Revista digital de la Universitat d'Alacant - Notícies publicades en Març, 2014. Actualitat Universitària\nRevista digital de la Universitat d..- Notícies publicades en Març, 2014\nRevista digital de la Universitat d'Alacant - Notícies publicades en Març, 2014\nUn total de 51 persones amb discapacitat continuaran exercint diferents tasques en serveis de reprografia, enquadernació i neteja en la Universitat d'Alacant. La col·laboració s'emmarca en les accions de responsabilitat corporativa de la institució acadèmica i és fruit d'un conveni de col·laboració específic subscrit aquest matí entre el rector, Manuel Palomar, i la presidenta de l'Associació APSA, Isabel Manero.\nLa UA acull la X Convenció Internacional de la Xarxa de Treball en Ciències de l%u2019Esport\nLa Universitat d'Alacant ha sigut l'amfitriona i organitzadora de la X Convenció Internacional de la Xarxa de Treball en Ciències de l'Esport, International Network in Sport and Health Science - INSHS, una xarxa que engloba 28 institucions universitàries de 21 països, amb l'objectiu principal d'establir relacions de treball en xarxa i compartir informació relacionada amb l’Esport i Ciències de la Salut.\nAmparo Navarro anima a generar grups de recerca multidisciplinaris en les IV Jornades de Recerca de Filosofia i Lletres de la UA\nAmparo Navarro Faure, vicerectora d’Investigació, Desenvolupament i Innovació de la Universitat d'Alacant ha animat a seguir en la tasca de la recerca i a continuar amb la formació d’aquesta com a investigadors als doctorands i alumnes dels màsters de Lletres, propulsors i motiu de la IV Jornades de Recerca de la Facultat de Filosofia i Lletres de la UA.\nSota el lema "Tots són rialles fins que apareix un logo", el director creatiu de l'agència de comunicació La Leche, Fabián Blanco va participar en un taller de creativitat organitzat en el marc de les activitats de foment de l'ocupació de l'Observatori d'Inserció Laboral del Vicerectorat d'Estudiants.\nEl Jazz arriba a la UA amb el piano d'Albert Nieto i Cotijazz Big Band dirigida per Perico Sambeat\nLa Universitat d'Alacant ofereix dos espectacles de Jazz per a demà dimarts 1 d'abril i el dimecres 2. La primera actuació serà a càrrec d'Albert Nieto, demà dimarts, a les 19 h en el MUA, qui interpretarà al piano una selecció de peces englobades sota el títol “La influència del jazz en el piano espanyol”.\nJuan Bonilla, guanyador del I Premi Biennal de Novel·la Mario Vargas Llosa\nL'espanyol Juan Bonilla (Jerez de la Frontera, Cadis, 1966), amb la seua novel·la Prohibido entrar sin pantalones, publicada per l'editorial Seix Barral, ha guanyat el I Premi Biennal de Novel·la Mario Vargas Llosa, dotat amb 100.000 dòlars i una escultura exclusiva donada per l'artista plàstic peruà Fernando de Szyszlo.\niTunes U destaca en "Top Cursos" una col·lecció de vídeos docents de la Universitat d'Alacant\nPer primera vegada iTunes destaca en un dels seus frontals una col·lecció de vídeos que arrepleguen els continguts d'un curs en línia gratuït de la Universitat d'Alacant. En concret, el Curs Python per a científics i enginyers, impartit per Juan Luis Cano, va aconseguir la setmana passada el lloc 3r en el "Top Cursos" del portal iTunes U que Apple ha desenvolupat per a difondre materials en obert d'un gran nombre d'universitats i centres de formació superior de tot el món.\nComença el Cicle Alacant i Europa en la Seu Ciutat d'Alacant\nEl pròxim dilluns 31 de març començarà el Cicle Alacant i Europa en la Seu Ciutat d'Alacant, emmarcat en la programació de les VIII Jornades de la Ciutat. La sessió inaugural arranca a les 20.15 h, amb la taula redona “Els partits d'esquerra davant la convocatòria electoral europea” i comptarà amb les intervencions de Vicent Garcés, eurodiputat socialista; Marina Albiol, per EUPV, i Fran Ferri, per Compromís.\nEscriptors i experts en l'obra de Benedetti se citen en la UA per a reflexionar sobre el poeta uruguaià i els seus contemporanis\nEl pròxim 17 de maig es faran cinc anys de la mort de Mario Benedetti i, amb aquest motiu, el Centre d'Estudis Iberoamericans Mario Benedetti (CEMAB) ha dissenyat un ampli programa commemoratiu. Com a part d'aquest programa, el dimarts 1 d'abril, a les 16 h, començarà el seminari Mario Benedetti i els poetes comunicants...\nLes professores de la UA Teresa Morell i Rosa Valls intervenen en les jornades sobre experiències d'educació plurilingüe\nDues professores dels departaments de Filologia Anglesa i Catalana de la UA participen en les Jornades sobre Experiències d'Educació Plurilingüe organitzades pel CEFIRE d'Alacant amb la col·laboració de l'ICE de la Universitat d'Alacant.\nAmb motiu de la vaga convocada per a avui, dijous 27 de març de 2014, les IV Jornades de Recerca de la Facultat de Filosofia i Lletres de la Universitat d'Alacant, previstes per als dies 27 i 28 de març de 2014 començaran demà divendres 28 de març amb la programació prevista per a aquest mateix dia i en els mateixos espais reservats, l'Aula Magna de Filosofia i Lletres, edifici II, i la sala de graus, edifici III.\nDia Mundial del Teatre en la UA\nEl Voluntariat Cultural de la Universitat d'Alacant ha preparat un conjunt d'actes per a celebrar el Dia Mundial del Teatre. A les 11.00 h de demà divendres 28 de març, el racó dels Poetes acollirà la lectura d'un manifest, actuacions de dansa i un concurs d'interpretació desvergonyida.\nExperts mundials estudiaran en la UA com avaluar l'impacte sobre les poblacions dels projectes\nL'eliminació del pont Roig d'Alacant, quins efectes tindrà sobre les poblacions que hi ha al voltant? Per a preveure l'impacte social i els efectes que projectes com aquest poden implicar sobre les poblacions del seu entorn, més d'una vintena d'experts mundials participen la setmana pròxima en les I Jornades Avaluacions d'Impacte Socioambiental.\nGeneralitat, Ajuntament, treballadors i usuaris coincideixen en la reorganització de les línies del transport metropolità per a millorar la qualitat del servei\nComença UNICÒMIC en la Seu Ciutat d'Alacant\nLa XVI edició de les Jornades del Còmic-Unicòmic començarà demà dijous 27 de març en la Seu Ciutat d'Alacant a les 9 h, amb la participació d'autors, experts i acadèmics que reflexionaran entorn de l'actualitat i reptes futurs del còmic.\nResponsables del projecte Campus Hàbitat 5U es reuneixen en la Universitat d'Alacant\nLa vicerectora d’Investigació, Desenvolupament i Innovació de la Universitat d'Alacant, Amparo Navarro, s'ha reunit aquest matí amb l'exrector de la Universitat Politècnica de València, Juan Juliá, i amb Carlos Ripoll, president i gerent, respectivament, del projecte de Campus d'Excel·lència CampusHabitat5U...\nMés de 112 coníferes apadrinades per al Jardí Botànic de Torretes i 300 assistents confirmen l'èxit de la campanya\nUn total de 120 coníferes es van plantar diumenge passat, dia 23 de març, en el Jardí Botànic de l'Estació Biològica Torretes-Font Roja d'Ibi amb motiu de la campanya d'apadrinament d'arbres posada en marxa des de Torretes, en col·laboració amb l'Ajuntament d'Ibi i la Universitat d'Alacant.\nLa Càtedra Human Fertility de la Universitat d'Alacant presenta en unes jornades els últims avanços en reproducció humana\nQüestions relatives al diagnòstic de la infertilitat, a la criopreservació de gàmetes i embrions o sobre la immunologia de la implantació són alguns dels temes que es tractaran a partir del pròxim dijous, dia 27 de març...\nLa Facultat de Filosofia i Lletres de la Universitat d'Alacant celebra les IV Jornades de Recerca els dies 27 i 28 de març de 2014 en l'Aula Magna de Filosofia i Lletres, edifici II, i en la sala de graus, edifici III.\nHomenatge a Miguel Hernández en la Seu Ciutat d'Alacant\nAmb motiu del 72 aniversari de la mort del poeta Miguel Hernández, la Seu Ciutat d'Alacant li ret homenatge amb un programa d'actes en la seua memòria, coordinat per Manuel Parra.\nEl Consell de Govern de la Universitat d'Alacant ha donat aquest matí el seu suport al rector per a sumar-se a les accions previstes per la CRUE, Conferència de Rectors de les Universitats Espanyoles, per a reivindicar canvis en la taxa de reposició de personal. Palomar ha informat que si no es modifica aquesta taxa "les universitats espanyoles podrien perdre fins a una quarta part del personal en 10 anys...\nDansa en el Paranimf amb Mou Dansa i l'espectacle Pure Pleasure\nAmb la direcció de la coreògrafa Mónica Cervantes, l'espectacle de dansa Pure Pleasure arriba al Paranimf de la UA el pròxim dimecres 26 de març, a les 20 h, de la mà de la companyia Mou Dansa.\nEl Consell de Govern de la Universitat d'Alacant celebra la reunió ordinària de març\nEl rector de la Universitat d'Alacant, Manuel Palomar, ha convocat la reunió ordinària del Consell de Govern del mes de març, que tindrà lloc el pròxim dilluns dia 24...\nReflexions sobre la nova Llei de l'avortament a la Seu Ciutat d'Alacant\nDilluns pròxim, 24 de març. a les 20 h, la Seu Ciutat d'Alacant ofereix una nova oportunitat de debat sobre temes d'actualitat amb la taula redona «Reflexions sobre la nova Llei de l'avortament».\nLa Facultat de Lletres de la UA i ACNUR celebren la Jornada de suport al poble SIRIÀ\nAlumnat i professorat de l'Àrea d'Estudis Àrabs i Islàmics de la Universitat d'Alacant han organitzat la Jornada Solidària per a Suport al Poble Sirià, que se celebra el dimarts 25 de març de 2014 en dos espais, les porxades de la Biblioteca General i el Saló de Graus de la Facultat de Filosofia i Lletres (edifici III).\nLa UA i l'Ajuntament d'Ibi planten més d'un centenar de coníferes diumenge vinent a Torretes\nDiumenge pròxim, dia 23 de març de 2014, culmina la campanya «100 Arbres per a Torretes: apadrina el teu arbre» amb l'acte de plantació pels seus padrins i en l'espai que tenen reservat al Jardí Botànic de Torretes- Font Roja. La campanya, que va començar el novembre de 2013 l'Estació Biològica de Torretes amb l'objectiu que els aficionats a la natura puguen participar en la construcció d'un jardí de coníferes en aquest espai, ha estat vigent fins a mitjan març 2014...\nEl futur del transport metropolità, a debat en la Seu Ciutat d'Alacant\nDavant la recent reestructuració de les línies d'autobusos interurbans, la massificació de passatgers, i la disputa de competències sobre el pagament d'aquest servei, la Universitat d'Alacant presenta una nova sessió de l'espai debat Seu Oberta sota el títol %u201CEl futur del transport Metropolità a Alacant%u201D.\nL'Aula de la Ciència de la UA organitza una visita al palmerar d'Elx per a donar a conèixer els usos tradicionals de les palmeres\nLa Universitat d'Alacant, a través de l’Aula de la Ciència, en col·laboració amb l'Associació per al Desenvolupament Rural del Camp d'Elx (ADR), organitzen una visita guiada al palmerar d’Elx diumenge pròxim 23 de març.\nL'Hospital d'Elx acull la presentació d'un Manual de electrocardiografía para enfermeria\nL'Hospital General Universitari d'Elx ha acollit la presentació del Manual de electrocardiografía para enfermeria, una eina que té com a objectiu ajudar els professionals a adquirir els coneixements i les habilitats que els permeten fer de manera correcta i interpretar de manera sistemàtica un electrocardiograma, cosa que segons ha destacat l’autor, «era una mancança formativa que s'adquiria una vegada començada la carrera professional».