’aquestes increïbles ruïnes. Pompeia va ser declarada Patrimoni de la Humanitat per la UNESCO a l’any 1997.\nEn acabar la visita, trasllat a l’hotel a la zona de la costa de Sorrento. Distribució d’habitacions.\nDIA 2. SORRENTO – COSTA AMALFITANA – SORRENTO\nAquest matí visita de dues de les localitats de gran interès turístic de la Costa Amalfitana: Amalfi i Positano.\nTrasllat a Amalfi, ens deixarà a la plaça principal des d’on anirem caminant fins al Mollo Pennello per agafar el vaixell que ens portarà a Positano (50 minuts aprox.), visita d’aquesta localitat característica per les seves cases pintades de rosa, terracota i préssec. La Chiesa di Santa Maria Assunta és una de les visites preferides. Molt a prop es troba Spiaggia Gran, des d’on es pot sortir cap a Capri i la Grotta dello Smeraldo.\nDesprés de dinar, tornarem cap a Amalfi amb el mateix vaixell. Temps lliure en aquesta bonica ciutat de belles i petites platges i piazzas. Podem veure la Piazza del Duomo, amb la Catedral de Sant Andrea, el Museu Cívic i l’Arsenale. Trasllat a l’ hotel.\nDIA 3. SORRENTO – VESUVI – ROMA\nEsmorzar molt aviat a l’hotel i recollida de l’equipatge.\nTrasllat en autocar cap al Vesuvi. Arribada al Parc Nacional del Vesuvi. Volcà actiu situat enfront de la badia de Nàpols. Famós per la seva erupció, en què van ser sepultades les ciutats de Pompeia i Herculà. Després d’aquell episodi, el volcà ha entrat en erupció en nombroses ocasions.\nDinar lliure, pel camí. Seguirem cap a Roma.\nArribada a l’hotel. Distribució d’habitacions.\nSopar. Després de sopar, primer contacte amb la ciutat amb passejada nocturna fins a la mundialment coneguda Fontana di Trevi.\nComençarem la visita de la ciutat anant fins a Flaminio, on veurem la Pl. del Popolo, passejarem per la Via del Balbuino fins arribar a la Piazza di Spagna, amb l’escalinata de l’Església de Trinità dei Monti, d’estil gòtic. I al centre de la plaça, la Fontana della Barcaccia, que imita una barca enfonsada, obra de Bernini.\nA la tarda, passejarem per Via del Corso, el carrer principal que creua el centre històric de Roma, on hi trobarem un gran nombre de palaus i esglésies. Seguim per aquesta via fins arribar a Piazza Venezia, on veurem l’Altare della Patria amb el monument a Vittorio Emanuele, primer rei de la Itàlia unificada i la columna Trajana. Anirem per Via dei Fori Imperiali fins arribar al Coliseu. Visita del Coliseu i dels Foros. En sortir, veurem l’Arc de Constantí i Via Sacra.\nSopar a restaurant i allotjament.\nDIA 5. ROMA – PORT DE CIVITAVECCHIA\nEsmorzar i recollida de l’equipatge, que el deixarem a consigna.\nVisitarem el Vaticà. Possibilitat de visitar els Museus Vaticans (Capella Sixtina), seguidament Basílica de Sant Pere, i si volem podem pujar també a la cúpula des d’on gaudirem d’una magnifica vista de la ciutat.\nSeguirem per la Via della Conciliazione fins al Castell de San Angelo. Creuarem el riu Tevere fins arribar a la Piazza Navona, on podem aprofitar per prendre un gelat i descansar una estona. Aquí trobem les obres mestres de Bernini, Borromoni i altres artistes del Barroc. I també hi trobem tres fonts, la central: la Fontana dei Fiumi i les laterals: la Fontana del Moro i la Fontana di Nettuno. l’Església di Santa Agnese in Agone. Seguidament, visitarem el Panteó, temple circular construït a començaments de l’Imperi Romà i dedicat a tots el déus.\nTemps lliure abans de tornar cap a l’hotel on recollirem l’equipatge. Trasllat al port de Civitavecchia. On agafarem el ferri de Grimaldi Lines que surt a les 22.15h Gaudirem de les instal·lacions del ferri: saló principal SMAILA’S, discoteca, boutique, …\nAllotjament en cabines i nit en ruta.\nDIA 6. PORT DE BARCELONA\nEsmorzar per compte del grup. Seguirem gaudint de les instal·lacions del ferri.\nArribada al port de Barcelona cap a les 18:15h i final del viatge.\n· Visita guiada per la ciutat.\n· Passejada en Bicicleta per Villa Borghese.\n· Visita al Parc d’Atraccions Rainbow Magicland a Valmontone.\n· Taller de Pizza.\nVenècia – Florència – 6 dies\nCroàcia – 6 dies\nCroàcia – 5 dies


L'home tranquil: Tres vegades tretze\nEm va tocar ser el primer en moltes coses: fill, nét, nebot, i besnét (els avis de la meva mare vivien). Poc temps després d'haver nascut ens vam traslladar al que considero el meu barri, després que acabessin les obres de remodelació de la casa familiar. Allà hi vaig viure fins que vaig casar-me.\nPer descomptat que els meus pares van tenir un paper important en aquesta etapa, així com la meva germana, encara que divergim. Els estimo malgrat tot i ells m'estimen malgrat jo.\nAls quatre anys vaig entrar a l'escola on m'hi vaig estar durant catorze cursos, fins que vaig aprovar la Selectivitat. Valoro l'experiència: vaig fer-hi amics, vaig aprendre i participar en la vida escolar més enllà de les classes, vaig coincidir amb mestres bons i altres de millorables (no només la vella senyoreta de B., també ho era el professor de 5è).