El bloc d'Assumpció Vila: de febrer 2008\nLa pel·lícula de Ken Loach En un mundo libre, és una de les millors propostes cinematogràfiques d’aquests dies a Girona. El cineasta britànic fa una incursió en el submón de la contractació temporal, dels treballadors immigrants i de les màfies i empreses sense escrúpols que campen a qualsevol població anglesa. El fil conductor és una noia, de classe treballadora, amb no massa formació però llesta, despatxada en diverses ocasions de la feina fins que decideix muntar una empresa pròpia de treball temporal. Tot i la seva voluntat inicial de contractar només treballadors amb papers, cedeix per avarícia i per pressions dels més poderosos i acaba utilitzant immigrants sense papers pel seu profit.\nEn la pel·lícula s’obren molts fronts i no tots s’expliquen prou. El pare de la noia, un treballador amb més de trenta anys d’ofici en la mateixa empresa, representant de la classe obrera tradicional anglesa, li demana si els paga almenys el salari mínim. La noia respon amb evasives: “aquest és un món lliure i la gent va a treballar on hi ha la feina”. Els valors del seu pare no són interioritzats per la filla. Tampoc altres conceptes ètics que s’haurien d’exigir a un empresari: Angie i Rose comencen la seva aventura empresarial només amb la llista de contactes, sense donar-se d’alta a Hisenda, però fent les retencions en nòmina dels treballadors. Rose, més formal i entenimentada i amb títol universitari, va conduint el negoci cap a la legalitat. Però Angie té fam de diners i no dubta en col·locar treballadors il·legals, a fer-los dormir a torns en pisos pasteres i contribuint a engreixar a d’altres empresaris sense escrúpols: “els treballadors sense papers són més dòcils”, diuen els intermediaris mentre paren la ma.\nLa Rose no te valor de continuar en el projecte empresarial quan veu que l’Angie no dubta en desnonar un campament d’il·legals (amb una denúncia al departament d’immigració) per fer lloc a un contingent de treballadors ucraïnesos. La davallada cap a l’infern només ha fet que començar. Encara hi ha més. Una de les empreses tanca les portes i deixa sense pagar les factures de l’Angie. Com que no ha cobrat no es veu amb l’obligació de pagar-los, ni tant sols d’avançar-los diners guanyats en un altre camp. Ho té clar, agafa el diners i corre. La correcuita s’estronca quan un grup de treballadors l’amenaça amb el segrest del seu fill i es veu obligada a retornar-los el deute. Però no canviarà el seu modus vivendi i guanyarà els diners en l’únic negoci que coneix: la contractació dels immigrants.\nEn la pel·lícula hi ha un altre moment interessant, quan parla amb el seu pare sobre la globalització: “els consumidors demanen productes barats en els lineals dels supermercats, i algú els ha de produir”. Bé, aquest és un criteri molt simplista i demagògic. Per sort, la major part de les empreses tenen clar que han de respectar les normes i les persones, a més de produir bens i serveis a bon preu. També he trobat punyent el fet que Loach se centrés en el periple vital d’una noia per demostrar la manca d’ètica d’algunes empreses. Més que res, perquè les dones tenim el convenciment que en llocs de direcció actuem amb molta més responsabilitat i ètica, altra cop la paraula clau, que molts homes. Ken Loach ha burxat en la ferida: quan es tracta de diners, no hi ha un sexe millor o pitjor, sinó persones millors o pitjors.\nLa pel·lícula no és apta per iniciats ni per aquells que no s’han mogut mai dels despatxos del centre de qualsevol ciutat europea o aquells que mai han trepitjat un polígon industrial. Aquest és un món desconegut per molta gent, la pel·lícula tampoc és de masses, ni serveix per entreteniment, ans bé, per remoure la consciència de la nostra societat burgesa. El món lliure de Loach no té res a veure amb un mon feliç. Tenir feina avui dia no és paradigma de res, molt menys de dignitat. La pel·lícula no et deixa indiferent, ja que veus les escletxes del sistema i, tot i que succeeix a la Gran Bretanya, no costa gaire trobar paral·lelismes en la nostra societat, a Catalunya per citar un lloc més proper. Aquí també les ETT varen anar a Polònia i a Ucraïna a contractar personal per les empreses metal·lúrgiques. Durant anys s’ha fomentat la immigració per cobrir l’enorme demanda de llocs de treball al sector serveis a la construcció i al camp.\nParlem de la immigració?. Quines polítiques formatives s’aplicaran per ocupar a tants i tants treballadors sense formació, ara en atur?. La major part de les empreses industrials precisen de treballadors qualificats, operaris amb coneixements d’electrònica i mecànica. Les empreses de serveis, personal amb idiomes. Les empreses de distribució i del transport, personal amb carnet de primera. Falten anys per formar a tot aquest col·lectiu, persones adultes amb responsabilitats familiars, que amb prou feines parlen bé el castellà, ni saben com omplir les seves dades en un full d’inscripció.\nEn els cercles empresarials durant anys ens hem queixat de la rotació dels treballadors i de la dificultat de trobar personal que encaixés amb el perfil sol·licitat. Molta formació s’havia de fer dins la mateixa empresa, amb l’esperança que després el treballador no marxés a un altre lloc, per exemple a fer de paleta en una obra on es cobrava pla més.\nEn la situació actual, una vegada els promotors, els llestos del negoci immobiliari, han deixat penjats a tantes i tantes petites empreses auxiliars del sector de la construcció i aquestes es desprenen de la major part dels seus treballadors, seran suficients les escoles d’adults, els tallers ocupacionals i els cursos de reciclatge?. La resposta, per després de les eleccions.\nPublicat per Assumpcio Vila a 17:53 Cap comentari:\nPublicat per Assumpcio Vila a 11:20 1 comentari:\nPublicat per Assumpcio Vila a 15:04 1 comentari:\nPublicat per Assumpcio Vila a 18:33 Cap comentari:\nPublicat per Assumpcio Vila a 9:10 Cap comentari:\nPublicat per Assumpcio Vila a 20:18 Cap comentari:\nPublicat per Assumpcio Vila a 19:53 Cap comentari:\nEl Consell Comarcal del Gironès ha editat una guia turística “Passejades d’oficis” amb la voluntat de donar a conèixer artesans de la comarca en actiu, terrissers, rajolers, cistellers o bé mostrar alguns dels antics oficis tradicionals. Ben editada, es mostren oficis com el de ferroviari, amb poc més de cent anys de vida i d’altres, com el de miniaturista, que per la seva raresa i peculiaritat ha merescut la seva atenció. En el treball de recerca previ, un dels coordinadors de la guia, en Joan Llinàs de l’equip de Janus, em va preguntar si a Sarrià de Ter hi havia algun artesà relacionat amb el paper o bé si quedava algun practicant d’un antic ofici. Anys enrera, al carrer Major a cada casa hi havia un negoci. Encara ara trobem una ferreria, reconvertida com totes en serralleria, diverses fusteries, però hi havia hagut un matalasser, un baster, un boter, un esclopater, un espardenyer, un sabater, un carreter, varis barbers, pagesos..., el carrer de primers de segle XX ara seria un museu etnològic a l’aire lliure. Tot parlant li vaig comentar que algunes dones tenien encara el taller de modista, de brodadora i que també havia conegut una pantalonera i una planxadora. El bo d’en Joan em va comentar que quan parlaven d’oficis tradicionals, lamentablement, no es pensava en les dones. I així ens va. Si una guia editada amb diners públics, amb diners d’un pressupost al qual també hi contribuïm amb el nostre treball remunerat, no mereix que s’esmenti el treball artesà o l’ofici de cap dona, malament.\nNo conec cap pagès que la seva dona no sigui pagesa, ans el contrari, en moltes cases de pagès qui porta l’hisenda és la dona i l’home se’n va a treballar fora. La cria de l’aviram, l’hort, l’engreix dels porcs, la matança, anar a vendre a mercat, són feines que fan les dones. L’Angelina Badia de cal cadirer del Pont Major encara té el cosidor especial amb el seu reposapeus i canal pels rodets i les agulles, on temps enrera s’hi asseien més de set modistes a treballar i d’on podia sortir tot l’aixovar d’una núvia. Tant ella com la Conxita Caixàs de Sarrià ensenyen a tallar, a fer una vora, un repunt o cosir una cremallera si convé. La Fina de can Font broda camises, llençols, tovalloles, mocadors tant a mà com a màquina. La Cinta de ca l’Alemany tant està darrera del taulell de la carnisseria com dins de l’obrador on prepara els canelons, croquetes, mandonguilles i plats per emportar. L’Emília Cristina fa bouquets per noces i tota mena de rams per regal. A ca la Quitèria de Girona generacions de noies varen aprendre a fer mitja, habilitat que encara ara s’ensenya a les botigues de venda de llanes. L’artista Dolors Bosch pinta a mà uns mocadors i foulards que són únics. Hi ha dones que es dediquen a la restauració de mobles. Molts homes es tallen els cabells i la barba en perruqueries femenines, després que la major part de les barberies desapareguessin. Les peces de roba més delicades es porten a rentar i planxar a les tintoreries, regentades en la seva majoria per dones...\nLes dones portem l’administració tant d’empreses com de la funció pública, la nostra feina està al servei de les persones, l’ensenyament, la sanitat, proveïm de béns i aliments la família i la llar, estem presents en gairebé totes les professions i en tots els sectors econòmics. Els oficis de dones són ben visibles, útils per tothom, tant pels homes com per les dones. Cal tenir-ho present i fer l’esforç de pensar-hi, quan s’edita un llibre o una guia, sobretot si prové d’un organisme oficial, a vegades restant en espectacularitat o singularitat, però guanyant en equitat.\narticle publicat al Diari de Girona el 12 de gener de 2008\nPublicat per Assumpcio Vila a 18:50 Cap comentari:\nLES TIFES DE L’ADIF\nQuan a Sarrià de Ter vàrem començar a oposar-nos al pas del TGV per les comarques gironines, no sabíem fins a quin punt els nostres arguments serien premonitoris. Dèiem que el tren no era d’interès general, ja que no l’utilitzaria la majoria de la gent, la qual fa servir el tren per trajectes de curt recorregut; que la construcció d’aquesta línia era tant costosa que trauria recursos per millorar i finançar el tren convencional; que França no es plantejava la connexió amb Espanya fins passats vint anys; que el que calia era una línia de tren específica per mercaderies, ja que el creixement del port de Barcelona faria l’autopista intransitable; que es necessitaria una línia de transport d’energia per alimentar el TGV. Això ho dèiem l’any 1998, a la revista Parlem de Sarrià i en les al·legacions als estudis previs al projecte. No gaire ningú més va presentar al·legacions Quan es va veure l’oportunitat del soterrament del tren al seu pas per Girona, ens hi vàrem enganxar com si ens hi anés la vida. Amb el coratge i tossuderia de l’alcalde Josep Turbau, vàrem aconseguir que el traçat per Sarrià passés gairebé tot soterrat, només amb un tram en trinxera de 300 metres. Aquesta setmana, quan hem vist la inauguració del túnel del Pertús la imatge transmetia més patetisme que alegria. El TGV avança, però a quin preu!. En aquests darrers deu anys no s’ha invertit en rodalies, França no farà la via de Perpinyà a Montpeller fins el 2018, faran la nova MAT, no tenim línia especial de mercaderies i l’autopista ha de créixer per engolir tot el trànsit d’Espanya i de la N-II, i a més la faran passar per Sarrià!.\nPerò bé, vàrem lluitar contra l’impossible i això és el que n’hem tret!. Que aquest és millor projecte que l’inicial? Sens dubte. Però ai, las, les alegries a casa del pobre duren poc. El 20 de novembre es varen fer les primers actes prèvies d’ocupació. Abans va arribar a l’Ajuntament un estudi més detallat del pas del TGV per Sarrià de Ter. L’Adif ens han plantificat tres sortides d’emergència, com tres tifes, al bell mig del poble!. La primera en el mas Boscosa, on es preveu edificar la facultat de medicina; la segona darrera del molí d’en Xuncla, gairebé al peus del viaducte de l’AP-7 i la tercera en el pitjor lloc inimaginable: al mig de la plaça de can Nadal. La inutilitzen per complet, desapareix del mapa urbà!. Aquesta plaça era una iniciativa del propietari del mas Nadal, en Francesc Alsina, un hisendat que al 1866 va comprar en subhasta els terrenys desamortitzats de Sarrià de Dalt i va urbanitzar l’entorn amb bancs i una glorieta. A la plaça temps enrera s’hi feien les feixines de la Festa Major, les arrossades, ballades de sardanes i darrerament el concert butirock. Ja l’autopista va malmetre aquest indret i havia perdut part del seu encant. Del mas Nadal (o mas Font) només en va quedar el porxo, ara de propietat municipal i seu del grup muntanya Sarrià, però la glorieta, i els bancs que envolten la plaça es mantenen. Els anys m’han ensenyat que darrera cada ensopegada hi ha una oportunitat. A menys que a darrera hora es pugui anul·lar aquesta sortida (potser no calen tres sortides d’emergència tant juntes), el que hem de plantejar és el trasllat de la glorieta a una altra plaça, per exemple la plaça dels Horts, a tocar de la Cooperativa. I, per què no, traslladar també el Cau, l’antic porxo de can Nadal, pedra per pedra, com es va fer amb el temple d’Asuan, a un altre lloc menys sorollós i més urbà. De la destrucció de la plaça n’hem de salvar els elements patrimonials de més valor i deixar als arqueòlegs del futur les fotografies del que havia estat Sarrià de Ter abans que el progrés, darrera de noms com Adif, Fomento i Acesa, ens trepitgés i ens deixes unes quantes tifes.\narticle publicat al Diari de Girona e l'ú de desembre de 2007\nPublicat per Assumpcio Vila a 19:59 Cap comentari:


Redacció i aprovació de l'Estratègia nacional de conservació.\nL'Estratègia de conservació del trencalòs al Principat d'Andorra és el document que ordena les accions a emprendre per tal de fer efectiva la protecció del trencalòs al nostre país. Ho fa incidint en 5 àmbits: l'adequació de la normativa, el seguiment poblacional, l'alimentació suplementària, la difusió social i la col·laboració internacional.\nS'han realitzat els estudis Estimació de la disponibilitat tròfica per al trencalòs a Andorra, i Factors que influencien la selecció dels sectors de nidificació del trencalòs al Principat d'Andorra. Al primer s'avaluen els recursos alimentaris que l'espècie pot trobar al nostre país i les actuacions a emprendre per augmentar-los, mentre que al segon es cataloguen les millors zones del país on teòricament podria niar l'espècie, i s'identifiquen les mesures de gestió encaminades a facilitar-la\nAlimentació suplementària. PAS\nLa manca d'aliment per al trencalòs, sobretot a l'hivern, ha motivat la posada en funcionament d'un (Punt d’alimentació suplementària) PAS, aquest consisteix en un lloc tranquil on es deixen ossos i altres restes procedents de l'Escorxador Nacional d'Andorra perquè els trencalossos els aprofitin. El PAS funciona amb bons resultats des del 2003.\nDivulgació de l'espècie\nS'ha editat el conte infantil de L'Anna i el trencalòs, i un llibret informatiu i de divulgació del PACT-Andorra i el trencalòs; També s'ha estampat una samarreta i un adhesiu amb la figura del trencalòs. S'han realitzat exposicions i xerrades per al gran públic i per a les escoles del país i s’ha obert un nou lloc web del PACT-Andorra amb tota la informació sobre l’espècie i les actuacions que realitza, així com altres projectes similars arreu d’Europa.\nEl PACT-Andorra assisteix a les reunions, col·loquis i congressos internacionals que se celebren als països veïns sobre l'espècie. També participa als censos simultanis interpirinencs que es realitzen a la tardor i a la primavera. D’altra banda el Andorra també participa des de fa anys en el Programa Poctefa Necropir: un programa transfronterer sobre la conservació de les necròfagues a nivell pirinenc.\nLes observacions de trencalossos que es fan des del PACT i les que arriben del Cos de Banders, de socis de l'ADN i de particulars, serveixen per conèixer millor els moviments, els llocs sovintejats per l'espècie i l'ús que fa del territori andorrà. Totes aquestes observacions s'entren a una base de dades. La teva participació pot ser valuosa: Fitxa d’observació\nSeguiment de la reproducció\nLa principal actuació del PACT-Andorra consisteix en el seguiment acurat de la població i de la reproducció de la parella de trencalossos instal·lada a Andorra des del 2003.\nDes de la temporada 2010-2011 aquest seguiment al niu es realitza de manera continuada mitjançant la monitorització del niu amb una càmera i l’enregistrament continuat de les imatges i de l’activitat al niu, fet que ens dóna una informació molt interessant i imatges de gran valor documental i científic.