\nLa Universitat d'Alacant construeix un edifici de laboratoris amb Fons Feder\nLa Universitat d'Alacant ha començat la construcció d'un nou edifici de laboratoris d'investigació d'Enginyeria Civil, que s'integrarà en l'actual complex de la Politècnica II i III.\nA les 11 hores començarà la celebració amb la lectura pública de poemes, en el Racó dels Poetes, enfront de la Torre de Control del Campus.\nLa Fundació Empresa Universitat d'Alacant (Fundeun) obri una nova via per a emprenedors que vulguen traspassar fronteres. Fundeun lidera el projecte europeu Entrepreneur for Innovate Change (I4IC) del programa Erasmus per a joves emprenedors dotat amb un pressupost de 600.000 euros. Aquests recursos s'empraran per a afavorir l'intercanvi i la mobilitat entre emprenedors novells...\nEl professor d'Infermeria de la UA, Antonio Peña, publica un Manual d'electrocardiografia\nEl professor d'Infermeria de la Universitat d'Alacant i supervisor de docència de l'Hospital General d'Elx, Antonio Peña, presenta el pròxim dijous, dia 20 de març, el Manual de Electrocardiografía para Enfermería. L'obra, publicada pel Consell d'Infermeria de la Comunitat Valenciana, CECOVA, és fruit dels més de 20 anys com a formador en aquest camp.\nLa Universitat d'Alacant acull la prova matemàtica Cangur 2014\nEl campus de la Universitat d'Alacant acull, un any més, la prova Cangur 2014, convocada per la Societat Catalana de Matemàtiques de l'Institut d’Estudis Catalans i organitzada per les respectives comissions catalana, valenciana i balear. Enguany, 597 estudiants de la província d'Alacant participaran en aquesta prova, que tindrà lloc el dijous dia 20 de març de 2014, a les 11 h, en la sala d'actes de l'Aulari II de la Universitat d'Alacant.\nGoogle llança en la Universitat d'Alacant el curs gratuït en Màrqueting Digital dins del projecte ACTIVA'T\nLa Universitat d'Alacant, a través del Departament de Màrqueting de la Facultat de Ciències Econòmiques i Empresarials i de l'Escola Politècnica Superior, participa en el projecte ACTIVA'T, organitzat per Google, i que té com a objectiu formar els joves aturats en l'àmbit del Màrqueting Digital, així com en altres temàtiques relacionades (Analítica de dades, Comerç electrònic i Informàtica en núvol).\nNaix "Alacant Ciutat Saludable i Sostenible 2025"\nL'alcaldessa d'Alacant, Sonia Castedo, i el rector de la Universitat d'Alacant, Manuel Palomar, han rubricat avui, dilluns 17 de març, el conveni per a desenvolupar el projecte 'Alacant Ciutat Saludable i Sostenible 2025'. Amb la signatura s'inicia un projecte de col·laboració estreta de les dues institucions a llarg termini...\nLa UA participa en una campanya informativa sobre Programes Plurilingües per a primària\nLa Universitat d'Alacant participa en una campanya informativa per a presentar els programes plurilingües que podran cursar alumnes de primària durant el pròxim curs escolar 2014/2015, el període de matriculació del qual s'obrirà en breu.\nEl mexicà Rodolfo Usigli, en la Cervantes\nLa Biblioteca Virtual Miguel de Cervantes inaugura avui un portal dedicat a Rodolfo Usigli (1905-1979), Premi Nacional de Lletres del seu país en 1972, considerat el fundador del teatre mexicà.\nEl Vicerectorat de Cultura, Esports i Política Lingüística, a través de la seua Aula de Música, ha dissenyat una programació amb quatre concerts que integren els tradicionals Concerts de Primavera de la UA, a càrrec de l’Orquestra Filharmònica (OFUA), dirigida per Mihnea Ignat.\nLa Universitat d'Alacant presenta UNIWORK, projecte europeu dirigit a crear ocupació de qualitat a Àsia Central\nEl vicerector de Relacions Internacionals de la Universitat d'Alacant, Juan Llopis, ha donat la benvinguda aquest matí als participants en el projecte europeu UNIWORK (Strenghtening Career Centres in Central Asia Higher Education Institutions to empower graduates in obtaining and creating quality employment), iniciativa finançada per la Comissió Europea en el marc del programa Tempus...\nEl IUIT de la UA recull en un llibre cinc anys de propostes guanyadores en el Concurs d'Idees Pedro Zaragoza\nEl professor de Sociologia del Turisme Tomás Mazón i la investigadora Isabel Rodríguez, tots dos membres de l'Institut Universitari de Recerques Turístiques (IUIT) de la Universitat d'Alacant, han editat un llibre que recull les propostes guanyadores del Concurs d'Idees Pedro Zaragoza, en les cinc edicions que s’han celebrat.\nLa Universitat d'Alacant dóna el nom de Carlos Illueca al Laboratori de Tecnologia Òptica\nPels seus mèrits acadèmics i investigadors i la seua intensa tasca com a impulsor dels estudis d'Òptica i Optometria, la Universitat d'Alacant ha donat el nom del catedràtic Carlos Illueca al Laboratori del Departament de Tecnologia Òptica o Òptica Oftàlmica, del qual va ser impulsor.\nAmb tan sols un 11,6% de dones matriculades, les titulacions de la branca d'Enginyeria i Arquitectura continuen masculinitzades. Per contra, amb un 63,5%, la concentració de l'alumnat femení es troba en la branca de Ciències Socials i Jurídiques. Aquestes dades, recollides per la Unitat d'Igualtat de la Universitat d'Alacant durant el 2012, demostren que el biaix de gènere en l'elecció de la titulació segueix present en la nostra societat.\nCONVOCATÒRIA A MITJANS DE COMUNICACIÓ - Presentació del projecte "Alacant ciutat saludable i sostenible 2025"\nEl pròxim dilluns, dia 17 de març, la Universitat d’Alacant i l’Ajuntament d’Alacant presentaran en projecte 'Alacant ciutat saludable i sostenible 2025'. A les 12 hores, a la Junta de Govern Local (quarta planta) es farà un passe per a gràfics.\nDeu equips d'estudiants competeixen en el Joc de Simulació Empresarial MANGA: Management Game de la UA\nEl pròxim dilluns 17 de març comença la quarta edició del Joc de Simulació Empresarial MANGA: Management Game en la Facultat de Ciències Econòmiques i Empresarials de la Universitat d'Alacant,\nLa III Geogimcana arriba al nombre màxim de participants amb gran acceptació de professors i estudiants de secundària\nEn la jornada d'ahir va concloure la III Geogimcana 2014 en el cap de l'Horta, on el vent i una mica de pluja no van impedir que quasi 600 alumnes de secundària de 15 instituts de la província gaudiren de les activitats de geologia que ofereix el Departament de Ciències de la Terra i del Medi Ambient de la Universitat d'Alacant.\nLa Universitat d'Alacant porta el Cinema En Valencià al MACA\nLa Universitat d'Alacant organitza amb la col·laboració del Museu d'Art Contemporani d'Alacant la nova programació del cicle Cinema en Valencià per als pròxims mesos. Un any més, l'activitat compta amb el suport de La Cívica – Escola Valenciana i de l'Institut d'Estudis Catalans. En aquesta ocasió les sessions tindran lloc a la sala de projeccions del MACA.\nRepresentants d'institucions de Suècia, Irlanda i Líbia debaten en la UA sobre planificació estratègica\nRepresentants de diferents institucions de Suècia, Líbia i Irlanda s'han donat cita aquesta setmana en la Universitat d'Alacant per a participar en unes jornades de treball del projecte FOCUS (Fostering Quality Assurance at Libyan Universities), per a parlar de planificació estratègica en les universitats.\nL'escriptora Reyes Monforte inaugura el Cicle Portes Obertes a la Seu a la Seu Universitària de la Marina\nLa Seu Universitària de la Marina, situada en la localitat de Benissa, comença un nou cicle anomenat Portes Obertes a la Seu, un espai de divulgació, debat i reflexió sobre temes d'actualitat.\nLa periodista i escriptora Reyes Monforte, autora del best seller Un burka por amor, inaugura el cicle demà divendres 14 de març a les 19 h, amb la conferència «La mujer en el Sahara espanyol».\nLa UA acull l'estrena de la pel·lícula "El perro naranja", el primer llarg d'Ángel Puado\nEl director i guionista Ángel Puado, també treballador de la Universitat d'Alacant, projectarà el seu primer llargmetratge El perro naranja demà divendres 14 de març a les 19:30 h en la sala d'actes de la Facultat d'Educació de la UA. La projecció ha despertat gran expectació i ja s'han esgotat totes les invitacions.\nLa implantació de la línia 2 del TRAM i la remodelació del transport públic, a debat en la Universitat d'Alacant\nLa implantació de la línia 2 del TRAM, els seus primers resultats i perspectives de futur es qüestionaran demà divendres, dia 14 de març, en el curs «Com es gestiona una ciutat?», que té lloc des del dilluns 10 en la sala d'actes d'Òptica de la Universitat d'Alacant.\nLa Universitat d'Alacant recull el premi Isabel Ferrer de la Generalitat Valenciana\nEl rector, Manuel Palomar, i la seua delegada per a polítiques de gènere i directora de la Unitat d'Igualtat de la UA, María José Rodríguez Jaume, van ser els encarregats de representar la Universitat d'Alacant en l'acte de lliurament dels Premis Isabel Ferrer, que concedeix la Generalitat Valenciana en el marc del Dia Internacional de la Dona.\nÒptica homenatjarà el professor de la UA Carlos Illueca i donarà el seu nom a un dels laboratoris\nEl Departament d'Òptica, Farmacologia i Anatomia de la Universitat d'Alacant ha organitzat un acte d'homenatge a qui fóra el director, el catedràtic d'Òptica, Carlos Illueca Contri. L'homenatge tindrà lloc el pròxim divendres, dia 14 de març, a les 13 h, en la sala de graus Alfredo Orts de l'edifici d'Òptica i estarà presidit pel rector, Manuel Palomar.\nLa UA i la Universitat mexicana de Colima estrenyen relacions per a impulsar recerques conjuntes\nAmb l'objectiu de fomentar la internacionalitat en l'àmbit doctoral i de la recerca, la Universitat d'Alacant i la Universitat de Colima (Mèxic) van signar, en la vesprada d'ahir, un conveni per a defensar tesis doctorals en règim de cotutela internacional en l'àmbit de les ciències jurídiques.\nEls presidents de 30 col·legis professionals es reuneixen amb l'equip rectoral i el Consell Social de la Universitat d'Alacant\nEls presidents dels col·legis professionals d'Alacant, agrupats en UPA, van mantenir ahir una sessió de treball en la Universitat d'Alacant, a la qual es van unir l'equip rectoral, els màxims responsables de totes les facultats i l'Escola Politècnica, així com els representants del Consell Social.\nEls col·legis professionals d'Infermeria, Odontòlegs-Estomatòlegs, Podòlegs i Veterinaris han signat aquest matí un conveni de col·laboració amb el Centre Superior d'Idiomes, CSI, de la Universitat d'Alacant.\nTeatre neoclàssic en la UA amb "Lucrècia o Roma Lliure"\nLa companyia teatral La Trup, sota la direcció de Sergi Marí, posarà en escena l'obra de teatre neoclàssic en català “Lucrècia o Roma Lliure” demà dimecres 12 de març en el Paranimf, a les 20 h.\nL'escriptor Jaume Cabré parlarà sobre "El plaer de narrar" en la UA\nL'escriptor Jaume Cabré impartirà la conferència “El plaer de narrar” en l'Aula Magna de la Facultat de Filosofia i Lletres, demà dimecres 12 de març, a les 10 h, en un acte organitzat per l'Aula Literària de la UA i l'Institut d’Estudis Catalans.\nEl Consell d'Estudiants de la Universitat d'Alacant cerca logo\nEl Consell d'Estudiants de la Universitat d'Alacant està cercant un nou logo que es convertisca en la imatge del màxim òrgan de representació estudiantil de la institució acadèmica.