\nSi destaco algú d'aquells anys és C., de qui vaig fer en el seu moment un escrit. Si he de considerar persones que són una fita en la meva vida ell és algú a incloure-hi.\nDesprés venen anys d'estudi a universitat, de formació i experiències. Crec que ha quedat ben clara per als habituals del bloc una tendència als elements centreeuropeus: aprendre l'alemany, viatjar a Centreeuropa, interessar-me per les seves cultures...\nEls treballs, han estat en diferents llocs i amb una categoria professional més aviat modesta, que et fa tractar amb gent diversa i, al cap i a la fi, de treballadors com la meva família.\nDesprés un dia coneixes algú i t'encaterina... I acabeu iniciant plegats un projecte de vida en comú del qual ja tenim tres plançons, uns sols als qui he d'intentar educar de la millor forma possible sense manual d'instruccions.\nM'agradaria parlar dels valors que he intentat seguir, cosa més difícil: honradesa, rectitud, no voler fer mal a ningú i intentar ser útil als meus semblants. Són actituds teòriques i segons qui pot discutir-les.\nUn cop vaig escriure en un full els meus objectius vitals a mitjà termini. Quan els creus assolir et marques uns altres. Aquest any vaig veure que com a persona havia de canviar alguna cosa dins meu. Una trobada providencial em va animar a provar-ho.\nTinc un passat, que per bé o per mal és meu. El principal responsable de la meva situació sóc jo mateix i lluny de repenjar-me en el passat he d'enfilar el camí que jo decideixi.\n(el text bàsic el vaig redactar a mà el 6 d'abril passat, ocupa 2 folis complets dels quals aquí he posat un extracte)\nEls gargots són de L'Home Tranquil a 1:03


La lectora corrent: "Implicats" amb Xavier Trias\nEncara no havia assistit a cap dels encontres "Implicats", que organitza Vilaweb i ahir ho vaig fer. Vaig aprofitar la possibilitat de poder parlar amb l'alcalde de Barcelona i fer-li preguntes sobre aspectes que em preocupen o si més no m'interessen sobre la meva ciutat. I això, en un ambient relaxat, només amb un grup reduït de persones. En principi, la tertúlia havia de durar uns tres quarts d'hora, però el col·loqui es va animar i Xavier Trias va dir que ell no tenia pressa. Ens hi vam estar unes dues hores! Primer, a la sala a tocar del carrer. Aquest va ser l'encontre oficial, que van enregistrar en vídeo i que penjaran --si no ho han fet ja-- a Vilaweb. Però després vam continuar la trobada a peu dret compartint unes galetes i unes copes de cava.\nAbans de començar la trobada\nDurant la trobada d'ahir em vaig adonar que és molt fàcil extreure una declaració fora de context o no captar el sentit complet d'unes afirmacions, i fer dir a una persona una cosa diferent de la que ha dit. Per això crec que cal anar molt en compte amb el que diuen, dels polítics i les polítiques, els mitjans de comunicació, que sovint allò que busquen és l'impacte. Per exemple, en parlar de la contaminació i dels problemes respiratoris, l'alcalde va dir que els arbres eren un problema, per la pol·linització, que afecta moltes persones. Si la cosa hagués quedat així, ja m'imaginava un titular de diari que digués: "Segons Trias, els arbres de Barcelona són un problema", i potser insinuarien que l'alcalde no vol més arbres a la ciutat o fins i to que cal eliminar-ne. Per això, quan vaig tenir la paraula, vaig voler que ho aclarís i reconegués que no és l'arbrat en general la causa de problemes respiratoris en l'època de pol·linització, sinó únicament alguna espècie, com ara el plàtan d'ombra, que és l'arbre més abundant a la ciutat.\nCom sempre faig, vaig prendre notes (els meus quaderns són la meva memòria, perquè la que tinc dins del cervell em falla bastant). Algunes de les coses que va dir Trias durant l'"Implicats" d'ahir i que vaig anotar:\nXavier Trias durant la trobada a Vilaweb\nEl districte de Ciutat Vella és l'assignatura màxima de la ciutat, però la seva reforma no ha d'inspirar-se en el que han fet en altres ciutats, en què la gent que hi vivia ha acabat per marxar. Cal que la riquesa que genera el turisme en aquest districte repercuteixi en la seva millora.\nEl 16% del producte interior brut que genera Barcelona procedeix del turisme. Trias vol que la ciutat se'n beneficiï, que li donin una part per a la ciutat. No ho demana amb efecte retroactiu, però diu que ho demanarà a partir d'ara.\nSobre els pisos turístics, diu l'alcalde que la normativa que s'aplica a la Costa brava o altres zones turístiques no serveix per a Barcelona. No està d'acord que hi hagi pisos turístics esparsos, s'han de concentrar en edificis.\nÉs evident que hi ha un problema de contaminació, però la situació ha millorat molt si ho comparem com era la ciutat fa 30-40 anys, que tenia una contaminació cinc vegades l'actual. I els vehicles en són la principal causa. La solució es trobarà amb la implantació del cotxe elèctric i l'eliminació dels cotxes amb motor diesel. Però és difícil de solucionar. (S'ha passat d'una època en què es recomanava el diesel a una altra en què es veu com un perill per a la salut ambiental.) De tota manera, ell no creu que cada any morin a Barcelona 3000 persones per causa de la contaminació, com han dit alguns estudis (hi va posar èmfasi: "no m'ho crec!").