La begurització de palafrugell | josepferres\nLA BEGURITZACIÓ DE PALAFRUGELL\nDesprés d’empassar-me editorial i set pàgines del darrer número d’aquesta revista dedicats a la vitalitat del centre de la Vila en general i de Plaça Nova en particular m’adono un cop més que la perspectiva des d´on es fa l’anàlisi és equivocada i per tant és impossible arribar a cap síntesi.\nLa qüestió no està en decidir com ho farem per acotar els espais de Plaça Nova, a punt de rebentar d’èxit, sinó en pensar què podem fer perquè tot l’interès i les activitats del centre no convergeixin en un sol punt: Plaça Nova.\nHem de crear espais que actuïn com a contrapès de Plaça Nova i, de fet, ja existeixen. Només cal posar-hi ordre: és l’espai situat darrera l’Església, entre el Carrer Pi i Margall i Santa Anna. Té una superfície de dos mil metres quadrats, gairebé una vessana; exactament igual que Plaça Nova i és per una banda del tot residual, sense cap ús damunt de les peixateries i per una altra, malaguanyat com a miserable aparcament.\nL’existència de dos espais lliures de dimensions similars a cada banda del centre històric és el millor que li pot passar a una població com Palafrugell perquè posa en funcionament una sinèrgia entre oposats, evitant la concentració d’activitats en un sol punt, que és el que ara està passant.\nD’aquest fet, com podreu imaginar, en deriven conseqüències molt positives per a la vitalització de Dins la Vila i de tota la corona al voltant de la muralla però calen dues mesures de correcció:\n1.- La identificació i accessibilitat des de la perifèria cap al Centre és deficient. Això que és molt habitual a la majoria de centres històrics es pot resoldre invertint l’ordre prioritari d’accessos al centre tal i com ara esta establert. El Carrer Torres Jonama, Carrer de Begur, Carrer de la Lluna i de Barris i Buixó s’han de transformar en “boulevards” d’accés on la dimensió de les voreres enjardinades domini sobre els espais de transit de vehicles i on l’aparcament es limiti a zones de descàrrega i espera limitada. Aquest carrers comuniquen ja amb grans zones d’aparcament i tenen dos factors de congestió: per una banda, el propi aparcament en superfície dels espais en zona blava pensat per facilitar la mobilitat d’aparcament genera congestió i contaminació i per l’altra, el sentit predominant d’accessos des de les platges a les zones d’aparcament és erroni i això dona lloc a la segona mesura correctora.\n2.- Cal donar una resposta d’aparcament als vehicles provinents de les platges on no sigui necessària travessar Palafrugell i aquests aparcaments s’han de situar a llevant del centre, entre el Camp d’en Prats i el CAP. Si voleu la meva opinió: la millor opció son els Ametllers perquè poden resoldre amb facilitat les boques d’accés i sortida de vehicles i vianants sense interferir amb cap espai públic, és autònom, edificable en superfície i molt més econòmic que un aparcament soterrat quedant situat a una cota de pendent i distància mínimes respecte del centre. Ah! I si us sap greu l’espai cobert dels Ametllers, es pot traslladar al Casal i encara tindrem un gran auditori a l’aire lliure a prop del centre. No patiu per l’aparcament. Si el concert – i tot el que es pugui oferir al centre- és de qualitat i val la pena, la gent vindrà a peu des d’on sigui!\nNo és la primera vegada que exposo aquest raonaments ni me'ls he tret de la màniga. La primera ocasió va ser al 1984 i tot el que dic està escrit en els llibres d’urbanisme de primer curs i ha estat portat a la pràctica amb èxit des de fa més de cinquanta anys a tot Europa. Només cal sortir una mica de Palafrugell per adonar-se de cóm estem perdent el temps, el prestigi...els diners.\nPerò la ciutat no la fan els arquitectes urbanistes, la fan els polítics. La transformació de la ciutat és sempre una decisió política en la qual els arquitectes creatius, els tècnics, si se’ns demana consell hi podem aportar molt. Però durant més de 32 anys, des de que Ca l’Anneta Nas va anar a terra no hi ha hagut cap polític a Palafrugell amb la capacitat d’escoltar cap altre raonament que no sigui el que porta a deixar les coses tal com estan i fins aquí hem arribat.\nPer si algú amb iniciativa es sent amb cor de fer servir aquestes explicacions per tirar endavant un projecte polític que ens tregui de la foscor, li dono tres pistes més per que pugui guanyar unes eleccions amb facilitat:\nA.- Cal reforçar la comunicació entre l’Ajuntament entès com a institució central i les Associacions veïnals de tot el terme, afavorint la seva creació amb interlocutors vàlids on no hi hagi suficient representació per anticipar i resoldre tots els aspectes de bon govern fins al mínim detall.\nB.- Elaborar els pressupostos municipals des d’una perspectiva solidària que eviti qualsevol tipus de marginació.\nC.- Establir els mecanismes de comunicació transversal entre les diferents comunitats culturals que formen part del nostre municipi amb l’objectiu d’afavorir la comprensió mútua, la seva participació en les tasques comunes i el seu arrelament.\nCom a conclusió d’aquest escrit, vull fer notar que el raonament d’ordenació d’una ciutat en “taca d’oli” com és el cas Palafrugell neix del centre i s’expandeix en espiral cap a la seva perifèria. És per això que el debat iniciat el mes passat m’ha anat perfecte per poder exposar, un cop més, una visió Beguritzada de Palafrugell.


Institut psicològic adolescents | Programa Desconecta\nInstitut per a adolescents a Madrid i Barcelona\nDesconect@ es posa en marxa amb elclar objectiu que els joves aprenguin a fer un ús adequat de les noves tecnologies. No busquem prohibir o fer desaparèixer res, simplement volem optimitzar els nostres recursos de la millor manera possible.\nEl nostre programa pretén que els adolescents prenguin consciència dels avantatges, inconvenients i riscos de les noves tecnologies. Mitjançant activitats grupals dinàmiques i atenent les seves preocupacions reals, treballarem noves estratègies d’ús del telèfon mòbil i les xarxes socials.\nTrastorns tractats a Programa Desconect@\nA l’Institut Desconect@ el pacient no és un número, és un membre més de la nostra casa i cuidem d’ell a través d’un alt nivell d’exigència i de moltíssim d’amor.\nAddicció i/o abús al telèfon mòbil, xarxes socials i videojocs: treballem per a un bon ús d'una eina que ben utilitzada és molt útil, però davant l'abús es converteix en altament perillosa.\nL'Organització Mundial de la Salut (OMS) ha inclòs l'addicció als videojocs com a trastorn mental. Aquesta addicció provoca un increment del desig de jugar i una substitució d'activitats per a estar enganxat a la pantalla.\nEs manifesten amb problemes en l'autocontrol del comportament i de les emocions, violant els drets dels altres i poden portar a l'adolescent a conflictes importants enfront de les normes de la societat o amb les figures d'autoritat.\nEl trastorn de la Conducta Alimentària (TCA) és una malaltia amb greus conseqüències per a la salut física i psicològica dels qui els pateixen i per a les seves famílies. Anorèxia, Bulímia i Trastorn per Fartanera, generen obsessió pel pes, la imatge i la dieta.\nQuan parlem de problemes propis d'una Unitat de Psiquiatria General (UPG), ens estem referint a una àmplia gamma de dificultats que van des de problemes de maneig emocional i l'ansietat, fins a conductes d'elevat risc. En tot cas, estarem afrontant dificultats que no permeten a l'adolescent dur a terme les activitats de la seva vida quotidiana.\nAddicció de substàncies\nUna característica fonamental de la dependència de substàncies és l'aparició d'una sèrie de símptomes comportamentals, cognitius i fisiològics que indiquen que el pacient continua consumint la substància tòxica malgrat l'aparició de problemes significatius relacionats amb ella.\nNo volem que el telèfon mòbil o les xarxes socials acabin per ocupar més temps als joves que la família, amics, activitats esportives, lúdiques o d'un altre tipus\nGrup d’estudi de cap de setmana.\nBeneficis de l'Institut psicològic\nÀmplia experiència aconseguint grans resultats en tota mena de trastorns de conducta adolescent.\nPsicòlegs, pedagogs i professors\nGran ventall d'especialistes a la disposició de l'alumnat per a poder cobrir qualsevol necessitat durant el tractament.\nModel teràpia multidisciplinària\nTeràpies treballades els diferents àmbits, personal, individual, social i familiar.\nMarc Masip | Director de Desconect@\nMarc Masip és psicòleg i expert en addicció a les Noves Tecnologies, a més del director de Desconect@, amb un programa pioner nascut el 2012 per aprendre a fer un bon ús de les noves tecnologies sense deteriorar les nostres relacions personals i sense crear-nos dependències o addiccions.\nImparteix conferències a escoles i instituts d’ESO i batxillerat, a Espanya ia l’estranger. A més, organitza campamentsi té una unitat especial per escolaritzar joves que per la seva addicció no poden assistir a una formació reglada.\nEn quin tractament estàs interessat? Col·legi Barcelona Col·legi Madrid Addicció a noves tecnologies Addicció a videojocs Transtorns de conducta TCA - Transtorns alimentaris Unitat de Psiquiatria General (UPG) Addicció a substàncies\nTria un centre... Desconect@ Barcelona Desconect@ Madrid\nFinalitats: Respondre a les vostres sol·licituds i remetre informació comercial dels nostres serveis, fins i tot per correu electrònic. Legitimació: Consentiment de linteressat. Destinataris: No estan previstes cessions de dades.\nDrets: Podeu retirar el vostre consentiment en qualsevol moment, així com accedir, rectificar, suprimir les vostres dades i altres drets a info@programadesconecta.com\nInformació Addicional: Podeu ampliar la informació a l'enllaç d'Avisos Legals.


Sant Feliu de Llobregat - Sortir amb nens\nActivitats familiars a Sant Feliu de Llobregat. Sortir amb nens al Baix Llobregat.\nUs agradaria pilotar un cotxe de carreres? Indoor Karting Barcelona us ofereix la possibilitat de viure l'emoció de la Formula1, i d'entrenar-vos si voleu ser un futur pilot! Us podeu apuntar a aquesta emocionant aventura si teniu 6 anys o…