\nEmmarcada en el programa d'actes al voltant del Dia Internacional de la Dona de la Universitat d'Alacant, demà dimecres 12 de març, a les 19 h, el MUA inaugura una nova edició de l'exposició “Mulier, Mulieris”. El vicerector de Cultura, Esports i Política Lingüística, Carles Cortés, i la directora de la Unitat d'Igualtat de la UA, M. José Rodríguez, inauguraran l'exposició en companyia dels artistes.\nAmb el lema "Som dones, som esportistes. Tenim eixe poder", l'equip de Futbol Sala Femení de la UA va rebre el II Premi Igualtat\nEnguany la Universitat d'Alacant ha lliurat el seu II Premi Igualtat a l’equip de Futbol Sala Femení que, amb el seu lema “Som dones, som esportistes, tenim eixe poder”, ha revolucionat totes les expectatives en el món del futbol al màxim nivell. També per això, esport i dona ocupa un dels eixos d'actuació del II Pla d'Igualtat que la Universitat d'Alacant durà a terme en els pròxims anys.\nLa sectorial d'estudiants d'Econòmiques reuneix en la UA representants de 20 universitats espanyoles\nMig centenar de representants estudiantils de les facultats de Ciències Econòmiques de 20 universitats espanyoles han celebrat en la Universitat d'Alacant la seua reunió semestral. A més del relleu de càrrecs al capdavant de l'Associació Espanyola d'Alumnes d'Econòmiques i Empresarials, les jornades han servit per a tractar qüestions que preocupen el col·lectiu com l'heterogeneïtat de plans d'estudis, el compliment de les guies docents, les pràctiques i les estades internacionals.\nLa Seu Ciutat d'Alacant presenta el llibre "Sociedad civil y transiciones en el norte de África"\nDemà dimarts 11 de març la Seu Ciutat d'Alacant acull la presentació del llibre “Sociedad civil y transiciones en el norte de África (Egipto, Tunez, Algeria y Marruecos)”, a les 20.15 h.\nSaineters Teatre posa en escena "Mandíbula afilada" en el Paranimf\nLa comèdia Mandíbula afilada arriba demà dimarts 11 de març, a les 12 h, al Paranimf de la Universitat d'Alacant de la mà de Saineters Teatre, una obra escrita per Carles Alberola i dirigida per Tomàs Mestre, que es representarà en valencià.\nInvestigadors de la UA i la UV obtenen una nova línia cel·lular de retina per al cribatge de fàrmacs neuroprotectors\nInvestigadors de la Universitat d'Alacant i de la Universitat de València han obtingut una nova línia cel·lular de retina que permet avaluar l'eficàcia clínica de fàrmacs. En concret, es tracta d'una línia cel·lular immortal, denominada MU-PH1, obtinguda a partir d'un cultiu de cèl·lules de Müller de retines de ratolins adults, i és l'única en el mercat que expressa marcadors de fotoreceptors i respon a estímuls lluminosos.\nLa Universitat d'Alacant presenta LOGIC, projecte europeu dirigit a fomentar l'ocupació juvenil a Algèria, el Marroc i Tunísia\nLa Universitat d'Alacant presenta el pròxim dilluns 10 de març el projecte europeu “LOGIC: aplicant el concepte d'aprenentatge per a tota la vida en el SCN: responent a les necessitats canviants de les economies dinàmiques”, iniciativa finançada pel programa TEMPUS de la Unió Europea que té com a principal objectiu combatre la inestabilitat laboral que hi ha a Algèria, el Marroc i Tunísia...\nQuatre científiques de renom internacional tracten en la UA la importància de la transferència del coneixement\nAmparo Navarro Faure, vicerectora d’Investigació, Desenvolupament i Innovació de la Universitat d'Alacant ha moderat la taula redona “Científiques en la transferencia del conocimiento” que s'ha celebrat aquest matí en el campus universitari de Sant Vicent del Raspeig.\nInvestigadors de la UA uneixen sinergies amb empresaris de l'Associació Química i Mediambiental de la Comunitat Valenciana\nLa Universitat d'Alacant i l'Associació Química i Mediambiental del Sector Químic de la Comunitat Valenciana (Quimacova), de la mà del rector, Manuel Palomar, i el president de l'organització, Miguel Burdeos, han signat un acord de col·laboració que té com a objectiu la transferència de coneixement i tecnologia relacionada amb el món de la química.\nLa Xarxa Vives d'Universitats crea el grup de treball de Gestió Esportiva\nLa Xarxa Vives consolida l’aposta estratègica per incrementar la col·laboració entre les diferents unitats de serveis específics que formen part de les 21 universitats que la integren. En aquesta línia d'actuació, ahir va quedar constituït el Grup de Treball de Gestió Esportiva de la Xarxa Vives que, per primera vegada, es posa en funcionament...\nLa UA i l'Ajuntament de Polop de la Marina programaran activitats culturals i literàries en la Casa Museu Gabriel Miró\nLa Universitat d'Alacant i l'Ajuntament de Polop de la Marina han iniciat avui una nova via de col·laboració per la qual les dues institucions posaran en marxa activitats culturals i literàries conjuntes en la Casa Museu Gabriel Miró, una vegada s’inaugure oficialment.\nFundeun incorpora en el patronat a Dylvian, una empresa tecnològica alacantina amb implantació internacional\nLa Fundació Empresa Universitat d'Alacant (Fundeun) s'amplia amb la incorporació de Dylvian com a nou patró. Dylvian és una empresa nascuda a Alacant en 2008, especialitzada en solucions de mobilitat, que ha desenvolupat més de cent aplicacions per a grans empreses de diferents sectors.\nEl Mercat Immobiliari, novetat en el segon curs "Com es gestiona una ciutat?" de la Universitat d'Alacant\nEl Mercat Immobiliari és una de les novetats incloses en el curs “Com es gestiona una ciutat?”, que desenvolupa la segona edició en la sala d'actes d'Òptica de la Universitat d'Alacant des del dia 10 i fins al 14 de març de 2014. El funcionament del mercat del sòl i l'habitatge, la seua situació i perspectives de futur, així com el paper del “banc dolent” es tractaran en la sessió del pròxim 11 de març.\nLes doctores en Medicina Preventiva i Salut Pública, Celia Sánchez Ramos, i en Ciències Químiques, Pilar Mateo Herrero, les dues doctores honoris causa per dues universitats, així com les doctores en Biologia, María Ángeles Marcos García i Berenice Güerri Agulló són les quatre reconegudes investigadores, creadores d'empreses de base tecnològica, que protagonitzen demà la taula redona sobre “Científicas en la transferencia del conocimiento”, que organitza la UA amb motiu del dia Internacional de la Dona.\nEl MUA i la Seu Ciutat d'Alacant dediquen un seminari a les Arts Plàstiques i Visuals a Alacant (1960-2013)\nLa Universitat d'Alacant, a través del MUA i la Seu Ciutat d'Alacant, ha programat un seminari que pretén dibuixar una panoràmica general de les Arts Plàstiques i Visuals creades a Alacant durant el període comprès entre 1960 i 2013. El seminari començarà el pròxim divendres 7 de març, a les 16 h, en la Seu Ciutat d'Alacant...\nL'honoris causa de Cabo clausura el seminari sobre la reforma de la Constitució en la Seu alacantina de la UA\nL'esgotament de l'actual Constitució obliga a reformar-la, qüestió en què els ciutadans han de ser actius propulsors del canvi, sense esperar moviment dels representants polítics, afirma l'honoris causa per la Universitat d'Alacant, Carlos de Cabo.\nLa Generalitat atorga una menció especial dels premis Isabel Ferrer a les unitats d%u2019igualtat de les universitats valencianes\nLa Generalitat Valenciana ha atorgat una menció especial en els premis Isabel Ferrer a les unitats d’igualtat d’universitats de la Comunitat Valenciana en reconeixement al seu esforç en l’impuls de la igualtat d’oportunitats en l’àmbit universitari. Els guardons es lliuraran el dissabte 8 de març de 2014 al Museu de Belles Arts de València...\nFormada fa poc més d'un mes, la Comissió Permanent del Consell d'Estudiants de la Universitat d'Alacant s'ha reunit avui, per primera vegada, amb el rector Manuel Palomar.\nComunicat de la Universitat d'Alacant per la defunció de Manuel Peláez Castillo\nLa Universitat d'Alacant vol expressar el seu profund pesar per la recent defunció de Manuel Peláez Castillo, persona lligada molt estretament a la nostra institució durant dècades.\nProfessionals i estudiants de Comunicació, Disseny i Publicitat reflexionen sobre una pregunta en ENCUENTROS\nPreguntar és una bona forma d'aprendre. ENCUENTROS és el nom de la iniciativa, que comença i preveu continuar com a cicle, que ha sorgit de quatre alumnes del grau en Publicitat i Relacions Públiques de la Universitat d'Alacant, Manuel Novo, Sergio Gómez, Álvaro Lagos i Carlos Bretones. L'activitat estableix un diàleg obert...\nLa UA organitza el I Campionat Universitari de Carreres d'Orientació de la Xarxa Vives, a Guardamar i Elx\nLa Universitat d’Alacant organitza el I Campionat Universitari de Carreres d’Orientació de la Xarxa Vives, que tindrà lloc a Guardamar del Segura i Elx, del 5 al 7 de març de 2014, en el marc del programa commemoratiu del XX aniversari de la institució que agrupa 21 universitats de parla catalana.\nVocemmus interpreta "Melodías de Mujer" demà en la UA amb les dones en l'òpera com a protagonistes\nL'espectacle “Melodías de Mujer. Personajes femeninos en la ópera” arriba demà dimecres 5 de març al Paranimf de la UA, a les 20 h, de la mà de la companyia lírica alacantina Vocemmus, que posarà en escena aquesta interessant proposta liricodidàctica centrada en la figura femenina i en els diferents tipus de dona que poden trobar-se en la història de l'òpera.\nLa Facultat de Lletres de la UA revisa la Dona des d'angles diversos en les jornades del Dia Internacional de les Dones\nVictor Pérahia, d'origen sefardí, és supervivent de diversos camps de concentració. L'últim va ser el mateix en el que va estar Anne Frank, el de Bergen-Belsen. Aquest dijous, dia 6 de març de 2014, arriba a la Universitat d'Alacant per a donar-ne testimoni oral. Amb motiu del Dia Internacional de la Dona centrarà el discurs en sa mare, en “Sobrevivir a los campos de exterminio: homenaje a mi madre”.\nExcel·lents resultats en el primer any de Succeed\nLa passada setmana va tenir lloc en la Universitat d'Alacant la primera revisió de Succeed (SUpport Action Centre of CompEtEnce in Digitisation), que va concloure amb una valoració molt positiva del projecte, que va superar les expectatives per haver reeixt a l’hora de lliurar tots els productes desenvolupats.\nEl Vicerectorat d’Investigació, Desenvolupament i Innovació de la Universitat d'Alacant, en el marc de la celebració institucional del 8 de març, Dia Internacional de les Dones, i en col·laboració amb la Unitat d'Igualtat, ha organitzat la taula redona “Científicas en la transferencia del conocimiento”.\nCONVOCATÒRIA DE RODA DE PREMSA - Javier Tebas, president de la Liga de Fútbol Profesional\nEl pròxim dimecres, dia 5 de març, el president de la Liga de Fútbol Profesional, Javier Tebas, protagonitzarà un nova sessió de Seu Oberta, un espai de trobada i debat de temes d'actualitat organitzat per la Universitat d'Alacant en col·laboració amb El País.\nLa UA farà activitats culturals amb el Centre Cultural Coreà\nEl Vicerectorat de Cultura, Esports i Política Lingüística de la UA ha signat un conveni de col·laboració amb el Centre Cultural Coreà, adscrit a l'Ambaixada de Corea a Madrid. Amb aquest conveni la UA amplia les relacions que ja manté amb aquest puixant país asiàtic, ara des del vessant cultural.