\nCreu que la normativa sobre la circulació de bicicletes ha creat conflictes entre ciclistes i vianants. Però creu que el bicing ha fet veure el ciclisme urbà amb uns altres ulls. "Anar en bici no és suar", va dir. El bicing permet agafar la bici en el lloc més adient i deixar-la també allà on vagi bé, sense haver de dur-la sempre amunt i avall. De tota manera, genera a la ciutat una despesa considerable: uns quinze milions d'euros anuals! Això s'ha de reduir; està bé afavorir el transport urbà en bicicleta, però una despesa així no és suportable. I no pot ser que la bici ocupi l'espai dels vianants; les bicicletes no haurien d'anar per la vorera.\nUna prioritat de l'Ajuntament és donar serveis de qualitat i atendre les persones sense recursos. És una responsabilitat que no li pot treure ningú.\nCreu que l'Ajuntament ha de ser selectiu a l'hora de decidir els llibres que publica. Tot i que el Servei de Publicacions de l'Ajuntament ha editat llibres molt bons, que són fruit d'un treball de recerca acurat, creu que també n'hi ha que són de contingut molt superficial. Quan fa poc va declarar que l'Ajuntament publicava massa llibres, es referia a aquests últims.\nÉs cert que l'assistència al Festival Grec ha davallat els darrers anys, com indica un dels assistents. Trias creu que això és perquè no s'han tingut prou en compte els gustos de la gent. Està bé programar algun espectacle avançat, però cal pensar en allò que el públic general desitja veure. En el Liceu passa el mateix. A la major part del públic, allò que li agrada és l'opera de Verdi, Puccini...\nEn parlar de l'escola, Trias reconeix que els darrers anys es van oferir places escolars en centres que finalment no s'han construït. L'Ajuntament, llevat de casos excepcionals, només hi posa els terrenys. És la Generalitat que les ha de construir i malauradament la Generalitat ara per ara està arruïnada. Pel que fa a les escoles bressol, se'n continuaran construint, però també se'n concertaran. Però seran molt curosos a l'hora de concertar escoles bressols ja existents: cal que compleixin uns requisits i que se'n vagi fent un seguiment. Va comentar també que, de 36 escoles bressols que s'havien fet a Barcelona (suposo que es referia als darrers anys), 15 són al districte de Sant Martí, com si hi hagués molta més mainada que en altres llocs de Barcelona.\nSobre turisme i cultura, Trias creu que ha d'acabar aquella idea que es va transmetre en la promoció de la ciutat ("vine a Barcelona i hi podràs fer allò que no pots fer en altres llocs del món"). El turisme que ve mogut per la facilitat de consumir alcohol i sexe no interessa a Barcelona. Però el turisme de qualitat no està renyit amb el turisme de motxilla. Els joves que ara venen amb motxilla també poden estar interessats per la cultura, i poden tornar al cap d'uns anys si la ciutat els sap atreure. Cal promoure un turisme lligat a la cultura i saber explicar que Barcelona té un MACBA, un MNAC, un Caixaforum, un Museu Picasso. Hi ha gent que ja comença a adonar-se de l'atractiu de Barcelona. Abans els turistes que venien per embarcar en creuers solien arribar a Barcelona el mateix dia i anar directes al port. Ara, en canvi, ja hi ha molta gent que hi arriba un dia o dos abans per visitar la ciutat.\nTrias es va lamentar que quan es va requalificar el front marítim fins al Besos, no es va deixar gairebé res per a construir-hi habitatge públic. En la trobada mes informal que va seguir va dir que l'Ajuntament no té pisos per poder respondre a emergències, com quan cal desallotjar els veïns d'algun immoble, i els han d'allotjar en hotels.\nXavier Trias i Vicent Partal\nSempre dic que no m'interessa la política, però crec en la política de proximitat (si no fos així, no seria membre de la Comissió per a la Igualtat de la Dona, del meu districte, ni del Consell de la Dona de Barcelona). I trobades com la d'ahir, en què l'alcalde dialoga amb persones de la societat civil, crec que poden servir a totes dues bandes: la política i la ciutadania.\nFotos: M. Piqueras (09.11.2011)\nMe n'alegro de que l'alcalde participi en aquestes trobades. Tant de bo es facin més sovint i amb un públic més divers.\nEs va referir a l'ecotasa? Si no vaig errada a Barcelona no es paga i en canvi si que es paga a altres ciutats espanyoles.\n10 de novembre de 2011, a les 15:32\nOfelia, jo li suggeriria que un cop al mes o cada dos mesos, anés per entitats o pels barris per trobar-se amb la gent i escoltar de prop el que pensen de la gestió municipal i també els seus suggeriments.\nPal que fa a l'ecotaxa, va dir que si fos un impost general, que s'apliqués arreu, hi estaria d'acord. Però diu que ell vol que Barcelona rebi una part de l'IVA generat per les despeses que hi fan els turistes; que això generaria més ingressos que un impost turístic.\n10 de novembre de 2011, a les 20:23