Pasta e ceci (pasta amb cigrons) a la romana ~ La ragazza col mattarello\nPasta e ceci (pasta amb cigrons) a la romana\nPer Mia Mattarello 13 Febrer 2013\nHome»Receptes»Primers»Pasta e ceci (pasta amb cigrons) a la romana\nIngredients: cigrons ~ pasta ~ sopa\nLes ganes de pasta e ceci recordo que me les va fer venir una de les millors pel·lícules italianes de la història: I soliti Ignoti, del Mario Monicelli. No us enganxaré per aquí el moment on surt aquesta típica minestra romana a base de pasta i cigrons, perquè seria un super spolier i, si no l’heu vist ho heu de fer. Us ben asseguro que fins i tot la tria d’un detall aparentment tan secundari com la vianda, que s’acaben repartint aquests lladregots de pa sucat amb oli és un 11 sobre 10 en relació a l’ambientació i ànima d’aquesta història, ambientada a la Roma de finals dels anys 50.\nAmb la pasta e Ceci a la romana, que per aquí no es pronuncia “pastaetxetxi” sino “pastetxeshi”, passa una mica com amb la paella, cadascú la prepara a la seva manera, fins i tot aquells que hi utilitzen exactament els mateixos ingredients. Igualment, cadascú defensa la que fan a casa seva com a la més autèntica, de manera força ferotge. Quan estava a punt de resignar-me a no arribar mai a cuinar-ne una varietat, que gaudís del mateix tipus de caràcter que la de la pel·lícula, vaig trobar la meca: La recepta de pasta e ceci de l’Aldo Fabrizi. Em resulta extremadament difícil explicar què representava aquest senyor per a molts romans, a banda de la lacònica descripció de gran actor, poeta, comediant, director i tot el què se li posés per davant. A l’igual que la seva no menys famosa germana Elena, també actriu i gran cuinera, coneguda com a Sora Lella i que precisament tenia un petit paper a I Soliti Ignoti. Per entendre’ns, eren d’aquells personatges símbols d’una època i un fer i mentalitat popular, autènticament “romanesco”, dels que se n’ha ja perdut la mena. Qui millor que un d’ells, que destil·lava la classe d’essència, que es respirava a la Roma de I soliti Ignoti, per donar-nos a conèixer la veritable pasta e ceci?\n150 g de ditaloni rigati\n3 tomàquets o bé 3 cullerades de salsa de tomàquet\nPoseu els cigrons en remull 12 hores abans de bullir-los.\nDaureu el bitxo i un parell d'alls foradats amb un escuradents en una casola prou gran com per coure-hi dins els cigrons.\nAfegiu a l'olla el romaní, que l'Aldo embolicava amb una gassa lligada, perquè no en caiguessin les fulles al brou durant la cocció, i 2 litres d'aigua.\nQuan arrenqui el bull, afegiu els cigrons i saleu l'aigua, però atenció, no us passeu! És millor que tiri a fat de sal, que no pas a salat. Ja hi haurà temps per rectificar més endavant.\nAneu vigilant l'olla de tant en tant. Els cigrons han de coure's a foc mig i no s'han de quedar mai sense aigua o quedaran forts i ressecs i no hi haurà Aldo que ho arregli.\nDeixeu coure els cigrons per 3 hores o de 20 a 30 minuts si ho feu amb l'olla a pressió. Per aquesta recepta han de quedar ben tous. En aquest plat no passa res si es desfan una miqueta, ja que ajuda a espessir el brou i després us evitarà haver-ne de trinxar uns quants per a obtenir aquest tipus de textura d'entre brou-puré que ha d'aconseguir idealment.\nQuan els cigrons siguin gairebé al punt, poseu una paella al foc amb un raig d'oli i hi daureu el gra d'all que us queda.\nRetireu l'all quan sigui ben daurat, afegiu-hi el tomàquet ratllat i deixeu-lo sofregir.\nQuan el sofregit sigui cuit, afegiu-hi els filets d'anxova tallats a trossets menuts i els remeneu dins la salsa fins que es desfacin.\nPoseu una olla al foc per bullir la pasta.\nSi el brou dels cigrons us ha quedat net i líquid gairebé com l'aigua, aixafeu un cullerot dels cigrons dins la paella, lligant-los amb el sofregit amb una mica d'aigua de cocció. Afegiu el sofregit dins l'olla, sigui amb o sense els cigrons aixafats, i deixeu coure la minestra deu minuts més.\nQuan la pasta sigui a dos terços de cocció, la coleu i l'afegiu als cigrons, deixant que arribi al dente ja dins el brou.\nTasteu i, si cal, rectifiqueu de sal. Retireu l'all i el romaní, si heu seguit el consell de la bosseta de gassa, i serviu la minestra.


Troben restes de l'espai públic de la Tortosa romana i la façana fluvial del Renaixement\nL'alcaldessa de Tortosa, Mertixell Roigé, i el director de les excavacions, Jordi Diloli, davant les escales que s'han trobat.\nL'Ajuntament rep 1,8 MEUR dels fons FEDER per construir la nova plaça i museïtzar les restes arqueològiques\nActualitzada 04/04/2019 a les 20:44\nLes excavacions arqueològiques als terrenys situats entre la catedral de Tortosa i el riu Ebre han posat al descobert noves restes de la Dertosa romana i part de la façana fluvial dels segles XV i XVI. En concret, s'ha trobat, a l'entorn del que va ser el Fòrum romà, un conjunt de tabernae, la base d'un temple amb un podi. Es referma així que aquest era «el principal espai polític i econòmic de la ciutat romana». També en les excavacions més properes al riu, a tocar de l'avinguda Felip Pedrell, s'han descobert murs i embarcadors, i dos escales d'accés a les edificacions des del riu, que corresponen a la façana fluvial de Tortosa en l'etapa del Renaixement. L'Ajuntament ha anunciat que comptarà amb 1,8 milions d'euros dels fons FEDER per urbanitzar i museïtzar la zona.\nLa Tortosa romana estava documentada però fins ara, només s'havien pogut trobar monedes amb referència a Dertosa. L'espai que s'ha descobert als peus de la basílica «correspon de manera fidedigna» amb el dibuix que el paisatgista flamenc Anton van den Wyngaerde va fer al 1563 de tota la ciutat des del marge dret del riu, un fet que afegeix valor a la troballa.\nEn les fases d'excavació anteriors ja s'havien localitzat les restes de l'absis d'una basílica visigòtica, que podria correspondre a la primera església de la ciutat; una fàbrica de salaons del segle V o diverses construccions de l'època andalusina. La construcció de la plaça davant de la catedral farà visitables aquestes restes per convertir-les en un actiu turístic i cultural de primera magnitud.\nL'alcaldessa Meritxell Roigé i el tinent d'alcalde Josep felip Monclús han explicat, aquest dijous, que Tortosa ha obtingut 1,8 milions d'euros dels fons FEDER per posar en valor aquests vestigis i altres espais històrics de la ciutat. El projecte rebrà el nom de 'Dertosa-Turtuxa-Tortosa: una ciutat, tres noms i 2.000 anys' que inclourà a més, un espai interpretatiu. El projecte també inclou la creació d'un mapping permanent que es projectarà sobre la façana de la catedral que esdevindrà «una atracció única» i es vincularà amb el call jueu a través de la Casa de les Tres Cultures i amb el passeig del Castell que s'ha de construir a la costa de Capellans, en el qual també s'instal·laran les escultures dissenyades per Ignasi Blanch, amb personatges històrics de la cuitat.\nComenta el contingut : Troben restes de l'espai públic de la Tortosa romana i la façana fluvial del Renaixement


recomana.cat - Crítica de l'obra: Romeu i Julieta. Projecte Ingenu | Intens treball, solucions senzilles i eficaces per Jordi Bordes\nProjecte Ingenu ha tornat a renovar, des de l'essència, la manera d'explicar una trama coneguda. Si en el Hamlet, l'aigua podrida corria pels peus del públic, ara proven d'insuflar aire als espectadors. Però ho fan perquè consideren que és volàtil l'opinió dels joves, (Romeu oblida l'amor de Rosalina només veure Julieta en un ball de màscares), és fugisser el destí que els dóna oportunitats i alhora els hi treu quasi immediatament. Els dos protagonistes, Carlos Cuevas i Clàudia Benito són dos joves fidels, radicals en l'amor, inexperts. Hi ha la frescor del primer amor. Però és un amor molt cast, en què fins i tot en l'escena del balcó no encreuen quasi mirades. s'enamoren per l'oïda (ben bé com Cyrano de Bergerac però sense aquella amargor d'home que amaga l'amor a la seva cosina).\nPerò, al costat d'aquests dos protagonistes, es mou una companyia que construeix l'espai, a partir d'uns elements nobles com el ferro i els llistons de fusta i serveix la trama, jugant amb el vers de Shakespeare i buscant franca comicitat amb la dida, els servents i el discurs, de floret, dels cosins Montesco. La seva lluita és coreografia. Els rumors de palau són cançó que bressola. Es percep una densitat entre els llistons, els ferros, la netedat a escena que evoca el mestratge de Peter Brook. La decisió de canviar el sexe d'alguns personatges ajuda a fer més còmic els personatges populars però no sempre casen perfectament. També queda un pèl coixa la clau de la proposta: el motiu és la rebel·lió del fill davant del pare per amor. Els fills tenen més clar la prioritat del cor tot i que no saben administrar bé les emocions ni les accions i acaben sucumbint.\nS'han fet molts Romeu i Julieta. Per a l'espectador no és suficient que uns actors o una companyia ho vulgui interpretar (desitgi provar-se degustant el vers de Shakespeare, tensant aquelles emocions). És una peça que pot pecar d'ensucrada, de tràgica, de llunyana (perquè avui és inconcebible que uns joves de 15 anys es casin, que la lluita entre famílies sigui tant sanguinària...) La proposta de Projecte Ingenu eleva el públic per moments, es palpa i disfuta el silenci, la contemplació del quadre final, tant trist i tant carregat de sentit alhora. L'acció enterra uns enamorats. Gairebé ningú els ha volgut atendre com es mereixien i ara les víctimes són els joves.


Ocaso (Museu de L’Hospitalet, 2019) – Jordi Garrido\nOcaso/ Fer visible la foscor\nL’ocàs, l’esquerda que separa i alhora uneix el moment en què el Sol es retira i deixa la humanitat òrfena durant unes hores. El punt on els contraris es toquen, però que conté una simbologia unívoca: la llum és vençuda per la foscor i aquesta pren el control fins allà on arriba la vista.\nNorman Narotzky (Brooklyn, NY, 1928) pren com a punt de partida aquesta fractura, l’adveniment d’allò desconegut (o del conegut però indesitjable), que acompanya les tenebres per construir una gramàtica visual on forma i fons xoquen violentament. En la sèrie Ocaso, iniciada el 2014, el pintor, arrelat a Catalunya fa més de sis dècades, empra la pintura a tall d’escalpel; dissecciona curosament la realitat i n’exposa defectes, irregularitats i malformacions. En última instància, i tornant pròpiament a l’ocàs que dóna nom a la sèrie pictòrica, en Norman ens presenta un estat de la qüestió que evidencia la transició vers les tenebres que en què la humanitat es troba: des de les matances i guerres fins al canvi climàtic, passant per l’auge de la intolerància i una nova espècie de totalitarisme molt semblant al que ja va haver d’enfrontar fa cinquanta anys, el pintor vol sacsejar l’espectador perquè ell creu en la pròxima sortida de Sol.\nAquest impacte als ulls del públic està estretament lligat al xoc que es produeix entre la forma i el fons de les obres que conformen la sèrie. D’una banda, hi trobem la iconografia de la mort, la calavera que, més o menys oculta, trobem pràcticament arreu i que no fa sinó emfatitzar la decadència i el tràgic desenllaç a què el món s’aboca. Aquest existencialisme troba un contrapunt en la tècnica i la paleta que en Norman empra per a bastir les peces: colors elèctrics i llampants que sacsegen pupil·les conviuen amb veladures i textures aconseguides amb la tècnica del collage, depurada durant més de sis dècades.\nSer un ésser humà significa habitar. La humanitat és en tant que habita i, segons Heidegger, la característica definitòria d’aquest habitar és preservar i tenir cura. En Norman Narotzky cerca amb Ocaso fer visible la foscor; evidenciar que ni tenim cura ni preservem el nostre entorn i que, potser, després de tot no som tan humans com creiem ser. La devastació de boscos, els desastres químics i radioactius, els genocidis, el terrorisme, la xenofòbia, el racisme i la gestió que de tot plegat se’n fa des de les elits dirigents. La llista és llarga, i l’ombra de la fi, present arreu.\nTanmateix, el diagnòstic a priori funest que en Norman Narotzky proposa del present oculta en un segon terme l’esperança de poder superar aquestes moltes adversitats. Al capdavall, l’ocàs és part d’un cicle i anuncia l’arribada de la foscor, però alhora implica també una albada que substituirà aquesta nit per un nou dia.\nAutora: Marina Roca