Joel González ja té el bitllet per als Jocs de Rio\nJoel González, l'últim dels esportistes catalans que ja té el bitllet per als Jocs de Rio\nEl taekwondista s'afegeix a la llista d'atletes catalans que participaran als Jocs Olímpics d'aquest estiu. Altres buscaran la classificació durant els mesos que falten per a l'inici de la competició\n4 min. Barcelona 07/12/2015 16:00\n651x366 Joel González, classificat per als Jocs Olímpics de Rio de Janeiro / @JOELGONZALEZTKD Joel González, classificat per als Jocs Olímpics de Rio de Janeiro / @JOELGONZALEZTKD\nEl taekwondista català Joel González, campió olímpic a Londres 2012, ha aconseguit la classificació per als Jocs de Rio 2016 tot i no poder competir a les finals del Grand Prix de Mèxic per una lesió al genoll. "No he pogut sortir per un accident al pavelló. A l'espera del que diguin, en principi sembla genoll", ha dit el català al seu compte de Twitter.\nNo pude salir tras un accidente en el pabellón. A la espera de lo que digan en principio parece rodilla... Mil gracias por preocuparos ☺😍\n— Joel Gonzalez (@joelgonzaleztkd) desembre 6, 2015\nEl sud-coreà Dae Hoon Lee ha guanyat als quarts de final de la categoria de -68 quilos l'iranià Behnam Asbaghikhanghah per 8-5, i amb aquest resultat el català ha certificat el seu bitllet olímpic. Serà la segona participació del figuerenc en uns Jocs, després d'haver-se penjat l' or en els Jocs Olímpics de Londres 2012.\n"Classificats! Mai havia desitjat tant que guanyés un coreà. Rio, vaig per tu, i que sàpigues que no penso tornar de buit", ha tuitejat González.\nClasificados!!Jamas desee tanto que ganara un koreano. Rio voy a por ti, y que sepas que no pienso volver de vacío✊🏻 pic.twitter.com/S4KkJXFhxW\nJoel González és, doncs, l'últim català que ha aconseguit el bitllet per als Jocs Olímpics del proper estiu. Abans que ell, però, altres ja l'havien aconseguit i ara n'hi ha molts més que durant els mesos que falten fins que el foc olímpic cremi al peveter de l'estadi brasiler lluitaran per acompanyar-lo.\nSonia Franquet va ser la primera catalana que va aconseguir la classificació. Ja fa més d'un any, la tarragonina va segellar la seva tercera participació per als Jocs en el campionat del món a Granada de tir olímpic –en la modalitat de pistola d'aire 10 metres– i a Rio competirà en la modalitat de 25 metres.\nEn vela, Jordi Xammar i Joan Herp també tenen la classificació a tocar. A Santander, al setembre, al Campionat del Món van ser setens, i això els va fer ascendir fins a la cinquena posició del rànquing mundial de la categoria de 470. Espanya només tindrà una plaça en aquesta categoria i, per tant, depèn de com avanci l'any, només els canaris Barreiro i Curbelo els poden pispar el privilegi de debutar en uns Jocs. Durant el mes de juliol, la parella formada per Iker Martínez i la gironina Marina López van donar una altra alegria a Aarhus (Dinamarca), quan van acabar desens en la nova classe olímpica Nacra 17. També tenen assegurat un lloc als Jocs la parella de rem Pau Vela i Àlex Sigurbgönson, que també debutaran en una cita olímpica aquest proper any.\nEn hípica, Catalunya també té garantida la participació en la propera cita olímpica amb Beatriz Ferrer Salat i Morgan Barbançon, que competeixen per equips. Les dues van aconseguir la classificació per als seus segons Jocs en els Campionats d'Europa, a Aquisgrà (Alemanya).\nPel que fa a la natació, a l'espera que les noies de sincronitzada facin els deures en el Preolímpic i la resta de nedadors aconsegueixin les mínimes, qui ja té garantida la presència als Jocs Olímpics és el relleu 4x200 lliure. En el Mundial de Kazan, el nedador terrassenc Albert Puig va ser un dels participants en aquesta prova, però caldrà esperar a l'Open de la primavera per saber si està entre els escollits.\nTambé hi ha molts catalans que depenen de la convocatòria dels seleccionadors per poder viatjar a Rio. Es tracta, per exemple, de les seleccions de bàsquet i d'hoquei herba masculins. Els dos combinats estatals ja tenen el bitllet, però serà el seleccionador qui decidirà qui hi va i qui no –també, depenent de les lesions, ja que ara per ara les competicions estan en marxa–. Així, en bàsquet, Rudy Fernández, Pau Gasol, Guillem Vives, Pau Ribas, Marc Gasol, Ricky Rubio i Joan Carles Navarro podrien estar entre els escollits, mentre que pel que fa a l'hoquei herba, la llista de catalans que tenen opcions és molt més extensa: Quico Cortés, Jordi Carrera, Salva Piera, Manel Terraza, Marc Sallés, Sergi Enrique, Pau Quemada, Vicenç Ruiz, Miquel Delàs, Àlex Casasayas, Xavi Lleonart i Roc Oliva poden estar entre els seleccionats per a Rio.\nJoel González, primer or català als Jocs Olímpics


El Govern fa un pla director urbanístic d'explotacions ramaderes - Empordà\nEl Govern fa un pla director urbanístic d'explotacions ramaderes\nDavant l'allau de peticions de macrogranges de porcs\nACN 13.04.2016 | 18:05\nLa Comissió d'Urbnisme de Girona, reunida aquest dimecres a Figueres, ha abordat fins a vuit sol·licituds per ampliar o crear noves explotacions ramaderes a Girona, que en els darrers temps estan aflorant a l´entorn de l´Eix Transversal, també al seu pas per Ponent i la Catalunya Central. Precisament, per tractar de donar una resposta coordinada a totes les peticions, la comissió de Política Territorial va acordar la setmana passada elaborar un pla director urbanístic per a aquestes macrogranges, amb l´acció conjunta dels departaments de Territori i Agricultura.\nA propòsit d´això, Serra ha indicat que està havent-hi un canvi de paradigma en el sector. Tradicionalment, hi havia hagut petites explotacions que ara estan virant cap a granges integrades cada cop de majors dimensions. Amb tot, ha demanat que no es qüestioni globalment el sector perquè hi ha professionals que estan duent a terme una molt bona feina.\nA més, la comissió ha valorat positivament el POUM d´Albanyà. Hi ha certs aspectes que han estat condicionats als informes sectorials i de seguretat en termes de salut, ha dit Serra. En la següent fase, caldrà resoldre-ho per poder donar llum verda definitiva al planejament. El POUM té un potencial de 30 nous habitatges, una xifra "proporcionada" a la realitat i les possibilitats del poble, ha precisat el director general d'Ordenació del Territori i Urbanisme.


Fantasies margallianes, por Germà Bel\n25/03/2014 00:00 | Actualizado a 25/03/2014 02:27\nL'informe Consecuencias económicas de una hipotética independencia de Cataluña del Ministeri d'Exteriors diu que el PIB català caurà un 20% amb la independència, pel fort boicot de consumidors i empreses espanyols, reducció del comerç per no ser ja del mateix Estat i represàlies comercials de la UE contra Catalunya. L'informe no s'ha traslladat al altres governs de la UE. D'una banda, em sembla una llàstima, perquè quan els governs europeus constatessin que l'espanyol confon facturació de les exportacions amb valor afegit generat a l'economia (oblidant que per fer els productes exportats s'usen béns importats) entendrien millor per què Espanya és líder europeu en atur. I quan veiessin que s'assumeixen unes represàlies de consumidors i empreses espanyols més fortes que les que es van donar entre Sèrbia i Bòsnia-Herzegovina, es preguntarien què li passa pel cap al Govern espanyol. D'altra banda, em reconforta que no es difongui, perquè la vergonya aliena no m'és d'aplicació total pel que respecta a Espanya.\nPerò què passaria si el PIB català caigués un 20%, com diu el ministeri? La destrossa comercial comportaria la fallida d'una part important del deute privat de ciutadans i empreses catalanes, del qual són creditors bancs espanyols i de països de la UE, els mateixos que haurien pres l'acord del bloqueig comercial.\nEls efectes sobre el PIB espanyol (addicional a l'augment de la càrrega del deute públic) serien molt importants. Perquè moltes exportacions catalanes usen importacions d'Espanya. I perquè dos terços de les exportacions catalanes a Espanya són bens intermedis usats en processos productius d'empreses espanyoles, que serien aturats o molt alterats. Es produiria també un augment significatiu de les fallides de deute privat de ciutadans i empreses espanyoles, del qual són en gran part creditors -a més dels bancs espanyols- bancs dels països que haurien aprovat el bloqueig comercial de Catalunya. En aquest escenari catastròfic la preservació de l'estabilitat financera d'Espanya i de l'euro requeriria enormes compromisos financers de suport a Espanya pels països de la UE.\nÉs un escenari fantasiós. Perquè uns danys autoinfligits d'aquesta dimensió no tenen precedents en les relacions econòmiques internacionals. I perquè seria molt menys perjudicial econòmicament per a la resta de països de la UE que l'Estat espanyol apliqués qualsevol mesura al seu abast per impedir la independència de Catalunya. Fins i tot, una ocupació militar, que, tot i el seu enorme cost econòmic per a Espanya, causaria menys danys econòmics a la resta de països de la UE que els que haurien d'assumir amb un bloqueig comercial d'un Estat català. I menysprear per menysprear la voluntat democràtica, no hi ha tanta diferència entre un bloqueig comercial i una ocupació militar.\nPotser el ministre d'Exteriors ja ha sentit dels seus col·legues de la UE que no pensi en una solució interna de força ni en una externa de bloqueig comercial. Això explicaria l'angoixa que reflecteixen les seves declaracions dia sí, dia també. Ben mirat, que enviïn l'informe a tot arreu: com més informats, millor.


punts de llibre i puntes al coixí: Play Attitude 2\nHeu llegit l'entrada anterior? doncs aquesta és continuació.\nAhir al matí vaig fer una visita a l'editorial. Efectivament, tanquen. No es tracta d'un parany publicitari, com aquelles botigues que tanquen i obren sovint (així es treuen del damunt el romanent de mercància rància que tenen al magatzem) i tornen a obrir al cap de tres dies havent canviat la dependenta i de lloc el mostrador.\nSi heu mirat la web, a banda de la venda on-line, obriran, proximament, tr3s dies la botiga. Un bon moment per per fer-hi cap.\nJo ja vaig firar uns llibres preciosos.\nTambé vaig poder assabentar-me, i fruir, d'un dels projectes que tenen entre mans: unes app per llegir relats il.lustrats i interactius que són una passada!\nA la tarda vaig baixar-me "Estudio en Escarlata" de Connan Doyle. Tenia la mateixa sensació de quan era petita i llegia uns llibres que m'encantaven de l' editorial Bruguera. En aquella col.lecció tant et podies trobar clàssics juvenils com histories de la Sissí Emperatiz.\nLa gràcia d'aquesta col.lecció és que cada tres pàgines hi havia una historieta. Podies llegir només la historieta, la lletra o ambdues coses. A mí m'agradava llegir la lletra i , quan tocava, la historieta i notava com una pressa per llegir i veure com el dibuixant representava allò que jo m'estava imaginant. Doncs aquesta mateixa emoció vaig sentir ahir.\napp llibres il.lustrats\nQuan pugui, penjaré una mostra dels punts i postals que tinc de Play Attitude.En aquests moments l'escaner no es deixa.


Saber més respecte al cognom Braaten és saber més sobre aquelles persones que amb tota probabilitat comparteixen uns orígens i avantpassats comuns. Aquest és el motiu pel qual és freqüent que el cognom Braaten sigui més abundant en uns certs països del món en concret que en uns altres. En aquesta pàgina és possible conèixer quins són els països del planeta en els quals existeix una major quantitat de persones amb el cognom Braaten.\nEl cognom Braaten en el món\nLa globalització és un fenomen que ha fet que els cognoms es difonguin molt més lluny de de el país en què es va originar, de manera que podem trobar cognoms asiàtics a Europa o cognoms americans a Oceania. De la mateixa manera ocorre en el cas de Braaten, que com es pot comprovar, és possible assegurar que és un cognom representat orgullosament en gairebé tothom. D'igual manera existeix països en els quals certament el nombre de persones amb el cognom Braaten és major a la de la resta de països.\nEl mapa del cognom Braaten\nL'oportunitat d'informar-se en un mapamundi sobre quins països posseeixen una major quantitat de Braaten en el món, és de gran ajuda. Col·locant-nos sobre el mapamundi, damunt d'un país concret, som capaços de veure la xifra exacta de persones que porten el cognom Braaten, per a aconseguir així la informació precisa de tots els Braaten que pots trobar en l'actualitat en aquest país. Tot això ens ajuda també a comprendre no solament d'on és oriünd el cognom Braaten, sinó també d'en quina manera s'han desplaçat i s'han traslladat les gents els orígens de les quals formen part de la família amb el cognom Braaten. De la mateixa manera, podem veure en quins països s'han arrelat i desenvolupat, motiu pel qual si Braaten és el nostre cognom, resulta atractiu saber a quins altres llocs del globus és possible que migrés alguna vegada un avantpassat nostre.\nPaïsos amb més Braaten del món\nEstats Units (3702)\nSi ho mires atentament, en aquesta web et presentem tot allò que és important perquè puguis tenir la informació real de quins països tenen un major número de Braaten en tot el planeta. D'igual manera, és possible veure'ls de forma molt gràfica en el nostre mapa, en què els països en els quals resideixen una quantitat major de persones amb el cognom Braaten poden veure's pintats en un to més fort. D'aquesta manera, i amb un simple cop de vista, pots localitzar sense dificultat quins són els països en els quals Braaten és un cognom més freqüent, i en quins països Braaten és un cognom insòlit o inexistent.\nNom de Famille Braaten


I. Verge prodigiosa, tron puríssim on reposà l'eterna Saviesa quan vingué al món a ensenyar el camí de la salvació, aconseguiu per als vostres catalans aquella fe que enfonsa les muntanyes, omple les valls i fa planer el camí de la Vida. (Avemaria i Glòria)\nII. Mare Castíssima, mirall de puresa, flor de les verges, que portàreu al món el bàlsam d'incorrupció, Jesús fill de Déu, obteniu-nos l'honestedat dels costums públics. (Avemaria i Glòria)\nIII. Profetessa admirable, que beneíreu i lloàreu l'Etern més que no pas totes les jerarquies angèliques plegades, feu que sigui desterrat d'aquest poble vostre l'esperit de maledicció i blasfèmia. (Avemaria i Glòria)\nIV. Rosa de caritat, foc que sense consumir escalfa, traieu de Catalunya l'esperit de discòrdia, i ajunteu tots els seus fills amb cor de germans. (Avemaria i Glòria)\nV. Santa Engendradora de l'Etern, filla del vostre fill, feu que mai no es desfaci aquest poble català que Vós espiritualment engendràreu. (Avemaria i Glòria)\nVI. Verge poderosa, més forta que un exèrcit en ordre de batalla, des del vostre alt castell de Montserrat, defenseu d'enemics espirituals i temporals tota la terra catalana que teniu encomanada. (Avemaria i Gloria)\nVII. Senyora de Montserrat, que teniu la vostra santa muntanya voltada d'oliveres, signe de pau, aconseguiu per als pobles de Catalunya una pau cristiana i perpètua. (Avemaria i Gloria).\nO Déu, vós que concediu tots els béns, i que glorifiqueu amb un culte insigne la muntanya escollida per l'excelsa Mare del vostre Fill únic. Feu que, ajudats amb la poderosa protecció de la Immaculada Verge Maria, puguem arribar amb seguretat a la muntanya, que és Crist. Pel mateix Crist, Senyor nostre. Amén.\nAquesta Visita Espiritual va ser escrita pel doctor Josep Torras i Bages. Es va estrenar el diumenge 30 d'abril de 1899 a l'altar de la Verge de Montserrat de la Catedral de Barcelona en la Missa que, amb motiu de la fundació de la Lliga de la Mare de Déu de Montserrat, hi celebrà el Doctor Torras, ja bisbe electe de Vic. (Extret del llibre "Devocions marianes" de Mn. Joan Marqués i Suriñach).\nAnònim divendres, 26 d’abril, 2013\n... VISCA LA MARE DE DÉU DE MONTSERRAT !\n-- MOLTA FE I ORACIONS !\n-- ACCIÓ DE GRÀCIES !\nGoigs al Santíssim Sagrament. Arenys de Munt (Mare...