enigmística: L'exili de Sant Jordi\ndiumenge, 23 d’abril de 2000\nLa diada de sant Jordi de l'any 2000 passarà a la història per l'acolloniment amb què l'han encarada els editors, distribuïdors, llibreters i autors d'èxit. És a dir, el sector en pes. Ni els més vells del meu barri no recordaven una conjunció de dates tan desavinent per al negoci de vendre llibres: diumenge sant en ple èxode vacacional. Als lectors constants això no els fa ni fred ni calor, perquè no depenen d'una oferta massiva per sentir la necessitat de comprar i, sobretot, de llegir llibres. Però com que la gran majoria de mortals són lectors ocasionals cal reconèixer que la por general no és infundada. ¿Sentiran l'impuls anual de comprar un llibre en la plàcida quietud de la segona residència? ¿Hauran previst de comprar-se'l abans de fer les maletes? La solució, a les declaracions dels responsables del gremi que duran demà els diaris. Esperem que moderadament optimistes.\nSense que serveixi de precedent vull aprofitar l'avinentesa per donar-los una exclusiva periodística: enguany fins i tot sant Jordi ha fotut el camp i s'ha agafat una setmaneta de vacances. Aquest matí mateix l'han vist pel districte catorzè de Saragossa, passejant dissimuladament per la "calle 23 de abril", però ja fa dies que volta. Potser ofès per la fugida massiva dels seus admiradors habituals, el sant patró de la lletra impresa, enquadernada, distribuïda, venuda i cobrada va facturar drac, cavall, espasa i llança en un vol intercontinental i se'n va anar a veure món el proppassat dimecres de cendra. Els seus admiradors japonesos li van aconsellar un d'aquests tours (de force) turístics que tant els agraden, de manera que dimecres 19 sant Jordi va aterrar al "sector El Valle" de la capital veneçolana Caracas i es va passejar per la "calle 19 de abril".\nL'endemà volava cap a Mèxic i es va fer un tip de buscar llibreries de vell a la "avenida 20 de abril" de Valle de Santiago, una població de Guanajato. Divendres sant es va acostar al Brasil, com qui no vol la cosa, i es va hostatjar a la "rua 21 de abril" del bairo Alto da Glória de la ciutat de Curitiba, a l'estat de Paraná. Ahir, dissabte sant, va tornar a travessar el toll i va passejar la seva córpora majestàtica per la "Via XXII Aprile" de Venezia, un carrer paral·lel al Gran Canal que hostatja les esglésies de sant Fèlix i santa Sofia. Demà, després del sojorn aragonès, s'acostarà fins a la freda Lleó, a la recerca de la "calle 24 de Abril", i les males llengües afirmen que encara allargarà un dia més, com fan tants escolars i no pocs ciutadans. Això sí, el dimarts 25 les fonts es contradiuen perquè els uns el fan a la "piazza Venticinque Aprile" de Milà, prop de l'estació Garibaldi, i els altres el situen al "carrer del Vint-i-cinc d'Abril" de Benicàssim, a la Plana Alta. És clar que aquesta "cronovia" i moltes d'altres que hi ha escampades pel País Valencià commemoren la pèrdua dels Furs a mans del Borbó Felip V. I això sempre fa de mal recordar. No prenguis mal i torna, sant Jordi.\n· Màrius Serra , 23.4.00


Míriam Giménez Dapena\n93 401 08 80\nPlanificar, organitzar i executar els processos administratius relatius a la vinculació i vida laboral del PDI, del PAS, del personal vinculat a la recerca i dels becaris de la universitat, així com assessorar i donar suport en matèria de personal als òrgans de govern, unitats organitzatives i gestors de projectes de recerca, en aplicació de les directrius i polítiques de personal de la universitat i del marc legal vigent, per tal de garantir l’adequació de la relació contractual i administrativa de la universitat amb el seu personal.\nPlanificar, coordinar i realitzar els tràmits administratius relatius a la vinculació i vida laboral del personal de la UPC.\nPlanificar, coordinar i realitzar els tràmits relatius a les convocatòries, contractació, vinculació i vida laboral del PDI de la universitat.\nPlanificar, dissenyar, organitzar i executar els processos i els tràmits administratius associats a les convocatòries internes de contractació de personal vinculat a la recerca i de beques i ajuts predoctorals i postdoctorals, i fer el seguiment i difusió de les convocatòries externes.\nPlanificar i executar els processos relatius a la nòmina, les cotitzacions i les tributacions per rendes de treball del personal de la UPC.\nMantenir i actualitzar els sistemes d’informació de personal.\nInformar i assessorar als òrgans de govern, unitats organitzatives i personal de la UPC, en la gestió de personal i el seu finançament, i als gestors de projectes de recerca, sobre contractacions vinculades a la recerca.\nAnalitzar i aplicar la legislació en matèria de gestió i administració de personal i elaborar propostes de normatives en aquest àmbit.\nElaborar el pressupost de personal de Capítol I.