Disseny web per a CEP Eric Berne\nPublicat per Josep (català) en Posicionament web SEO, Disseny web comentar\nCEP Eric Berne és un centre d'entrenament de psicoterapeutes, dedicat a la capacitació de professionals de l'atenció psicològica amb finalitats terapèutiques.\nLa tasca de Montaweb ha estat dissenyar la pàgina web corporativa del centre per oferir d'una manera atractiva i completa els diferents cursos de formació que imparteix i tots els seus serveis. També s'ha portat a terme una primera fase de posicionament web SEO.\nA continuació, pots llegir tot el que hem fet, perquè puguis descobrir tu mateix com hem millorat el disseny web de la pàgina empresarial.\nLes últimes tendències de l'e-commerce\nPublicat per Josep (català) en Botigues Online comentar\nLa millor manera d'aprofitar el mercat global que ens ofereix Internet és dissenyar una botiga online. És la millor forma de multiplicar els clients de la nostra botiga física o de convertir en clients els fans de la comunitat online.\nAquesta setmana el sector de l'ecommerce està reunit a Barcelona. Sens dubte, l' eShow és l'esdeveniment més important d'Espanya sobre la matèria i una gran oportunitat per als visitants de fer contactes i molt negoci.\nA continuació t'expliquem les últimes tendències en creació d'e-commerce i les claus per dissenyar una botiga online d'èxit.


Montjuïc i Els Encants, tanquen el cicle documental del 33 dedicat a Barcelona\nDissabte, a les 21.55, les produccions "Montjuïc, la muntanya odiada de Barcelona" i "Encants, diari d'un trasllat", tanquen el cicle de documentals que el 33 ha dedicat dedicats a Barcelona.\n26/06/2015 - 18.15\nEl documental posa al descobert la relació de llunyania i odi que, històricament, Barcelona ha mantingut amb la mítica muntanya, malgrat la seva proximitat física. Amb Lluís Permanyer, es descobreix com Montjuïc desperta l'inconscient dels barcelonins en recordar com, cada vegada que els ciutadans s'han rebel·lat contra el poder, els canons instal·lats a la muntanya han estat els encarregats de bombardejar-los i el castell els ha empresonat.\nPermanyer guia l'espectador en un viatge històric i apassionant en què dóna les claus per desxifrar per què una relació que va començar com una història d'amor s'acaba transformant en odi i desconfiança, i l'ajuda a entendre els motius pels quals Montjuïc, geogràficament dins de Barcelona, està psicològicament tan allunyada dels barcelonins, que només s'hi acosten en esdeveniments puntuals.\n"Encants, diari d'un trasllat"\nEl mercat de segona mà, de curiositats, d'antiguitats, sempre ha tingut un referent a Barcelona: els Encants. La gran transformació de la plaça de les Glòries, va fer que el mercat es traslladés a una nova ubicació, molt més moderna. Un equip de televisió va seguir durant més d'un any el procés de trasllat del mercat, entrant en la vida dels comerciants i d'alguns clients, per saber si els nous Encants mantindran la identitat guanyada a través del temps. Cada dia centenars de paradistes, clients, turistes i curiosos passegen pels seus passadissos, buscant alguna cosa. La diversitat dels productes és l'essència d'aquest caos endreçat que han esdevingut els Encants al llarg de tots aquest temps.


Days Inn Peterborough Peterborough Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nA1 Junction 17, Great North Road, Peterborough, Peterborough, Regne Unit, PE7 3UQ - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Days Inn Peterborough?\nMés informació sobre Days Inn Peterborough\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Days Inn Peterborough és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Peterborough. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Per aquells de vosaltres que vulguin aventurar-se Club de Golf Orton Meadows, Ferry Meadows Country Park, Club de Golf Elton Furze són només algunes de les atraccions disponibles per als visitants.\nA Days Inn Peterborough, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, repartiment de queviures, servei de taxi, recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids.\nDays Inn Peterborough té 82 habitacions, totes amoblades amb gust per tal d'oferir comforts com televisió de pantalla plana, catifes, connexió sense fils a internet (cortesia), habitacions per a no fumadors, aire condicionat. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Peterborough, faci de Days Inn Peterborough la vostra llar.\nTots els tipus de viatgers (13)Viatger de Negocis (4)Parelles (3)Viatgers en solitari (3)Famílies amb infants petits (1)Famílies amb infants grans (2)


Home » APP | WALIK\n¡Sigues un dels primers a descarregar-la i aconsegueix bitcoins!\nLa nostra aplicació et permetrà rebre criptomonedes com a recompenses a través de diferents serveis. Convida als teus amics, fidelitza al teu comerç preferit, repeteix amb les teves compres i aprofita els airdrops que els nostres crypto parterns realitzen.\nA més a més, en properes actualitzacions, si desitges augmentar els teus ingressos, Walik reinvertirà els estalvis o les teves recompenses sense que perdis el temps, tan sols escolleix el nivell de risc que vols assumir! Després de crear el teu perfil, aconseguirem les inversions que millor s’adaptin a tu perquè la teva confiança rendeixi al màxim.


Coses per fer amb la canalla | Centres Cívics\nCoses per fer amb la canalla\nIniciatives per gaudir en família de tota mena d'activitats\nNo han posat un peu al carrer des del divendres 13 de març. Amb una energia desbordant i que necessiten cremar com sigui, a les criatures els calen estímuls de tota mena abans l'avorriment no faci estralls. Aquí teniu un bon grapat d'activitats per fer amb la quitxalla. Algunes més lúdiques, algunes més creatives, però totes amb la dosi justa de plaer, entreteniment, aprenentatges i distracció.\nPer a les criatures a qui agrada construir i experimentar, no us perdeu els #MakerReptes! Una iniciativa del MakerConvent i Joves Acció Convent del CC Convent de Sant Agustí que promou la creativitat i l'esperit maker des de casa. Pels infants que s'interessin per la ciència i el medi ambient, el CC Can Deu posa a l'abast les motxilles de préstec que ofereixen habitualment, mentre que el CC Casa Orlandai us proposa Experimentar amb la ciència des de casa. El CC Vil·la Urània tampoc podia faltar a la cita amb un extens recull de recursos sobretot dedicats a la divulgació de coneixement i experimentació.\nSi els agrada escoltar històries, aquí teniu els Contes sota l'escala del CC Casa Orlandai, les rondalles del CC Can Verdaguer, els Contes amb Jordi Folck del CC Joan Oliver – Pere Quart, també podeu entrar a La petita biblioteca del CC Sarrià o atreviu-vos amb El blues del Gat i el Gos del CC Can Felipa i el recull Besòs petit del CC Besòs! I recordeu que el CC Baró de Viver fa una sessió de relats cada dijous.\nI si els va més l'acció i la creativitat, estigueu al cas de La petita proposta del CC Sarrià, el recull de jocs de falda Arri Arri Tatanet, els jocs i treballs manuals #VallviEsQuedaACasa del CC Vallvidrera – Vázquez Montalbán o els jocs tradicionals i endevinalles que trobareu al CC L'Elèctric. Ah! No us oblideu que hi ha diverses convocatòries de dibuix com el concurs de dibuix del CC Convent Sant Agustí, el concurs de Sant Jordi del CC Can Verdaguer, al fanzine col·laboratiu del CC Sant Andreu (fins al 18/04) o les propostes creatives del CC Josep Maria Trias i Peitx. Pareu atenció, també, als treballs manuals #ElRaconetVF del CC Vil·la Florida per a la quitxalla, així com les que proposen des dels diversos casals infantils.\nAlguns dels centres cívics comparteixen l'espai amb casals infantils. Aquests moments també proporcionen tota mena de recursos per a fer en família. Des de propostes d'espectacles per veure en línia fins a contes i jocs en línia, tradicionals o de falda, passant per exercicis físics o experiments científics. Hem recopil·lat tots aquests: CI Ateneu Fort Pienc, CI Convent Sant Agustí, CI Cotxeres Borrell, CI El Coll – La Bruguera i el seu espai per a joves i adolescents, CI Josep Maria Trias i Peitx, CI La Sedeta, CI Pati Llimona, CI Urgell i CI Vil·la Urània.