Sven Rasch: "Els hotels boutique han ajudat que Palma torni a brillar"\nL'alemany dirigeix l'establiment més cèntric de Ciutat i destaca la importància dels petits negocis a l'hora de dinamitzar la vida al centre històric\n6 min. Palma 22/07/2019 08:51\n651x366 Sven Rasch, a la porta de l'hotel que dirigeix. / C. T. Sven Rasch, a la porta de l'hotel que dirigeix. / C. T.\nSven Rasch va néixer prop de la ciutat alemanya de Dresden. Va estudiar Hostaleria a Munic, però posteriorment va treballar a Londres un any i mig amb l'objectiu d'aprendre anglès. Més tard va estudiar vuit anys a Suïssa, “el lloc al qual calia anar per aprendre hostaleria i que suposava un plus ja que era una referència en el sector”. També va passar uns mesos a França, fins que fa 18 anys l'amor i les ganes d'aprendre espanyol el varen dur fins a Mallorca. A l'illa ha treballat en diversos hotels de luxe com Relais Chateau de Cala Sant Vicenç, Son Brull, Puro Hotel i Relais Chateau de Valldemossa. Des de fa dos anys dirigeix l'Hotel Cort de Palma, situat just davant l'Ajuntament de Palma.\nCom és passar de dirigir un hotel de Valldemossa a un en ple centre de Palma?\nNo ha estat difícil. Ja havia estat molts anys al centre, al Puro Hotel, així que conec el terreny. També visc a Palma i m'encanta. El tipus d'hotel i el client és diferent, encara que en tots dos casos es tracta d'hotels de luxe. La principal diferència és que a Valldemossa el client es queda una setmana o dues, mentre que a Palma vénen per a tres o quatre nits. Són estades més curtes. En el de Valldemossa els clients usaven la piscina i feien excursions a la platges o a les muntanyes. Aquí tenim un client que cerca més les visites culturals.\nCom es veu la massificació turística des d'hotel més cèntric de la ciutat?\nDic habitualment que estam en el km 0 perquè aquí comença la ciutat i els turistes que visiten Palma en algun moment trepitgen aquesta plaça. Hi ha dies que tinc problemes per travessar la plaça en anar des de l'oficina a l'hotel. Fins i tot, alguns clients tornen al migdia a l'hotel per fer una pausa perquè hi ha tanta gent a Palma que prefereixen sortir a fer visites en un altre moment. No obstant això, la veritat és que no ens arriba un 'feedback' negatiu per part del client. La gent està relaxada i té temps, no troben un problema important les aglomeracions o les esperes. No és el mateix que el resident que ha d'anar a algun lloc i tanta gent li dificulta la mobilitat. Els comentaris negatius els escoltes més dels residents. De vacances vas d'una altra manera.\nEstan canviant els hotels boutique l'aspecte i la vida del centre de la ciutat?\nEn certa manera, sí. L'hotel de la Llotja, Puro Hotel, va ser el primer establiment de disseny. Ara tenim a Palma 32 hotels boutique. Amb ells, el que fa uns anys era especial ara és gairebé normal. Aquest segment està una mica sobresaturat. Es nota que hi ha més oferta. Em sembla bé que hi hagi una oferta àmplia, el que passa és que també han obert establiments de luxe de cinc estrelles que han apuntat a preus bastant alts i ara els han hagut de baixar. Aquesta baixada de tarifes afecta els de quatre superior o quatre estrelles, que s'han d'acomodar al mercat.\nQuina oferta cerca el client del vostre establiment?\nTenim instal·lacions que no només conviden a estar sinó a viure. L'hotel disposa de 16 suites, quatre superiors. Són suites de tipus estudi. Els clients busquen el servei personalitzat i saben que és més fàcil obtenir-lo en petits hotels. Tenim un ambient elegant però relaxat i casual, en la millor ubicació possible. Per això, els nostres clients són una mescla tant de visitants de negocis, com d'uns altres que volen passar uns dies de vacances a Palma o gent que busca un pis una casa a l'illa i s'allotja amb nosaltres. Escandinaus, anglesos, alemanys, molts de nord-americans i nacionals. És molt habitual que un grup que ha llogat una finca al camp després vingui al nostre hotel a passar tres o quatre nits per conèixer la ciutat.\nQuè aporten aquests hotels urbans a la ciutat?\nA Palma fa anys molts edificis estaven abandonats i gràcies a les fortes inversions s'han convertit en palaus urbans. D'alguna manera es pot dir que els hotels boutique han ajudat que Palma torni a brillar. L'Hotel Cort n'és un exemple. Molts racons de Palma eren llocs foscos i amb poc ambient i gràcies a aquests hotels urbans ha tornat l'ambient a la ciutat. Això també ha revaloritzat aquestes zones. Alguns comerciants de la ciutat i residents han donat les gràcies als propietaris del nostre hotel per la inversió realitzada.\nAquesta revaloració també és un problema per als residents, no?\nTot sempre té dues cares. El la ciutat existeixen molts problemes que és necessari pensar com es poden solucionar. Cal millorar algunes infraestructures i aconseguir un bon equilibri entre la gent que viu aquí i els turistes. Per exemple, un bon servei de transport públic ajudaria no només a millorar la situació del turista sinó també del resident. Eliminaríem cotxes i els residents podrien accedir millor al seu treball.\n651x366 Sven Rasch: "Els hotels boutique han ajudat a que Palma torni a brillar" / C. T. Sven Rasch: "Els hotels boutique han ajudat a que Palma torni a brillar" / C. T.\nQuins avantatges competitius té la ciutat?\nLa combinació d'atractius culturals, l'ambient mediterrani, la gastronomia… hi ha pocs llocs on es pot menjar tan bé a un preu adequat. És una ciutat que combina molts factors turístics i un dels millors llocs per viure. Tenim instal·lacions i molta cultura per visitar. Possibilitat de fer 'hiking' als voltants, anar de compres, etc. És una ciutat amb molta oferta i variada, tant a l'estiu com a l'hivern.\nEs nota a l'hotel quan coincideixen diversos megacreuers a Palma?\nSí que ho notam, però també és cert que ha tingut efecte la idea que que els creueristes es distribueixin per diferents punts de la ciutat. Va ser un bon pas per no saturar el centre.\nEs tracta d'un bon client?\nCom que tenim una terrassa, aquests dies en què coincideixen grans creuers tenim més feina, sobretot dels serveis curts. El turista de creuer s'atura a prendre aigua, un cafè… diguem que és un client que gasta menys perquè té tots els serveis de menjar i beguda a bord.\nQuè li falta a Mallorca com a destinació turística?\nCrec que s'hauria de millorar la infraestructura, l'ideal seria un bon tren de nord a sud i d'est a oest. Milloraria el medi ambient i hi hauria menys trànsit de cotxes. El Govern hauria de treballar per millorar serveis bàsics com ara el tractament d'aigües residuals, la canalització de l'aigua, la creació de més zones verdes i la promoció de Palma com a destinació en els mesos de temporada baixa.