MARC IBARS, PRESIDENT DE LA FEDERACIÓ CATALANA DE DONANTS DE SANG, PREMI RICARD VACCARO A L'ÈTICA I EL COMPROMÍS SOCIAL 2015 | Federació Catalana de Donants de Sang\nMARC IBARS, PRESIDENT DE LA FEDERACIÓ CATALANA DE DONANTS DE SANG, PREMI RICARD VACCARO A L'ÈTICA I EL COMPROMÍS SOCIAL 2015\nEl Premi Ricard Vaccaro a l'Ètica i Compromís Social 2015 ja té guanyador: Marc Ibars, president de la Federació Catalana de Donants de Sang.\nEl lliurament del guardó, impulsat per l'Observatori de la Discapacitat Física, va tenir lloc el passat 17 de novembre a Barcelona durant el transcurs de la jornada #di_capacidad. Les TIC al servei de les persones.\nEl Premi Ricard Vaccaro a l'Ètica i Compromís Social té com a objectiu reconèixer a les persones físiques o jurídiques, institucions, entitats, etc. que destaquin per la seva tasca solidària i altruista en el seu entorn d'influència a favor del col·lectiu de les persones amb discapacitat.\nEl jurat d'aquesta primera edició ha decidit premiar la trajectòria d’Ibars al capdavant de la @FCDS per la seva contribució al bé comú i per representar els valors de solidaritat i altruisme que promou el guardó.\nL'elecció de Marc Ibars vol ser el reconeixement a una dilatada i impecable trajectòria al servei de la societat i de l'activisme social. Durant els més de quaranta anys que s'ha dedicat a la promoció de la donació de sang, Ibars ha contribuït a visibilitzar la figura del donant, donar valor a la del voluntari, així com a potenciar el gest altruista i solidari de la donació de sang: una acció indolora i ràpida que permet regalar vida.\nDes que l'any 1975 fos nomenat president de la Germandat de Donants de Sang de Girona, fins a l'actualitat, que segueix sent president de la @FCDS, l'objectiu principal d’Ibars ha estat sempre el que “no falti mai una gota de sang als hospitals. Que ningú deixi de recuperar-se o salvar la vida per falta d'aquest líquid vermell”. També el de posar a la donació de sang en l'agenda pública i treballar per mobilitzar als més joves, un col·lectiu que fins fa uns anys estava poc vinculat a la donació de sang. Aspectes que el jurat ha valorat positivament en atorgar el guardó.\nEn una intervenció molt emotiva, Ibars, que va dedicar el premi “a la gran família dels donants de sang”, va voler destacar el mèrit que té que les persones amb discapacitat o afeccions severes dediquin una part important de la seva labor a la defensa dels drets de les persones amb discapacitat perquè, va dir, “la dignitat de les persones està per sobre de qualsevol altra consideració”.\nEl president de la Federació Catalana de Donants de Sang també va tenir unes paraules d'agraïment per a l’artista Ricard Vaccaro, autor del guardó que porta el seu nom, de qui va dir que és “una persona entranyable amb la qual compartim principis i valors”; per a l'Observatori, “per visibilitzar la labor altruista i de caràcter voluntari del donant”, i per als receptors: “la nostra veritable raó de ser.”\nEl jurat d'aquesta primera edició ha estat format per José María Ballesteros, president de COCEMFE Barcelona; Mª Pilar Díaz, presidenta del Consell de Direcció de l’ODF; Antoni Serratosa, president de l'associació Natura i Salut; Francina Alsina, presidenta de la Federació Catalana del Voluntariat Social; Josep Ramon Luesma, en representació del Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya, i Pepita Cabiscol, Cap del Servei d'Atenció a les Persones amb Discapacitat del Consorci de Serveis Socials de Barcelona.\n** Tots els membres de la junta rectora de la Federació Catalana de Donants de Sang felicitem al nostre president i amic, Marc Ibars, pel merescut guardó i pels molts projectes i iniciatives que, en un futur proper, durem a terme plegats; de la mà de la gran xarxa d'Associacions de Donants de Sang de Catalunya, la qual també se suma a aquest gran i sentit homenatge. Moltes felicitats Marc!\n* Font: OBSERVATORI DE LA DISCAPACITAT FÍSICA


Les comarques de Lleida reivindiquen la seva importància en la lluita contra la crisi climàtica – Comarques de Ponent\nEl vicepresident primer de la Diputació de Lleida, Jordi Latorre, ha reivindicat aquest divendres les comarques de Ponent i del Pirineu lleidatà com el gran pulmó verd de Catalunya i ha remarcat la importància de cuidar aquest entorn per ajudar a lluitar contra l’emergència climàtica a Catalunya. Ho ha dit durant la primera cimera catalana contra la crisi climàtica, organitzada per la Generalitat a Barcelona. Latorre creu que els quatre grans objectius per poder lluitar contra la crisi climàtica a la demarcació són donar la importància que es mereixen als pagesos i ramaders, que cuiden el territori; evitar els grans incendis forestals que poden afectar el Pirineu; educar la ciutadania per a un consum responsable, i promoure el turisme verd.