Hipoteca mixta | Diccionari econòmic | Bankinter\nDiccionari econòmic - Hipoteca mixta\nUn préstec hipotecari mixt estableix durant els primers anys una quota mensual a tipus fix, mentre que la resta del període que duri la vida del préstec estarà determinat per un tipus d'interès variable.\nCom s'estableix el tipus d'interès en una hipoteca mixta?\nAquest tipus de préstecs hipotecaris són una combinació de la hipoteca fixa i la hipoteca variable. Això vol dir que durant els primers anys la quantia mensual no varia i es manté, com passa en els préstecs hipotecaris a tipus fix. A partir del moment en què s'hagi pactat que finalitza el període a tipus fix començarà a pagar-se una quantia a tipus variable. Les quotes mensuals variaran, pujant o baixant en funció de l'índex de referència, l'euríbor en la majoria dels casos. Aquesta variació depèn dels terminis establerts per a la revisió dels tipus d'interès, que habitualment es realitza cada 6 o 12 mesos.\nAquesta modalitat de préstecs hipotecaris s'assembla molt a les hipoteques de tipus variable, però inclou algunes condicions especials.\nÉs el mateix una hipoteca mixta que una hipoteca combinada?\nUna hipoteca mixta i una combinada són productes financers diferents. Quan parlem d'hipoteca combinada ens referim a un préstec hipotecari que combina l'interès fix i variable de manera simultània, a diferència de les hipoteques mixtes que incorporen l'interès fix en el primer període i l'interès variable en el segon, però mai s'apliquen de manera simultània.\nEn les hipoteques combinades s'aplica la mitjana d'ambdós tipus d'interès, fix i variable, és a dir, que la variació de l'índex únicament afecta el 50% de l'interès aplicat.


Escola Cabanes : 2018\nEl dimarts 4 de desembre ens vam trobar una pista a la classe...que ens va portar fins al pati, després al trull, i així, pista a pista, vam aconseguir trobar el Tió que, com cada any, s'havia ben amagat!! Ara ja el tenim a l'escola i aquests dies li donem molt de menjar perquè ens cagui uns regals ben xulos.\nSI FEU CLIC AQUÍ PODREU VEURE TOTES LES FOTOGRAFIES DE LA RECERCA DEL TIÓ\nPublicado por Escola Cabanes en 1:50 1 comentari:\nIV Jornada de "pati, posa't guapo"\nAquest diumenge 11 de novembre es va celebrar la quarta jornada del projecte de pati, per tal de realitzar algunes tasques de manteniment i millora del pati de la nostra escola. Hi van col·laborar algunes famílies i alguns mestres a qui volem donar les gràcies per dedicar el seu esforç i el seu temps a millorar l'espai de joc on els nostres alumnes, fills i filles passen moltes estones cada dia.\nAl llarg de tot el dia i amb les famílies voluntàries, vam poder:\n- pintar les parets del pati nou\n- pintar una pissarra\n-fer un teatre\n-arreglar la cuineta\n-plantar heura en algunes parets\n-fer un joc de cintes per la llar\n-vestir els dos tipis i clavar-los al terra\n-fer un joc musical per la llar i per l'escola\nMIREU QUÈ GUAPO HA QUEDAT!!\nFEU CLIC AQUÍ PER VEURE TOTES LES FOTOGRAFIES DE LA JORNADA, I ELS NENS I NENES JUGANT AMB ELS NOUS JOCS EL DILLUNS!\nPublicado por Escola Cabanes en 8:26 Cap comentari:\nEl divendres 2 de novembre hem celebrat la festa de la castanyada. La festa va començar amb diverses danses que havien preparat els nens i nenes, a continuació es va fer l'entrega dels premis i diplomes als participants del concurs de moniatos i tot seguit vàrem menjar les castanyes.\nAquí us deixem el recull de fotografies de la jornada:\nPublicado por Escola Cabanes en 13:07 Cap comentari:\nINAUGURACIÓ DEL NOU PATI DE L'ESCOLA\nEl divendres 26 d'Octubre hem inaugurat el nou pati. El pati és un espai educatiu, un lloc ideal per estimular la capacitat de jugar i el desenvolupament dels infants. D'ara endavant tots plegats gaudirem d'aquest nou espai!\nPublicado por Escola Cabanes en 14:18 Cap comentari:\nCM i CS: SORTIDA A LA COOPERATIVA DE GARRIGUELLA I RUTA DELS DÒLMENS DE L'ALBERA\nEl passat 11 d'octubre l'alumnat de CM i CS va anar d'excursió a la cooperativa de Garriguella on van poder conèixer el procés d'elaboració del vi i van fer una ruta molt interessant pels dòlmens de l'Albera. Ens ho vam passar molt bé!\nSi cliqueu AQUÍ podreu veure les fotos del dia!\nPublicado por Escola Cabanes en 4:58 Cap comentari:\nE.I.-C.I. SORTIDA AIGUAMOLLS\nEl divendres 5 d'Octubre varem anar d'excursió als Aiguamolls.\nPublicado por Escola Cabanes en 4:42 Cap comentari:\nFOTOS DE GRUP-CLASSE\nPublicado por Escola Cabanes en 4:30 Cap comentari:\nAnem a Ràdio Cabanes a recitar els poemes de Nadal...\nCM i CS: SORTIDA A LA COOPERATIVA DE GARRIGUELLA...


Aquests són els 26 municipis de la Catalunya Central on seran obligatòries les franges horàries - Regió7\nAquests són els 26 municipis de la Catalunya Central on seran obligatòries les franges horàries\nEl Govern espanyol limita les restriccions a les sortides al carrer als municipis de més de 5.000 habitants\n30·04·20 | 20:57\nEls ciutadans podran sortir des d'aquest dissabte, 2 de maig, al carrer a fer passejades i practicar esport individual un cop al dia, excepte aquells que presentin símptomes i estiguin en aïllament. Cal tenir en compte, però, que aquells qui visquin en municipis de més de 5.000 habitants -un total de 26 a l'ambit de Regió7-, ho faran en diverses franges horàries, fixades pel ministeri de Sanitat.\nLes persones d'entre 14 i 70 anys, podran sortir a fer esport i caminar entre les 6 i les 10 del matí o entre les 8 i les 11 de la nit; aquests passejos s'hauran de fer en un radi d'un quilòmetre respecte el domicili, i amb una persona amb la qual es convisqui. En cap cas es podrà sortir del municipi.\nEls dependents que hagin d'anar acompanyats d'un cuidador i els majors de 70 anys podran sortir entre les 10 i les 12 o entre les 7 i les 8 del vespre.\nPer als menors de 14 anys es restringeix la franja horària que s'havia permès fins ara: podran sortir entre les 12 del migdia i les 7 de la tarda (aquesta setmana ha estat fins a les nou de la nit).\nEls municipis on cal respectar les franges horàries (més de 5.000 habitants)\nFins on es podrà anar?\n«El límit de distància per a l'esport és el propi municipi i per al passeig, un quilòmetre del municipi», va explicar aquest dijous el ministre de Sanitat, Salvador Illa, després de recordar que no hi haurà franges horàries per als municipis de menys de 5.000 habitants (on viu el 12 per cent de la població de l'Estat aproximadament).\nEl ministre va anunciar que s'editarà una guia amb els detalls de la normativa per realitzar les activitats, de les quals queden exclosos expressament aquells ciutadans que tinguin símptomes o que estiguin en període de quarantena o en aïllament domiciliari.\nPer part del Govern català, la consellera de Salut, Alba Vergés, va celebrar que l'Estat «vingui a les tesis» de la Generalitat. «És la segona o tercera vegada que han de rectificar», va afegir.


Principals – Can Jan Restaurant\nArròs sec d’ous amb caragols\n“Ja estàs mesclant ous amb caragols”. I ben gustosos. Un arròs sec de verduretes amb caragols i un ouet de gallina (només el rovell) al centre. Únic, diferent, saborós i atrevit a la vegada. Ens agrada l’arròs bombeta mallorquí però més encara veure’t passar gust mentre t’adones que, efectivament, l’expresió no és correcte. Els ous […]\nGnocchis amb pollastre de camp i gamba\nUn plat que no pot faltar. Perquè hi ha vegades que és el què ens fa ganes menjar. Per això està aqui. Saltam uns nius de pasta fresca amb bocins de pollastre de camp i li afagim unes gambes per donar-li un puntet dolç a la mossegada. Un mar i muntanya diferent.\nTerrina de conill dessossat amb salsa de magranes i patató de patata poblera\nUna terrina com les de tota la vida però de carn blanca i lleugera com la del conill tendre. L’acompanyam d’una salseta dolça de magranes, que ara n’és temporada i amb la patata poblera hem fet patató, per això hem escrit “patató de patata”, perquè el patató que hi trobaràs i que mullaràs dins la […]\nGalta de vedella al vi negre DO Binissalem amb patata i xirivia\nLa galta de vedella és el bocí de més polpa i tendra fins a dir basta. L’hem estufada amb vi negre i verdures i l’acabam amb un puré de patata i xirivía per a què t’enamoris del plat amb cada mossegada. El puntet de la patata poblera juntament amb la dolçor anisada de la xirivía […]\nRellom de porc negre amb salsa de mostassa antiga i moneato farcit\nUn rellom (sí, “solomillo”) de porc negre mallorquí amb una salseta de mostassa antiga, discreta i amb tocs especiats que dónen a la carn un puntet diferent. És humit i l’acompanyam amb un moneato vermell fet al forn i farcit de panxeta salada del mateix porc negre. El toc fumat de la panxeta i el […]\nLlom de lluç a la mallorquina\nEl fabulós peix a la mallorquina de tota la vida però servit a la nostra manera. Perquè volem que amb cada mossegada tastis la patata -en crema-, les verduretes que neden per damunt del peix i el puntet torrat dels pinyons que l’acompanyen. I que tot sigui popa dins la boca, fora espina, ben net […]\nCalamars de potera a la bruta amb gamba i verduretes\nEns agraden els calamars a la bruta, tendres i fluixets. Els que et fan tancar els ulls i recordar bafarades de quan eres petit. I els servim amb un puntet de allioli de tap de cortí illenc, amb gamba vermella de Sóller i un niu de verduretes grenyals ben saltades a la paella. Perquè no […]\nCaneló de llom de molls i camagrocs\nUn mar i muntanya diferent. Els llomets desespinats dels molls dins un gustós caneló amb camagrocs illencs. La mar més saborosa amb tocs de bosc d’aquests bolets tan nostrats. I sí, això no has de demanar: és obligat agafar un bocí de pa generós en haver acabat i sucar-lo a la salseta que acompanya els […]\n“Ja estàs mesclant ous amb caragols”. I ben gustosos. Un arròs sec de verduretes amb caragols i un ou nial al centre. Únic, diferent, saborós i atrevit a la vegada. Ens agrada l’arròs bombeta mallorquí però més encara veure’t passar gust mentre t’adones que, efectivament, l’expresió no és correcte. Els ous sí poden anar amb […]\nNegret amb escabetx de bolets i verduretes\nUn bocí perfecte de la mar. El fabulós peix mantega fet en el seu propi suc i a baixa temperatura, amarat de llimona i anet (eneldo). Apart li hem fet un escabetx suau de vinagre amb bolets i verduretes de temporada.\njuny 25th 2014