Romànic i Carbó. El Ripollès en miniatura.: CIMENT. MAQUETA. Fàbrica de "CAN MARTENG"\nCIMENT. MAQUETA. Fàbrica de "CAN MARTENG"\nFundada per el francès Francisco Federico Martín Passebois, es coneguda amb el nom afrancesat de Can Marteng, pertany a St. Joan de les Abadesses i està situada 850 mts. d'altura aprox. i a mig camí entre St. Joan i Ogassa al costat de la riera Malatosca de la qual utilitzava les seves aigües per les necessitats de l'industria i també per una petita central elèctrica.\nAquesta fàbrica començà les primeres proves de ciment als vols de l'any 1850, però va viure la seva època més productiva de finals del s.XIX a principis del s.XX. De fet al estar situada al costat de la carretera entre St. Joan i Ogassa era de tothom coneguda la gran activitat que s'hi desenvolupava. Els forns per coure la pedra estaven situats al mateix nivell de la carretera i la resta de processos d'aquesta pedra es produïen en nivells inferiors fins el punt més baix, al costat mateix de la riera que era per on sortia el ciment ensacat. En aquest lloc l'espai entre la muntanya i el riu era molt reduït i a mesura que els sacs anaven sortint els portaven a un cobert que la fàbrica va construir a uns 200 mts. aprox .direcció Torallas (encara se'n poden veure les restes) i aquí el carregaven en camions per consum de proximitat i també amb vagonetes per portar-lo a Torallas i amb tren a Barcelona per la distribució en general.\nFoto de l'època de la fàbrica de Can Marteng, podeu veure el\ndesnivell de tot el conjunt, a la part superior els forns amb les\nxemeneies i a la part inferior el petit espai per on sortia el\nFons: Col·lecció Mauri.\nCom us he dit abans, al estar situada al costat mateix de la carretera i que en aquella època quasi tothom es desplaçava a peu o en bicicleta, en dies de freds i nevades era un punt de parada poc menys que obligatori, la gent al passar al costat de la fàbrica s'apropava als forns i com que el terra era molt calent, paraven una estona, s'escalfaven els peus, agafaven alè i reprenien la marxa. S'ha de dir que parlem d'uns temps en que els freds eren més forts i les nevades molt més freqüents.\nAquí podem veure els treballs de construcció del pont sobre la carretera\nd'Ogassa per poder explotar la pedrera situada sota mateix de la casa\nde pagès de Torallas.\nEn aquestes fotos podeu veure les restes del cobert separat\nde la fàbrica que servia per l'emmagatzematge del ciment.\nEl cobert per l'emmagatzematge del ciment quedava força per sota de la carretera d'Ogassa i el ciment que anava a Torallas amb vagonetes no hi havia problema, però el que sortia amb camions, per guanyar el fort desnivell fins la carretera en dies de pluja i neu solien patinar i llavors anaven a demanar ajuda a la masia de Torallas i llavors el més petit de la casa, l'Esteve (ell personalment m'ho va explicar) baixava amb un parell de bous, els enganxaven davant del camió i problema solucionat.\nPer sota de la fàbrica en paral·lel a la carretera i amb el mateix desnivell d'aquesta, hi ha un túnel per on passaven les vagonetes que portaven el ciment d'una altre de les fabriques importants de l'època, "Can Benet". Aquesta per poder portar la producció a Torallas es va veure obligada a fer aquest túnel, ja que no hi havia espai exterior amb facilitats per on passar.\nHabitatges de "Can Marteng" quan la fàbrica estava en plena\nactivitat. Es pot observar el petit espai que quedava per la\nFoto: Col·lecció Mauri\nEstat actual de la boca nord del túnel. A la dreta hi podeu veure\nuna pedra amb les inicials R.B. (Ramón Benet) i l'any de la seva\nA l'esquerra part de la fàbrica. Es pot observar una petita edificació\nsobre la teulada, en aquest lloc un treballador vigilava l'entrada del\npolvorí (foto de la dreta) que ningú aliè a l'empresa hi anés a robar\nexplosius. Encara avui es pot veure amb la seva reforçada porta.\nREPRODUCCIÓ ESCALA 1/50 DE LA FÀBRICA DE CAN MARTENG\nImatges de la construcció de la maqueta.\nEl complex de Can Marteng comença a prendre forma.\nCan Marteng amb tota la teulada coberta.\nEls forns en plena activitat.\nPrimeres vagonetes plenes de sacs de ciment a la sortida\nde la fàbrica.\nPublicat per L'autor. a 13:02\nEtiquetes de comentaris: Ciment\nHistòries d'un poble miner (3)


Set oposicions... una plaça\nEscrita per Raül Pons - divendres, d’agost 02, 2019\nLes oposicions són una loteria i enguany m’ha tocat la grossa. Després de sis convocatòries, la setena ha segut la que m’ha donat la plaça. Abans havia aprovat tres vegades però com en la fase de concurs tenia pocs punts i, a més a més, s’ofertaven poques places, no havia tingut opció.\nEn aquesta ocasió, s’havien convocat moltes places en la meua especialitat (professorat de secundària, Geografia i Història) i era una oportunitat única perquè havia pogut acumular punts durant els últims anys.\nAleshores, vaig decidir enclaustrar-me i dedicar-me quasi al totalment a estudiar. L’única cosa que demanava era que res no alterara el meu entorn. Finalment, una miqueta de sort; un pessic d’inspiració; el fet de conèixer bé els criteris d’avaluació i tindre clar què havia de fer i com; convenciment i saber estar; i molta prudència han acabat per arredonir una qualificació excel·lent: la segona millor nota del meu Tribunal.\nEl procés d’oposicions és molt dur i certament injust. És molt fàcil dir-ho ara que per fi he guanyat la plaça, però és veritat. El sistema és molt... desagradable. Tinc amics que havent aprovat amb notes molt més altes que en altres tribunals, s’han quedat sense plaça pel mecanisme d’assignació d’enguany. A més a més, hi ha qüestions que deurien revisar-se de manera urgent encara que cada especialitat té les seues singularitats. En la de Geografia i Història, per exemple, caldria delimitar molt més els continguts de la part pràctica (especificar els corrents artístics o els territoris perquè la varietat és tan ampla que es fa inabastable); o es deuria de deixar més temps per exposar la Programació Didàctica i la Unitat.\nSiga com siga, s’han introduït certes millores, sobretot en el sistema de baremació de la fase de concurs però encara s’hauria d’avançar més en aquest aspecte perquè molts cursos es queden sense puntuar en molts casos.\nEn fi. Ara entrem en un altra dimensió del funcionariat, desconeguda perquè sempre he anat partit a partit i no volia aprendre res fins no haver superat la meua condició de funcionari interí. Aniré compartint tot allò que vaja descobrint. Per això, no puc fer una altra cosa que, amb una immensa alegria i una gran satisfacció, animar a la gent que enguany no ha obtingut la plaça a seguir treballant. Tot arriba, prompte o tard.


Mestres design | maker: la nova revolució industrial\nmaker: la nova revolució industrial\nPosted at 09:52h in BLOG3\tby\tadmin 11 Comments\nL’anterior post us vaig parlar de l’Indústria 4.0 i us vaig manifestar que volia llegir més sobre el tema i que ho faria acompanyat del llibre (The Fourth Industrial Revolution) de l’autor alemany Klaus Schwab. Doncs la veritat és que ja porto un bon tros de lectura i hi ha molts aspectes interessants que, com us vaig comentar també, em permeten comparar-ho amb un altre llibre i autor que va escriure les seves reflexions sobre l’impacte de la cultura maker.\nAquest llibre en qüestió (Maker: The new industrial revolution) és de l’autor Chris Anderson. Aquesta nova revolució industrial l’autor l’entén i l’analitza per conèixer com seran les societats i el futur dels diferent models de negoci basats amb la cultura maker. Us deixo a continuació alguns punts de reflexió personals que he extret d’aquesta lectura:\nD’entrada, interessa conèixer de la mà de l’autor quines són les característiques clau del moviment maker. N’anomena tres: Ús d’eines digitals per dissenyar nous productes i fer prototips, compartir i col•laborar en la comunitat, utilitzar estàndards de disseny (arxius comuns)\nEn el conjunt de l’obra es tracten diferents apartats on es fan referencia a l’anàlisi de les fàbriques i com es fabrica avui, l’organització dels espais maker, els negocis makers que esdevenen en aquests espais i cultura, el modes finançament de projectes d’emprenedoria, la digitalització de dades i l’open data, la cultura DIY (do it yourself) i com l’autor entén la nova revolució industrial.\nDesprés de fer una mica de ressenya històrica, passant pel que va succeir a Manchester en la primera revolució industrial i recorrent a l’explicació del model de fabricació de cadena de muntatge de Henry Ford, pel cas de la segona revolució industrial, l’autor intenta reflexionar doncs quina és la tercera revolució industrial. La tercera revolució industrial s’entén millor com una combinació de fabricació digital i personal: la industrialització del Moviment Maker, la transformació digital a la fabricació de coses. En tota l’obra es fa constant reflexió sobre el pas i combinació del bit a l’àtom, de lo digital a lo físic.\nEstà clar que existeix un impacte social en la producció de “coses”. Però caldrà reflexionar com aquesta tercera revolució impacta sobretot des d’un aspecte econòmic en els models tradicionals de fabricació i com aquests estan també avançant a la avantguarda industrial i digital.\nTots som dissenyadors i la fabrica “cloud”\nEn aquesta democratització de la fabricació, existeix alhora una democratització del disseny. L’any 1985 Apple treu al mercat la primera impressora làser de sobretaula i, juntament amb el Mac, dona inici al fenomen de l’autoedició. Així doncs, si això ho extrapolem a la impressora 3D i al disseny CAD lliure i on-line, ens trobem amb un escenari molt similar on existeix una diferència clau que és la tercera dimensió. Evidentment, en un entorn digital, succeeix quelcom molt semblant: quan arriba la Web, publicar es converteix en penjar a la Web i tothom hi té accés i eines per fer-ho.\nTot plegat, podem entendre que la cultura DIY (do it yourself) s’està duent a terme des de fa molt de temps. És una realitat la senzilla disposició d’eines de fabricació personal per a l’autoedició, tan en fabricació com en edició digital. A més, existeix una connexió entre lo digital i lo material, on ja fa un temps la manufactura s’ha convertit en un altre servei del “cloud”, com és el cas de www.mfg.com. Aquest és el poder de la democratització: Posar a les mans eines a qui millor les saben utilitzar.\nEn l’escenari de la indústria tradicional aquesta reflexió pot arribar a fer una mica de por. Els dissenyadors de la indústria tradicionals són experts formats en disseny o enginyeria que utilitzen programari llicenciat, que per cert no és gens econòmic y que alhora tenen molt present la propietat intel•lectual i industrial del que es realitza dins l’empresa, fugint en aquest últim aspecte, en una visió més “open-design”, com fonamenta el que tots dissenyem en un context de disseny col•laboratiu.\nDissenyar localment, produir mundialment\nAlguns professors del MIT manifesten una transició en aquest context com la segona ruptura industrial. On el model de producció en massa que defineixen les economies productives del segle XX, inevitablement amb el nou panorama plantejat, canvia radicalment cap a una innovació en la producció de coses on han estat dissenyades en un lloc en el món i fugint dels stocks i cadenes logístiques, es pot fabricar les unitats justes i necessàries a qualsevol part del món on es necessiti el producte. Aquest és el premi maker: fugir de la producció en sèrie i animar a la personalització de producte. Evidentment, el debat sobre el baix impacte medio-ambiental que es produeix en aquest escenari dona molt a pensar.\nSi algun tret és característic de la cultura maker i el fa radicalment diferenciador de la indústria tradicional, justament és aquest aspecte de producte no seriat i personal que abans es comentava. I es vol remarcar aquest fet, per que justament en aquesta publicació i la majoria de referents bibliogràfics, en fan continuo ressò i això ens fa reflexionar el fet que sigui una etiqueta maker tan destacada.\nPer que és possible i relativament senzill la personalització dels productes amb aquest nou model productiu? Amb les eines de transformació proposades i les tecnologies de disseny CAD és possible un model de negoci de personalització de producte en molts aspectes. Evidentment, tan la fabricació en massa com la personalització son actualment dos mètodes productius automatitzats viables. Amb aquesta aposta de fabricació fan fàcilment viables el producte en els aspectes de: varietat gratuïta, complexitat gratuïta i flexibilitat gratuïta.\nTradicionalment en les grans companyies es dissenyen també amb tecnologies de disseny CAD els productes, únics per a ser seriats, i amb les mateixes tecnologies també es dissenyen els utillatges per aquesta fabricació seriada (motlles, matrius, automatismes, etc.). La producció es fabriquen i s’assemblen en diferents plantes pròpies de les companyies o proveïdors i es comença la distribució logística dels models únics de producte. Per tant, el plantejament de model seriat versus personalitzat ha canviat, però les eines semblen ser les mateixes o molt semblants.\nDemocratització de la fabricació\nCal esmentar que la diferencia entre les eines comercial/industrials i les eines del moviment maker o DIY és la propietat intel•lectual. L’emprenedor maker ha de ser totalment conscient que haurà de renunciar a la protecció de la propietat industrial pel mateix motiu que està utilitzant programari i maquinaria de codi obert (software i hardware obert) i pel fet que la cultura maker es fonamenta en el disseny col•laboratiu. En aquest sentit, els models de negoci s’allunyen notablement del model de negoci tradicional del segle XX.