Sobre mi | Roger Forner Fabre: Sempre aprenent amb la intenció d'assolir les meves metes.\nVaig néixer a la ciutat de Tortosa el 25 de febrer de 1987, amb el que el destí em va oferir el poder créixer entre les vastes i majestuoses Terres de l'Ebre, molt lluny del caos i de la contaminació de la gran ciutat. Per a qui les conegui, m'entendran si afirmo del afortunat que sóc per això i és que no puc estar més orgullós de poder residir en un lloc amb tanta història, bellesa i bona gent.\nL'esport, font de la motivació.\nM'atrauen les tecnologies.\nNo puc parar d'aprendre.\nEmprenedor Persona inquieta.\nA cas tot el que fem no ens aporta coneixements?\nSóc una persona disposada a sortir de la meva àrea de confort, no tinc por al futur, m'encanta aprendre i veig en tot una infinitat d'oportunitats. Si cal ampliar els coneixements, estudio; Si cal aprendre alguna cosa nova, l'emprenc, ja sigui de la meva àrea professional o d'una altra que estigui per venir.\nLa meva feina no es veu minvada en treballs grupals i el tracte amb l'equip acostuma a ser tolerant. No obstant, he realitzat projectes de forma individual i m'he sentit molt a gust.\nAlguna vegada he mediat amb algun que altre conflicte interpersonal. A pesar de mantenir fermament una actitud assertiva, de vegades un bon resultat és possible, d'altres no...\nSóc conscient que de vegades hi ha decisions que prendre que afavoreixen més a unes persones que a unes altres i també quant important és tirar endavant per un bé comú. Si no puc fer ús de la meva raó i experiència no m'importa preguntar i escoltar a terceres persones.\nNo em resulta difícil sortir de la meva zona de confort, per a bé o per a malament, els canvis i els nous entorns ens ajuden a créixer.\nSé escoltar les altres persones i expressar les meves idees de forma clara i convincent. Sé també acceptar els meus errors i, amb això, rectificar les meves idees equivocades.\nSoc una persona proactiva i en soc conscient de que cal assumir la responsabilitat sobre el que pugui succeir arran dels meus actes.\nSé respondre i treballar sota situacions amb pressió de temps o amb molta exigència. PERÒ ✊🏽 també en soc molt conscient de quins són els meus drets i la meva tolerància es regeix segons aquests.


Edición del jueves, 29 agosto 2013, página 22 - Hemeroteca - Lavanguardia.es\nEdición del jueves, 29 agosto 2013, página 22\n22 LAVANGUARDIA OPINIÓ DIJOUS, 29 AGOST 2013 M. MUT BOSQUE, prof. Dret Internacional, UIC, iinvestigadora docent, Universitat de Londres Maria Mut Bosque Aquells que no dubtem delressorgiment d’Europa,comsemprehafetenlase-va història, no deixem d’emocionar-nos en escoltar l’Oda a l’alegria escrita el 1785 per Schiller. Aquesta bonica oda, que parla de la germandat ilaunitat de la humani- tatatravésdel’alegria,ésl’himnede tots els europeus ihadeservir-nos d’inspiració en aquests moments crítics. Sabem que recuperar l’alegria no ésfàcil.Peròpotserconvéferunexa- men responsable de tot el que hem superat al llarg d’aquests últims se- gles. Potser no hem estat capaços de ressorgir d’una Europa absoluta- ment devastadadesprés de dues guerres fratricides?, no hem remun- tat crisis econòmiques gravíssimes, com el crac del 29 oles dues crisis delpetroli? onohem aconseguitpo- sar fi auna Europa dividida en blocs? Ara més que mai, iparafrase- jant Churchill partint del seu dis- curs de Zuric del 1946, la nostra gran família ens necessita. No po- dem permetre girar l’esquena ala grandíssima feina iesforç de molts que es van deixar la vida per la nos- tra família. Hem de respectar principis iva- lorscomladiversitatdelsseusmem- bres, que és precisament el que ens enriqueixifaúnics.Enshemdesoli- daritzar amb els que estan patint si- tuacionsgreus,comsemprehemfet. NopodemoblidarquelaUnióEuro- pea és la principal proveïdora d’aju- da humanitària atot el món i, sens dubte,nopodemcaureencapforma d’intolerància.Noportem,endefini- tiva,alemanys,espanyols,grecs,itali- ans oanglesos el mateix cognom? Totshemcontribuïtalacreacióifor- maciódelquerepresenta avuiEuro- pa, inomés junts podem fer davant els grans reptes que suposa la globa- lització. Europa no és patrimoni de ningú, sinó de tots els europeus, ilaUnió Europea, encara que no es troba en el moment de méspopularitat, ha aconseguit gransgestes, com