Muriel Casals: "Tots el que varem anar a votar els hi farem saber autoinculpant-nos" - Sabadell Informa!\nInici » Notícies » Política i Economia » Política » Muriel Casals: “Tots el que varem anar a votar els hi farem saber autoinculpant-nos”\n14 Novembre 2014 a 16:30\nMuriel Casals: “Tots el que varem anar a votar els hi farem saber autoinculpant-nos”\nCol·loqui de la presidenta d’Òmnium Cultural al Forum Europa\nForum Europa //Foto: Joan Murcia\nLa presidenta d’Òmnium Cultural, Muriel Casals, ha ofert aquest matí una conferència en la que ha analitzat el 9N i el nou escenari polític en un esmorzar informatiu.\nCasals ha impartit una conferència sobre l’actual moment del procés sobiranista català i els reptes actuals de la societat civil catalana en acte del Fòrum Europa Tribuna Catalunya organitzat per Nova Economia Fòrum.\nCasals ha estat presentada per l’escriptor Antoni Dalmau, president president de la Fundació Teatre Lliure-Teatre Públic de Barcelona i expresident de la Diputació de Barcelona (1982-1987). En l’acte hi eren presents diversos càrrecs polítics com Neus Munté, Jordi Turull, Josep Rull, Joan Vilajosana i Oriol Amorós; també el president de la Confederació de Comerç, Miguel Ángel Fraile.\nEn el col·loqui Muriel Casals ha contestat a les següents preguntes:\nPensava que anirien a votar 2,3 milions de persones??\nNo estavem segurs que hi anés tanta gent. Per això no contestavem amb dades quan preguntaven abans del 9N, estàvem contents i consideràvem un exit que hi haguessin les urnes. No obstant, amb tots els impediments del govern central, 2,3 milions de vots son molts vots\nPerò al Baix Llobregat només 26% de votants? Fa falta convèncer a molta gent??\nQueda molta feina per fer i falta encomanar la ilusió de crear un el teu País a molta gent. El 9N es un èxit però només es una etapa en aquest camí cap a la independència\nFalten mig milió de vots afirmatius per guanyar les eleccions??\nEn reptes importants, es imprescindible sumar esforços i en aquest repte més que mai. Qui cregui que estem al final del camí s’equivoca. El camí es llarg i encara en queda molt\nQue li ha semblat la resposta del govern espanyol al 9N?? Que s’ha de fer?? Quan s’ha de fer??\nMuriel Casals i Antoni Dalmau // Foto: Joan Murcia\nHa estat una sorpresa pel seu immobilisme. Hem de seguir insistint i també buscant amics for. Es imprescindible que ens vegin i ens coneguin per acabar incidint al govern espanyol\nLlista única o per separat?? Què es millor pel Procés??\nSi les eleccions al Parlament son plebiscitàries, no hem de considerar-les com eleccions al Govern de la Generalitat sino per decidir si o no a la Independència. Com més unitat millor però si no passa, ha de quedar clarament definit quin es el bloc del Si.\nANC i Òmnium han de seguir lluitant per l’unitat??\nNosaltres utilitzem el nostre prestigi per ajuntar sinergies però els politics i en aquest acte n’hi ha uns quants, ja saben que han de fer.\nPrimavera àrab “a la catalana”?? El nostre es un model que altres “regions” volen copiar??\nNo hi ha gaires situacions similars, per a mi, ni bretons ni corsos. Nosaltres volem equiparar-nos amb Dinamarca, Suecia, Austria….. nacions amb una població similar.\nSi s’acaba presentant, que li sembla la querella contra el President de la Generalitat??\nEns inculparem tots. Tots el que varem anar a votar els hi farem saber autoinculpant-nos. Tindran una feinada i faran un gran ridícul. Jo que sóc gran encara recordo l’autoinculpació per avortament dels anys 70.\nI el 11 de Setembre del 2015, Que??\nEstarem en el Procés Constituent cap el nostre Estat. Estarem acabant de construir les estructures d’estat que ens falten.\nQue n’espera del Sr Mas quan presenti el seu full de ruta el proper 24N??\nHa de fer propostes que responguin els anhels de la majoria i crec que estarà a l’alçada com fins ara.\n#col·loqui #Forum Europa #muriel casals #Òmnium Cultural\nCol•loqui de Muriel Casals i Carles Rossinyol al Casal Pere Quart\nCarles Rossinyol aposta per les eleccions plebiscitàries


Veïns i alcaldes de la Selva es concentren per demanar solucions a la NII. | Ràdio Palafolls\nHome Mobilitat Veïns i alcaldes de la Selva es concentren per demanar solucions a la NII.\nMarc Ferri , març 14, 2011\t / 459 0\nSota el lema ‘La Selva diu prou’, el Consell Comarcal de la Selva i diversos ajuntaments de la comarca s’han concentrat aquest cap de setmana a peu de la N-II per exigir que es reprenguin les obres de desdoblament de la via al seu pas per la Selva. Es tracta d’uns trams que fa gairebé dos anys que estan aturats, des de l’estiu del 2009, quan l’empresa constructora que se n’encarregava va fer fallida.\nTot i la pluja de dissabte, més d’un centenar de persones s’han concentrat pacíficament per demanar que d’una vegada per totes la carretera deixi d’estar empantanegada. Entre els manifestants, a més d’alcaldes de diversos municipis de les comarques gironines també hi han assistit el cap de llista d’ICV-EUiA a Girona, Joan Boada, i la cap de llista d’ERC a Girona, Carme Capdevila, entre altres.\nL’alcalde de Caldes de Malavella, Joan Colomer, ha llegit un manifest que s’ha consensuat amb tots els alcaldes de la comarca, on demanen que la represa dels treballs sigui ‘prioritari’ tot i la crisi econòmica.\nSegons el manifest aquestes obres afecten una de les infraestructures viàries més rellevants de la comarca, tant per la comunicació estratègica que genera com per la influència que exerceix en el desenvolupament dels municipis del seu entorn’.\nPer aquest motiu, els alcaldes exigeixen al govern espanyol que ‘prengui consciència’ de la importància que té la via i que doni ‘prioritat’ a reprendre les obres.


Més de 400 diputats de l'Eurocambra i de parlaments estatals reclamen a la UE alliberar les patents dels vaccins\nDemanen a la Comissió i als estat membres "augmentar i accelerar la disponibilitat" de vaccins per fer-los més accessibles\nMés de 400 eurodiputats i parlamentaris europeus reclamen a la Unió Europea que doni suport a l’alliberament del vaccins contra la covid-19. En una declaració conjunta, els representants de l’Eurocambra i dels parlaments estatals insten la Comissió Europea i els estats membres a “reconsiderar urgentment” la seva posició per “evitar els monopolis generats per la propietat intel·lectual” i “augmentar i accelerar la disponibilitat, accessibilitat i assequibilitat dels vaccins, proves i tractaments contra la covid-19 en l’àmbit mundial”.\n[EN DIRECTE] Tota la informació d’última hora sobre el coronavirus\nEn el text, els eurodiputats i parlamentaris subratllen que “hi ha grans quantitats de diners públics darrere de la innovació en les tecnologies” dels vaccins. L’alliberament de les patents s’està debatent a l’Organització Mundial del Comerç després que Sud-àfrica i l’Índia ho proposessin com a mesura per augmentar l’accessibilitat als vaccins arreu del món. L’Organització Mundial de la Salut dóna suport a la iniciativa, com també ho fan la majoria dels països amb baixos ingressos, però la Unió Europea i altres països rics estan en contra de la iniciativa.\nEntre els signants de la declaració hi ha l’eurodiputat dels comuns Ernest Urtasun, els d’ERC Jordi Solé i Diana Riba, de Podem María Eugenia Rodríguez Palop i d’Izquerda Unida Sira Rego. També hi ha eurodiputats socialistes com la francesa Sylvie Guillaume, el colíder dels Verds Philippe Lamberts i de l’Esquerra Unitària, Manon Aubry.\nPel que fa als diputats al congrés espanyol, hi ha el representant dels comuns Gerardo Pisarello i d’ERC Marta Rosique, entre d’altres.