\nEn la indústria tradicional sempre s’havia escoltat una frase, que encara segueix molt vigent en algunes empreses, que deia en castellà “cada maestrillo con su librillo”. Amb la intenció de que el que cadascú coneixia de l’ofici era un secret professional que no es volia desvelar per a no ser copiat. Evidentment, aquesta actitud de protecció del coneixement que tenia cada empresa o inclús cada professional, ha canviat radicalment en el context de la cultura maker.\nNou model d’empresa\nL’autor anomena als nous models d’empresa en aquest context com l’organització oberta. Aquest model és possible sobretot per Internet, per que internet és capaç de demostrar el que la gent pot fer. I gràcies a aquesta galeria del futur de treball és fàcil trobar nous talents experts en aquelles mancances que hom té. I aquest és el fort d’aquest nou model d’empresa. L’autor explica la seva experiència personal i com d’altres empreses maker han acabat esdevenint grans empreses avui dia com és el cas de SparkFun, una empresa que dissenya i fabrica la majoria dels seus productes i ho fa seguint un procés d’innovació oberta construït al voltant d’una comunitat dels propis consumidors on els arxius de dissenys son oberts, podent ser compartits i modificats obertament. Els propis clients poden millorar els productes SparkFun, que després de ser revisats pels enginyers de l’empresa, poden fer-los més fàcil de fabricar.\nEn aquesta línia, al estar més aprop dels consumidors implica que el disseny en una empresa pot satisfer molt millor les necessitats. I per afegir avantatges a l’empresa i consumidors, existeixen altres factors que augmenten en qualitat que fan que el model sigui molt més atractiu: proximitat al consumidor final, costos de transport, la flexibilitat, la qualitat i la fiabilitat.\nI al final, cada vegada més les empreses poden portar a fabricar allà on tingui més sentit. Això és possible per que els arxius són digitals, els costos en eines per dur una operació productiva són mínims i tots utilitzen la mateixa maquinària robòtica (basada en codi G) que pot ser comprada a qualsevol lloc.\nModel de finançament maker\nUn emprenedor, al generar un negoci a gran escala, s’hauria de plantejar una fórmula de finançament. Per això, haurà de buscar finançament clàssic com un crèdit bancari que entengui el seu projecte o un model de capital risc. Ambdós casos no són senzills d’aconseguir. En els últims anys ha sorgit un fenomen de finançament col•lectiu que ofereix forces avantatges i que el fa molt atractiu per als emprenedors maker. Per posar-nos en context, un model tipus Kickstarter on es genera primer un mercat d’idees en comptes d’un mercat de productes, com es sol fer en el mercat tradicional. Alhora, aquestes comunitats fan fàcil la troballa d’altres makers i emprenedors que realitzen prototips amb impressores 3D o programen plaques de processador de codi obert Arduino, etc., i que ens poden interessar per el nostre negoci.\nAquest model ofereix una avantatge molt interessant que abans ja s’ha esmentat: Converteix els clients en una comunitat. És a dir, la investigació del mercat és gratuïta i, si el públic recolza el projecte abans de la seva fabricació, ja es pot considerar tot un èxit. Està clar, que el risc al fracàs és molt inferior i on la retirada dels projectes de no èxit es poden preveure amb antelació.\nPer comentar una anècdota que explica l’autor en la publicació: És tal l’èxit d’aquest mode de finançament que l’abril de 2012 el president Obama va incloure el model de finançament col•lectiu en la Llei Jumpstart Our Business Startups (JOBS) als Estats Units. Aquesta llei facilita a les empreses americanes petits l’ús de lloc web de finançament col•lectiu regulats.\nAixí doncs, el finançament col•lectiu és el capital risc pel moviment maker on els usuaris son la nova classe d’inversors. El model de finançament també s’ha democratitzat!\nEl negoci maker\nEl que comença sent una afició, pot acabar com un petit imperi. La gran majoria de makers comencen explotant un hobby basat amb el DIY que, sense voler, acaben aspirant a futurs emprenedors. La fabricació de productes amb materials compostos han estat un clàssic de la tecnologia maker, inclús abans del furor de la fabricació additiva amb impressores 3D i tall làser. És el cas de l’empresa Scaled (www.scaled.com), rellevant en la història del moviment maker, qui amb la fabricació amb materials compostos ha estat clau en la fabricació de l’aeronàutica avançada.\nActualment, els enginyers de Scaled utilizen similars tècniques en el seu treball diari: disseny CAD de producte, prototipatge amb blocs d’espuma que tallen per donar forma i/o mecanitzats amb CNC i finalment dipositen fibres de vidre, làmines de fibra de carboni, resines, etc, per crear el producte amb material compost.\nI això pot passar amb molts altres exemples, des de productes fabricats amb material plàstic, al treball del vidre, la connexió amb l’electrònica i la programació en productes, etc. Amb algunes de les tècniques democratitzades fa que totes aquestes eines de producció que poden semblar complexes i inaccessibles, siguin ara senzilles d’utilitzar i molt més accessibles a les persones normals.\nLa reflexió està en conèixer cap a on van les grans empreses i els perills que tenen aquestes en subestimar als makers. Moltes d’aquestes grans empreses segur que van començar amb alguna història semblant al cas de Scaled.\nReflexió de la revolució\nHe intentat fer quatre pinzellades en base al llibre per conèixer bé d’on ve tot aquest fenomen de la cultura maker, quin és l’actual escenari i sent especulatiu, com tot això pot influir en el futur de la fabricació.\nLo realment interessant són algunes coincidències que s’estan transmeten a l’escenari de la Industria 4.0 (almenys amb el que estic llegint ara) i com el fenomen maker, pot convertir-se en un germà petit de la potència que està succeint a la indústria d’avantguarda. I amb tot el potencial que això arrossega a la indústria, que pel meu entendre, és tot el nou talent que s’està coent al makerspaces.\nPodeu trobar molts “talks” de Chris Anderson a la xarxa sobre la cultura maker. Jo us deixo l’enllaç d’un d’aquests:\nPosted at 18:53h, 19 juny Respon\nPosted at 04:06h, 20 juny Respon\nPosted at 07:50h, 20 juny Respon\nPosted at 09:53h, 20 juny Respon\nPosted at 03:17h, 21 juny Respon\nmy blog – blog3003\nuniqlo taille grand\nPosted at 06:43h, 21 juny Respon\ncoque chanel samsung a3 6 prix moufles burton femme t shirt tommy blanc coque nhl 6s edge plus gateau anniversaire gar莽on drap housse moutarde elektroni膷ki oglasnik muske trenerke komplet manteau marin femme veste sweat tommy hilfiger homme\nuniqlo taille grand [url=http://www.natunbanglanews.com/exema_sur_les_bras/uniqlo-taille-grand]uniqlo taille grand[/url]\nPosted at 07:28h, 21 juny Respon\nPosted at 10:35h, 21 juny Respon\nup is simply cool and that i could think you are knowledgeable in this subject.\nfeed to stay up to date with imminent post. Thank you a million and please carry on the enjoyable work.\nAlso visit my web-site: blog3004\nreparatii centrala termica sector 3\nPosted at 16:06h, 21 juny Respon\nPosted at 17:04h, 21 juny Respon\nPosted at 13:17h, 22 juny Respon\nHere is my homepage blog3007.xyz


Gran Torino [Treball final] – Narrativa Audiovisual i Interactiva\n0. FITXA TÈCNICA I TRAILER\nTítul original: Gran Torino\nGuió: Nick Schenk (Història: Nick Schenk, Dave Johannson)\n1. HISTÒRIA MÍNIMA\nUn veterà xenòfob de la guerra de Corea canvia de mentalitat després de l’arribada d’uns veïns coreans. Acaben mantenint una bona relació després de que Walt li salvi la vida a Thao.\naixò no és la història mínima, falta el conflicte i l'estat final.\n1.1 AGENTS DEL DISCURS\n– Autor real: podem considerar els autors reals d’aquesta pel·lícula les persones que han permès la seva realització, per tant:\nWarner Bros, Malpaso Productions (productores)\n– Lector real: els espectadors de la pel·lícula.\n– Narrador: inexistent.\n– Narratari: inexistent.\n– Autor implícit: inexistent.\n– Lector implícit: inexistent.\nPodriem considerar Gran Torino una pel·lícula de drama, ja que gairebé en tota la pel·lícula s’adquireix un to i una orientació més susceptible d’inspirar angoixa i tristesa que no pas humor. Tanmateix crec que és una pel·lícula molt difícil de classificar dins un gènere en concret.\n2.1 CLASSIFICACIÓ PER GÈNERE CINEMATOGRÀFIC\n– Estil o to: drama\n– Ambientació o tema: Melodrama\n– Format o producció: Imatge real\n– Tipus d’audiència: Adult o fins i tot juvenil\nGÈNERES SECUNDARIS: podriem incloure com a gèneres secundaris el crim o l’acció.\nSi seguim la classificació proposada, melodrama. També pot ser thriller.\nGran Torino està formada per una única trama principal, per aquest motiu només trobem un argument universal:\nEns trobem davant d’una pel·lícula que desenvolupa una de les premises dràmatiques universals, definida com “l’intrús benefactor” per Balló i Pérez en “La semilla inmortal”.\nConsisteix en l’arribada d’un extrany en una comunitat amb uns certs problemes i conflictes que normalment són, o intenten ser solucionats per el nou visitant, aquest o aquests poden quedar-se o marxar una vegada solucionat el problema.\nEn aquest cas si l'heroi es en Walt, l'intrús benefactor és ell.\nEn el cas de Gran Torino l’arribada d’uns veïns coreans es el desencadenant de l’argument del film. Sense aquesta arribada Thao no hagués pogut robar el cotxe de Walt i pertant no hagués existit cap argument.\n3.1 ARGUMENT SECUNDARI\nEn bona part del film, Walt s’adona de que les coses que està fent no les fa bé. És llavors quan decideix fent un canvi de mentalitat i ajudar a les persones que ho necessiten, en aquest cas el seus veïns. Podríem identificar aquest argument com a CONEIXEMENT D’UN MATEIX.\nSí, pot ser, però també la màrtir i el tirà, en aquest cas, amb els rols canviats.\nAl veure que una banda de brètols del barri intentava seduir al jove Thao fent que robés el seu preuat cotxe, Walter Kowalski decideix involucrar-se amb la família del jove per intentar ajudar-lo i evitar que la banda s’apoderi d’ell. Al principi la seva relació és freda i distant però finalment acaben essent molt bons amics i Walter decideix sacrificar la seva vida per ajudar al jove Thao.\nAixò sí que és la història mínima...\nESTRUCTURA DELS ACTES\n1.- Plantejament: Malauradament la películ·la comença amb la mort de la dona de Walter Kowalski, la qual no apreix cap moment en el film i no se’n té cap informació. De seguida podem veure que Walt i la seva família no mantenen una bona realció i això fa que ell visqui allunyat dels seus i es mantigui esquerp i distant amb els seus fills. Al cap de pocs dies de la mort de la seva dona s’instal·len uns coreans al costat de casa seva, al Walt no li fa gaire gràcia ja que quan era jove havia participat a la guerra de Corea formant part del bàndol americà. Un jove de la familia anomenat Thao anava passejant tranquilament per el carrer quan de sobte es troba una banda de brètols del barri, curiosament liderada per el cosí de Thao, Fong. Walt intervé de seguida, segurament en contra dels seus principis i decideix foratijar els brètols i ajudar a Thao.\nLa banda de Fong segueix mantenint contacte amb Thao i com a premisa perquè entri a la seva banda ha de robar un cotxe, casualment el cotxe que ha de robar és el de Walt. Aquest l’enxampa intentant robar el Gran Torino i mantenen una discussió. Pocs dies després la banda de brètols torna a increpar el jove i és llavors quan torna intervenir Walt, en aquest cas apuntant els membres de la banda amb una arma de foc.\nVeient el que havia fet Walt per salvar a Thao els membres de la seva família començen a fer ofrenes a la casa de Walter, a partir d’aquest moment és quan s’adóna de que no tots els coreans són dolents.\n2.- Nus: Relaxat al balcó de casa seva, Walt veu com una veina està portant unes bosses del supermercat. Malauradament aquestes bosses li cauen al terra i uns joves que passaven s’enriuen d’ell. Al mateix temps Thao veu que li han caigut i ajuda a la senyora a recollir el menjar. Aquest gest li permet a Walt adonar-se de que Thao no és malapersona i que en el fons és bon noi.\nPocs dies després la comunitat mong fa una festa i per sopresa de Walt decideixen convidar-lo. S’integra molt dins la familia mong, i és llavors quan coneix a la germana de Thao, Sue. Com a “penyora” per haver inentat robar el Gran Torino, Walt li fa fer algunes feines com per exemple arreglar el niu d’un ocell o rentar el cotxe. Walt s’adona de que Thao té molt potencial en el món laboral i l’acompanya a comprar-se unes eines per anar a treballar a una obra al costat del seu barri.\nMolt enfadats amb Thao, la banda de Fong decideix deacarregar la seva ira contra ell. Un dia després de treballar esperen a Thao, el peguen i li trenquen les eines. Walter s’adóna del que ha passat i decideix anar a veure la banda de Fong i deixar-els-hi les coses clares respecte l’actitud que prenen amb el jove.\nConseqüentment la banda de Fong es presenta un dia a la nit a la casa de la família mong i descarrega diverses ràfegues de bales sobre la casa, tot això després d’haver-li clavat una pallissa a la germana de Thao.\n3.