crear un mercatcomú. Hi ha altres orga- nitzacions, amb mètodes iinstru- ments diferents, que fan una tasca igualmentadmirable,comelConsell d’Europa, que, através d’institu- cions com el Tribunal Europeu de Drets Humans d’Estrasburg, ha aconseguit desenvolupar el sistema deprotecció supraestatalen matèria dedretshumansméscompletiefec- tiu de l’àmbit internacional. No po- dempermetrequelacrisiinstitucio- nal que sacseja el nostre continent destrueixi tots aquests èxits iposi fi alail·lusió de ser europeus. Tenim el deure d’impulsar Europa. Si no ho fem, potser se n’anirà l’alegria,queéssensdubtelamúsica d’Europa.c MESEGUER DEBAT.Elfutur d’Europa Els reformistes solen pagar ambel càrrec el dolor iels sacrificisquelesreformescausenalsciu-tadans, tot ique en el fons els hagin evitat mals majors i, allarg termi- ni,elstorninlaprosperitat”.Vetaquíuna frase tan crua com carregada de raó. La naturalesa de la responsabilitat política té alguna cosa d’injusta, fins itot de cruel. La sentència la recullo literalment de l’entrevista que feia Lluís Amiguet di- jous passat a La Contra d’aquest diari a Johann P. Arnason, historiador i politòleg islandès. Arnason lamentava la ceguesa d’una certa opinió pública d’es- querres europea que encara creu queaIslàndias’haproduïtunare- volució.“Totelcontrari”,afirma- va. Efectivament, els islandesos van anarales urnes el 27 d’abril passat imentre restituïen al go- vern els partits de dretes que els havien portat alaruïna, castiga- venelectoralmentlacoaliciód’es- querresquehaviafetlesduresre- formes que els n’havien fet sor- tir: menys de la meitat del suport electoral que ales legislatives de l’abril del 2009. Deixo ara de banda l’apassio- nant –ialhora depriment– tema de fins aquin punt som capaços d’interpretar els fets per tal que ensquadrinenelsnostresesque- mes preestablerts, icom les més grans evidències que els contra- diuen, no els fan trontollar. El cas islandès n’és un exemple de manual.Els resultats electorals nohanaconseguitespatllarelmi- te d’una revolució popular que, pel que sembla,novapassar de ser una irritació de curta durada. També ales manifestacions del 15-M, uns hi anaven per canviar-ho tot iels al- tres –no sé en quines proporcions– per exigir que tot tornés aser com abans. Itornem als reformistes. Segons el re- lat polític tradicional, la dreta solia ocu- par-se de governar els moments de bo- nança –itreure’n profit–,mentre al’es- querra li tocava gestionar els temps de crisi, iensortia escaldada. Tal com ha passataIslàndia. És adir, que se sol vo- tar amb els peus: quan les coses van bé, nos’elegeixquipodriaaprofitarelcreixe- ment abenefici de l’interès general, i quan van malament, s’encarrega la feina bruta als qui han d’aplicar les polítiques que han combatut. ACatalunya, però, sempre hem de ser originals (l’ONU, l’FMI ialtres organitzacions internacio- nals hihaurien de tenir observadors per- manents).Aquí,vam encarregar lagestió del’últimaempentadelcreixementenfo- llitaunacoaliciód’esquerresquevamul- tiplicar alegrement el deute públic iva fer l’increment de funcionaris més gran dels últims temps. Amb tanta empenta i il·lusió que, quan va veure venir la crisi, no va aser atemps ni de frenar. Ipam! Van arribar les eleccions del 2010, en ple col·lapse econòmic mundial, iles va gua- nyarlacoaliciódecentredreta,quevaha- ver de governar amb el suport dels con- servadorsespanyols.Pegaperalsguanya- dors, la rifa per als perdedors. Sempre ens quedarà el dubte de què hauria fetungovern de coalició ERC- CiUapartirdel2004icomhauriaafron- tat el quinquenni fatídic de l’ensulsiada del model –per no dir la tramoia– que aguantava el fantàstic decorat de benes- tar que havia enlluernat pràcticament a tothom. Això seria matèria per auna no- vel·ladeciència-ficciód’economiapolíti- ca que, si en sabés, m’agradaria escriure. Però el cas és que l’esquerra va gestionar l’abundància, ivaser als liberals aqui va tocaraplicarmesuresd’austeritatpressu- postària. El govern de CiU sortit de les urnes el 2010 i, encara pitjor, el més afe- blitdel2012,hahagutd’aplicarunespolí- tiques sense la pantalla protectora d’un discursd’esquerres que hauria fet més creïbleque feia les retallades acontra- cor. Fent cara de liberalningú no se’ls creu. També he de dir que hauriaestat totungoigdesdelpuntdevistadel’anàli- sihistòrica –potsernotantdesdel’expe- riència pràctica– veure el PSC, ICV i ERC havent d’aplicar els matei- xos límits de dèficit imposats per Europa iEspanya isense cap ca- pacitat per obtenir crèdit per ells mateixos.Seriaunaaltrabonano- vel·la de ficció. Fer virtut de l’estalvi en temps d’abundància potser no és popu- lar però pot funcionar. La dreta ho ha fet sempre. Però fer-ho quanlagentjahemhagutdetren- car la guardiola fa de molt mal encaixar. De manera que aquí s’ha produïtundesajustament entre el temps econòmic iel temps polític, entre el paper que havia de fer l’oposició ieldel go- vern, entre la gestió que imposa- va larealitat ieldiscurs ideològic quelapodia justificar. Ipodria molt benser –tot és pura especu- lació– que, precisamentperquè ningúnoestava còmode alaseva pròpia pell, ni dreta ni esquerra, ni oposició ni govern, ni realitat ni ideologia, el sobiranisme ha trobatl’esquerdaperons’haesca- pat el doll independentista que arahoxopa tot. La sentència del principi fa una previsió cruel amb el destí dels reformistesque assumeixen la responsabilitat de governar quan van maldades. Això, val per al món en gene- ral. Però ja he dit que en aquest país es- tem capgirant tots els principis clàssics de la política ique estem apunt d’enfon- sartoteslesprevisionssobrequèéspossi- ble iquè no ho és, per exemple, en qües- tió de processos sobiranistes al’Europa avançada.Molts manualss’hauran dere- escriure, si no és que ens volen fer servir com aexcepció que confirma la regla. La mevaaposta,visttotplegat,ésqueaCata- lunyal’electorjasobiràtambésabràtren- car la maledicció d’Arnason sobre el fu- tur dels reformistes.c salvador.cardus@uab.cat Sobrelaformaciódelsmestres Lamúsica d’Europa Éscert que la formació dels mes-tres és avui més llarga que lad’abans (quatre anys, inclosesles pràctiques escolars il’elabo- ració d’un treball final del grau), ique la notade tall exigida, especialment al’espe- cialitat d’infantil, ha anat pujant, però és ben lluny de la de Medicina. Els recordo que aFinlàndia només accedeixen aMa- gisteri un de cada deu que ho sol·liciten. I acabatselsestudis,tindranlamàximacon- fiança de la societat. Aquí la possibilitat d’apujarla nota de tallper entrar aMagis- teri no ha prosperat. Per al curs vinent al- gunes universitats ofereixen un doble grau d’infantil iprimària (la carrera serà decincanys,iesvolexigirunanotadetall més alta, un bon nivell d’anglès, is’oferi- ranbequesperalsmillors).Encaraquein- cipient, aquesta iniciativa pot contribuir a canviarlaidea,seguintlacomparacióante- rior, que per fer de mestre no cal estar tan ben preparat com per fer de metge. Respecte als currículums, abans hi ha- vial’especialitatdefilologia(catalàicaste- llà), desapareguda fa temps. Sí que hi són les d’anglès, d’educació física omusical. I tant ales d’infantil com de primària bona part del currículum és dedicat asaber com s’ha d’ensenyar, aaprendre com són els nens iaconèixer els contextos on viuen.Eltractamentdelallenguacatalana ilacastellanaésdiferentsegonslesuniver- sitats. Ara bé, tenen els nostres mestres, i el professorat en general, prou coneixe- ments lingüístics iprou sensibilitat literà- ria? Inoemrefereixo només ales faltes d’ortografia, tan aparatoses, però que no deixendeserelméssuperficialdelacom- petència lingüística. És obvi que la prime- raobligaciódel’escolaobligatòriaésense- nyar de llegir id’escriure. Inoéscosa fà- cil. Cal una bona formació per ensenyar de llegir bé, amb esperit crític, més enllà de llegir l’etiquetatge (el que volia, ivol, l’escola tradicional). Amés si els mestres estan ben formats se’ls pot donar la con- fiançail’autonomianecessàriesquedema- na l’exercici de l’ofici en la societat actual (heterogènia,tecnològicament sofistica- da,socialment desigual, globalitzada itan canviant),com ens diu l’informe Trends shaping education de l’OCDE presentat per la Fundació Bofill.Itambé ens po- dremestalviarl’aplicaciódetantscontrols uniformitzadorsicentralitzadors,queins- titucionalitzen la desconfiança en el siste- ma educatiu com pretén la llei Wert.c Lacondemnadelsreformistes C. ALCOVERRO, filòloga Només junts els europeus podem fer front als grans reptes que suposa la globalització Debat. Reptes educatius / Carme Alcoverro Salvador CardúsiRos