- Desenllaç: Thao i Walter no volen deixar les coses així i decideixen venjar-se. En Walt, sabent que està a punt de fer una cosa terrible va a l’església a confessarse de tots el pecats amb el pare Janovich. Walt i Thao queden aquella mateixa tarda i abans de que en Thao pugui fer res el deixa atrapat al soterrani de casa seva, i al mateix temps truca a la Sue perquè el vagi a recollir. Això dóna via lliure a Walt per anar a la casa de la banda de Fong.\nUn cop allà crida als membres de la banda i es posen a discutir. Walt intuint el que passarà fa veure que treu una arma de la jaqueta, quan en realitat es tracta d’un encenendor. Al mateix instant tots els membre de la banda el comencen a disparar causant així la seva mort.\nThao i Sue arriben als llocs dels fets quan ja s’està retirant el cadàver de Walt. A l’hora de repartir el testament a Thao li és otrogat per sopresa seva el preuat Gran Torino de Walt.\nFalten els elements en què es divideixen els actes.\n5. CONTINGUTS DE LA HISTÒRIA: SUCCESSOS\nL’arribada d’uns veïns coreans és el fet desencadenant de la pel·lícula. (nucli)\nEl contacte de Thao amb la banda de Fong.(nucli)\nL’intent de robatori del Gran Torino, Thao ha de fer feines a Walt per compensar-ho.(nucli)\nL’integració de Walt dins la comunitat mong.(nucli)\nLes constants agressión de la banda cap a Thao.(nucli)\nLa vengança de Walt.(nucli)\nLa mort de Walt.(nucli)\n6. CONTINGUTS DE LA HISTÒRIA: EXISTENTS\nEn la seguent presentació es mostra una classificació dels personatges segons els models de Propp, Greimas i Seger.\nPer veure la presentació fés click aquí.\nÉs una pel·lícula que trancorre sempre en el mateix barri pertant els escenaris són diferents llocs d’aquest barri.\nEsglésia: és el lloc son s’inicia la pel·lícula i apareix en comptades ocasions, apreix també un cop al final en el moment en que Walt es va a confessar amb el pare Janovich.\nCasa de Walt: no és un escenari massa important, simplement és el lloc on viu Walter Kowalski.\nCasa família mong: en aquest cas si que es tracta d’un escenari important, ja que gran part de la pel·lícula transcorre dins d’aquesta casa i el seu soterrani.\nCarrer: moltes escenes entre la banda de Fong i Thao passen al carrer del barri, per tant també es tracta d’un escenari important.\nPerruqueria de Martín: apareix només un cop en tota la pel·lícula i té un paper molt poc rellevant.\nCasa de la banda: només apareix al final de la pel·lícula però té un paper molt important ja que és el lloc on acaben matant a Walt.\nHi manquen les funcions del escenaris\n7. MÚSICA I SO\nPodriem dir que a apart de tot els sons d’efectes especials només hi ha dues cançons en tota la pel·lícula.\nNo poses dos exemples del film on l'ús musical o sonor sigui destacat.\nLa bana sonora està produïda per el trio format per:\n1- LA BANDA SONORA\n2-APARICIÓ DE LA BANDA DE FONG\n8. FONTS CONSULTADES\nEscenaris de pl·ícules(2008), http://www.movie-locations.com/movies/g/GranTorino.html#.V103p5GLTIU [9/06/2016]\nIMDb(2008), http://www.imdb.com/title/tt1205489/ [ñ7/06/2016]\nFilm Affinity(2008), http://www.filmaffinity.com/es/film539054.html [7/06/2016]\nCampus Uvic(2016), NAV_treballfinal.pdf\nMostra totes les entrades de pere.viñeta\nCategories Articles, II. La Comunitat, III. La família, VI. La identitatEtiquetes 04. L'intrús benefactor, 07. La màrtir i el tirà, 18. El coneixement d'un mateix, cinema, clint eastwood, drama, gran torinoDeixa un comentari\nAnterior Entrada anterior: Metro 2033 [treball final]\nSegüent Entrada següent: El viatge de Chihiro [Treball Final]


La desertització també s'obre camí sota el mar\nCientífics catalans adverteixen sobre la pèrdua de vida marina a causa de la sobrepesca i la crisi climàtica\nLa costa mediterrània perd importants boscos d'algues i pateix l'arribada de peixos tropicals herbívors\nBarcelona - Dimarts, 18/06/2019 | Actualitzada 20/06/2019 - 12:12\nParlar de deserts porta a la memòria paisatges remots, inerts. Llocs del planeta consumits per la crisi climàtica. Potser irrecuperables, amb aquest aspecte de terra esquerdada, o d’infinites dunes cremades pel sol i modelades pel vent. Però la definició de 'desert’ aplica d’igual manera sota el mar, on els boscos submarins es veuen cada vegada més amenaçats pels elements. Per mirar d’advertir i revertir aquesta situació, un grup d’investigadors catalans han iniciat un ambiciós projecte de detecció i resolució del problema. I com que la ciència en aquest país està com està, animen la societat que els doni un cop de mà. Perquè els oceans són un paisatge meravellós. Però també aporten bona part del rebost que consumeixen els éssers humans.\nJordi Boada, investigador postdoctoral de la Universitat de Barcelona, és qui coordina el treball en nom tant de la UB com del Centre d’Estudis Avançats de Blanes, dependent del CSIC, i en col·laboració amb experts repartits per tot el planeta. El Jordi és d’aquestes persones que gairebé passa més hores dins que fora de l’aigua, així que malgrat la seva joventut (31), sap molt bé de què parla. Explica que l’objectiu és "entendre on són i com són els deserts submarins per poder evitar la seva formació i promoure la recuperació dels ecosistemes". Els boscos submergits, com ho són els terrestres, són font d’oxigen. I com a tal, la seva existència és vital per garantir la supervivència de la fauna marina.\nDesert submarí detectat a la costa de Blanes / AUTOR FOTO (FONT)\nLes causes de la creixent desolació submarina estan, per desgràcia però també per fortuna, ben identificades: "Escalfament global, sobrepesca, entrada d’espècies invasores i contaminació". ¿Però de veritat això pot afectar l’home? "Sens dubte que sí, perquè moltes de les espècies que solem consumir necessiten aquests boscos per desenvolupar-se, ja sigui per alimentar-se o per refugiar-se". O sigui, de la mateixa manera que sense herba no hi ha vaques, sense algues no hi ha peixos. I no es tracta només de tenir més o menys diversitat a les peixateries: és un potencial problema per a un important sector econòmic.\nPerquè la cosa s’entengui bé, el Jordi aporta un parell d’exemples recents. A Perth, al sud-oest d’Austràlia, es va produir una anòmala onada de calor que va fer col·lapsar els boscos d’algues. Es va destruir una superfície marina equivalent a 130.000 camps de futbol. Més a prop, al Mediterrani, l’entrada del peix conill pel canal de Suez està sent catastròfica per a la flora submarina. El nom de la bestiola és fins i tot simpàtic, però és un autèntic depredador herbívor que ha causat seriosos danys a les costes orientals. "De moment no consta que hagin aconseguit arribar al nostre litoral, però si ho fan, el mal que causin pot ser irreversible", adverteix Boada.\nEl peix conill va arribar pels seus propis mitjans atret per les aigües cada vegada més càlides del Mare Nostrum, però altres espècies han creuat l’estret de Gibraltar a les aigües de llast d’un barco qualsevol. "Omplen aigua a Austràlia després de descarregar la mercaderia i la deixen anar aquí sense cap tipus de control", es queixa Boada. Un altre dels animals marins que s’ha aprofitat de la situació, i és una cosa habitual al Mediterrani, és l’eriçó, un herbívor atroç que ha pogut anar consumint boscos davant del descens poblacional dels seus tradicionals depredadors, com el sard, víctima, com moltes altres espècies, de la sobrepesca.\nTecnologia aèria i marítima\nAl marge del treball d’investigació, el projecte també inclou acció. Per això s’han marcat tres fases. La primera, la de descobriment, prova de localitzar els deserts marins. Per a això s’utilitzen drons aeris i subaquàtics i es realitzen immersions amb equips autònoms de busseig. En la segona, la de seguiment, i a través de punts GPS, els investigadors provaran d’analitzar i controlar el creixement d’aquestes àrees desolades. I la tercera, la d’acció, es destinarà a l’estudi de les possibles solucions amb la vista posada a recuperar els boscos submarins, amb l’objectiu que el mar no perdi el seu valor, tant propi com el que suposa per a l’espècie humana.\nRoques sense flora, sota les aigües de Mades, a Creta, probablement causat per la presència del peix conill / EMMA CEBRIAN\nL’augment dels deserts està causant la disminució dels recursos alimentaris de què depenem. Potser el desert del Sàhara no aporti res (llàstima tota aquesta energia solar malgastada...), però les zones inertes marines sí que poden recuperar-se i torna a generar vida. Aquest preocupant fenomen, alerta Boada, "també disminueix la capacitat dels oceans per esmorteir altres impactes, com el canvi climàtic." És a dir, els boscos submarins també funcionen com a frontera i escut protector davant de la crisi ambiental que cada vegada més afecta el planeta.\nFa un parell de setmanes, els investigadors catalans van anar a la vaga per la seva precària situació laboral. També la universitat va posar el crit al cel recentment davant de la seva delicada situació financera. "Estem al límit", va arribar a assegurar la rectora de la Universitat Autònoma de Barcelona, Margarita Arboix. Conscients que aquest treball no és la mera observació d’un fenomen imparable, els autors han decidit obrir un Verkami per recaptar fons. Tots aquells que col·laborin seran obsequiats en funció de la seva generositat. En joc, des de fotos fins a visites guiades a algun dels centres d’investigació implicats. Els diners recollits (esperen arribar a 10.000 euros) s’utilitzaran per comprar material que pugui utilitzar-se per a la detecció de deserts submarins. Aquests recursos es distribuiran per tots els continents, on els col·laboradors del projecte ajudaran a dibuixar el mapa oceànic de la desolació.\nRoca desèrtica sota les aigües de Blanes / JORGE SANTAMARÍA\nLa problemàtica, assenyala Boada, és "molt preocupant, sobretot a les zones temperades", per això anima la societat no només a col·laborar econòmicament, sinó a advertir de qualsevol canvi que puguin testimoniar en el seu litoral. Qualsevol bussejador 'amateur' podrà documentar les seves troballes a través d’una pàgina web que encara està en construcció. Una vegada rebuda la informació, els científics s’encarregaran de contrastar-la. Després, la lògica convida a replantar com es fa a la superfície. Però no. "Si abans no neutralitzes la causa, si no vas a l’arrel del problema i hi poses solució, tornaràs al punt de partida". Això implica abordar de veritat la crisi climàtica. Fora i dins de l’aigua. Paraules majors.


Prop d’un miler de vacunats en una setmana -\nabr. 22, 2021 Covid19\nUn total de 968 persones empadronades a Molins de Rei, 863 en primera dosi i 105 en segona dosi, s’han vacunat entre el 12 i el 18 d’abril. A la vila, la Federació Obrera és el centre habilitat per posar les vacunes tot i que també se’n subministren al CAP de la Granja.\nDijous al matí -22 d’abril-, més d’un centenar de persones s’esperaven per poder rebre la vacuna, en un procés que es fa de forma molt àgil i respectant totes les mesures sanitàries.\nEl Llaç vol agrair la facilitat donada per l’equip sanitari de vacunació per poder fer les fotografies que il·lustren aquest escrit i que s’han pres mentre el personal preparava els estris i l’espai per iniciar la vacunació.\nCom està passant des de fa algunes setmanes l’evolució de la pandèmia a Molins de Rei continua actuant com si fos una muntanya russa amb contínues pujades i baixes dels índexs de rebrot i la velocitat de transmissió. En aquesta darrera setmana tots els paràmetres han baixat situant-se a nivells molt semblants als que hi havia a principis d’abril. En canvi la setmana anterior gairebé tots els paràmetres van pujar com va succeir a finals de març. Aquesta setmana cal lamentar la mort per coronavirus d’una persona empadronada a la vila.\nL’índex de rebrot, amb data 18 d’abril, se situava en 146 punts 231 punts menys que els registrats l’11 d’abril, i 63 punts menys que els que hi havia el 4 d’abril. L’índex de contagi o de propagació, la Rt, era de 0,56 quan una setmana enrere era d’1,58 i fa dues setmanes de 0,82. Aquests dos paràmetres, el de rebrot i el de contagi, són els que es fan servir per analitzar la incidència del coronavirus a la població.\n22 positius en una setmana\nEntre el 12 i el 18 d’abril s’havien fet 368 PCR i 171 TA (Test d’Antígens) amb un total de 22 positius entre totes dues proves i un percentatge de positius del 4,70% inferior al 7,56 de fa una setmana. La mitjana d’edat dels positius ha baixat respecte a la setmana anterior, 32,59 anys enfront dels 35,20 de set dies enrere. Del total de positius detectats, un 59,09% són dones quan la setmana anterior el percentatge de dones positives era del 42,86%. Hi havia 2 persones ingressades per COVID-19 en centres sanitaris, dues menys que set dies enrere; s’havien posat 863 vacunes de primera dosi i 105 en segona dosi. El 15 d’abril una persona empadronada a la vila moria per coronavirus.\n5.320 molinencs han rebut la primera dosi de la vacuna\nFins al 21 d’abril s’havia posat la primera dosi de la vacuna a 5.320 persones empadronades al municipi i a 1.784 la segona dosi. Des de l’inici de la pandèmia hi ha hagut 1.828 positius a Molins de Rei. A causa de la COVID-19 havien mort 55 persones, de les quals 27 ho han fet en centres hospitalaris o sociosanitàries, 22 en residències, 3 en el seu domicili i altres 3 que no s’especifica.\nA Molins de Rei el càlcul es fa basant-se en un cens de població de 26.064 habitants. A hores d’ara la incidència acumulada a catorze dies és de 217,81 lleugerament inferior als 236,91 de la setmana anterior.\nLa Maternitat d’Elna a l’institut Bernat el Ferrer