3 min. Barcelona 21/03/2018 00:00\n651x366 El filòsof Jordi Graupera ahir al Teatre Victòria. / CÈLIA ATSET El filòsof Jordi Graupera ahir al Teatre Victòria. / CÈLIA ATSET\nEl periodista i filòsof Jordi Graupera va presentar ahir al Teatre Victòria del Paral·lel la seva proposta per teixir una sola candidatura independentista a les eleccions municipals de Barcelona del 2019. Graupera, que per ara no compta ni amb el suport del PDECat ni amb el d’ERC, va fer una crida als barcelonins sobiranistes, que, segons els càlculs de les últimes eleccions i de l’1-O, ronden el mig milió de persones. Graupera va reconèixer que ni Xavier Trias (PDECat) ni Alfred Bosch (ERC) tenen aquesta candidatura unitària “entre les seves prioritats”, però dirigint-se al públic que va fer petit el Victòria va afegir: “Sou vosaltres els que els podeu convèncer”.\nPer persuadir els partits que canviïn d’opinió i concorrin plegats a les municipals, Graupera proposa unes primàries obertes a les quals es pugui presentar qui vulgui, i per tirar endavant aquestes primàries Graupera ha posat en marxa una pàgina web per recollir signatures de suport. “Si les recollim convocaré els partits amb la força d’aquests milers de veus”, va dir. Graupera es va referir en nombroses ocasions a la consulta de l’1-O, i va dir: “Si el poble va organitzar un referèndum, el poble pot organitzar unes primàries”. I va afegir que ell té la intenció de presentar-se a aquestes primàries i guanyar-les.\nEl filòsof va pronosticar que “si el sobiranisme es presenta unit, governarà l’Ajuntament”, i va advertir que si no hi ha acord “Colau podria revalidar el mandat per un vot de diferència”. “De fet, qualsevol podria governar per només un vot, fins i tot Ciutadans”, va afegir. Graupera va destacar la necessitat que l’independentisme governi la capital de Catalunya i va dir que “el catalanisme ha arribat al seu límit” i que, a partir de l’1-O, “la gent va deixar de ser catalanista per ser, simplement, catalans subjectes d’uns drets polítics inalienables”.\nEl filòsof, que treballa a la Universitat de Princeton, gairebé no va fer cap proposta per a Barcelona i fins i tot va dir que “aquestes eleccions no van només del preu del lloguer, ni del tramvia, ni de la recollida d’escombraries”, sinó que amaguen “un repte més de fons”. Graupera va defensar que només que se celebressin les primàries independentistes s’obririen “escletxes que tindrien efectes durant 30 anys”. Entre les poques propostes que va fer, Graupera va parlar d’una xarxa de 300 contacontes que, de manera itinerant, anessin per les escoles de la ciutat.\nGraupera es va formar a la Fundació Catalunya Oberta, fundada per la mà dreta de Jordi Pujol, Lluís Prenafeta. També forma part de la mateixa fornada Bernat Dedéu, que ahir va assistir a la conferència. Dedéu va intentar l’any passat aconseguir la presidència de l’Ateneu Barcelonès, però va perdre davant de Jordi Casassas. Ara l’objectiu de Graupera és l’alcaldia de Barcelona. Per aconseguir-ho, a més de les signatures dels barcelonins independentistes, necessitarà suports polítics. Els Demòcrates el veuen amb bons ulls, però ni el PDECat ni ERC li donen suport. La incògnita és si Carles Puigdemont aposta per ell. Ahir, a la fila zero de l’acte, destacava el líder de Demòcrates, Antoni Castellà, així com el candidat a les primàries del PDECat Carles Agustí.\nMunté quasi duplica Agustí en avals d'associats del PDECat per a les primàries de Barcelona


L'atur al Maresme baixa per sota del 15% - maresme360 - Portal de notícies de la comarca del Maresme\nInicioUncategorisedL’atur al Maresme baixa per sota del 15%\nL’atur al Maresme baixa per sota del 15%\n9 juny, 2015 Redacció Uncategorised 0\nL’atur al Maresme ha tingut un comportament força positiu durant el mes de maig. La xifra de persones que busquen feina a la comarca ha baixat un 4% respecte el mes d’abril -1.405 aturats menys-, fet que ha permès que la taxa d’atur comarcal s’hagi situat per sota del 15%, una xifra que no es veia des de l’any 2010. En números absoluts, ara hi ha 33.690 persones aturades a la comarca, el que representa un 14,8% de la població activa.\nLes dades interanuals encara són més positives, ja que respecte el mes de maig del 2014, a la comarca hi ha 3.661 persones aturades menys. Això representa una reducció d’un 15% de l’atur comarcal. Per sectors, el dels serveis ha estat el que ha encapçalat la reducció de l’atur al Maresme. Del total de persones que han trobat feina a la comarca durant el mes de maig, 1.048 són del sector serveis;\n135 de la indústria; 116 de la construcció; 86 de l’agricultura i 20 del\ncol·lectiu SOA (sense ocupació anterior).\nPer municipis, l’atur ha disminuït a 29 dels 30 municipis del Maresme. Només s’ha detectat un increment de 10 persones a Vilassar de Dalt. La taxa d’atur a nivell de municipis oscil·la entre el 7,51% d’Òrrius i el 20,36% de Pineda de Mar, únic municipi que supera el 20%. Els municipis amb menys atur són, a banda d’Òrrius, Alella (7,62%), Cabrera de Mar (7,94%), Cabrils (8,10%), Teià (8,39%), Sant Vicenç de Montalt (8,44%) i Tiana (8,64%).Els que més atur tenen, a banda de Pineda, són Mataró (18,85%), Tordera (17,77%) i Sant Iscle de Vallalta (17,22%).\nLa irrupció de noves formacions polítiques al Maresme provoca canvis en diversos ajuntaments


S'han posat en marxa, a més, dos nous cursos de capacitació per a aturats\nLa Júlia i la Lola, acompanyades de la Regidora Montserrat Pérez i Yolanda Amaya. | Ajuntament de l'Arboç\nLa regidoria de Serveis Socials de l’Ajuntament de l’Arboç ha rebut una donació econòmica corresponent a la meitat de la recaptació que l’activitat de Reiki ha fet durant aquest últim curs. Aquesta activitat es desenvolupa des de fa més de quatre anys al carrer d'Àngel Guimerà, darrere de l’Escola de Puntaires. L’altra meitat de la recaptació s’ha destinat a la Fundació Campaner, dedicada a millorar les condicions de vida i combatre les malalties que afecten la infància a l’Àfrica.\nL'entrega dels diners recaptats va anar a càrrec de dues persones que fan aquesta activitat, la Júlia i la Lola, que els van donar a la regidora de Serveis Socials de l'Ajuntament de l'Arboç, Montserrat Pérez, i a la treballadora social del municipi, Yolanda Amaya. Des del consistori han mostrat el seu agraïment per aquesta donació i recorden a tots els interessats en rebre una sessió de Reiki que només cal que concertin hora trucant a algun als telèfons 977 670 330 o 669 423 779 (Júlia). L’Activitat de Reiki es realitza tots els dilluns del mes de les sis a les vuit de la tarda.\nNous cursos de capacitació per a aturats\nD'altra banda, l'Ajuntament de l'Arboç també ha anunciat que s'han posat en funcionament, a través de la Xarxa d'Ocupació del Baix Penedès, dos nous cursos de capacitació per a persones aturades. Aquests són els cursos de soldador i d’operari Industrial i Logística. El curs d’Operari Industrial i Logística s'ha iniciat aquest dilluns 17 de setembre i clourà el dia 15 d’octubre. L’horari serà de les vuit del matí a les dues del migdia.\nTambé amb aquest mateix horari, però a partir del dia 24 de setembre i fins al dia 22 d’octubre, tindrà lloc el curs de soldador, que es realitzarà a la Serralleria Keifer, del Polígon Industrial La Cometa del Vendrell. Cadascuna de les accions de capacitació tindrà una durada de 120 hores amb activitats didàctiques especialitzades i d’altres de transversals, com són la cerca de feina, el medi ambient, els riscos laborals i la igualtat d’oportunitats.


Aquesta mescla permet crear vistoses textures aquoses en parets i mobles\nImatge: Alex Pascual Guardia\nLa pintura al vinagre és una antiga tècnica decorativa, molt senzilla d’aplicar i que permet oblidar els típics acabats plans que s’obtenen en decorar les superfícies de manera uniforme. Aquesta mescla crea vistoses textures aquoses tant en parets com en mobles.\nCom obtenir uns reixats aquosos\nLa pintura al vinagre s’aconsegueix després de barrejar diversos ingredients. En un recipient s’aboquen 110 centímetres cúbics de vinagre, cinc g de sucre i una petita quantitat de rentavaixella. Aquestes mesures es poden incrementar de manera proporcional.\nS’agita la mescla, se separa una quarta part de la combinació resultant i s’afegeix a aquesta un pigment en pols del color amb el qual es desitgi decorar la superfície.\nDesprés de remoure perquè no quedin grumolls i que el color obtingut sigui uniforme, s’afegeix aquesta segona mescla al preparat anterior.\nPer a un bon resultat, s’ha de passar la brotxa en un només sentit\nAbans de començar a pintar, s’apliquen sobre la superfície tres o quatre mans d’esmalt sintètic setinat en to clar. Una vegada seca, es poleix i s’allisa amb una escata de número 400 i es frega tota la zona amb vinagre pur.\nFinalment, es pinta el moble o paret amb el preparat de vinagre i pintura. Per a un bon resultat, s’ha de passar la brotxa en un només sentit: de dreta a esquerra i de dalt a baix, o viceversa.\nPer a obtenir textures variades i relleus, mentre la pintura està fresca, es poden emprar planes o pinzells de diferent gruix per a crear aquests efectes. Quan la superfície estigui seca, s’apliquen dues mans de vernís sintètic en format d’aerosol.\nPer a dotar d’un aspecte envellit a un moble o objecte nou, primer s’ha d’aplicar una capa de pintura. Una vegada seca, s’estén una altra capa de cera de color i, després de deixar assecar, es frega la superfície amb un drap.\nDesprés es pinta amb una mescla de pintura i vinagre. Mentre la pintura està humida, es passa una esponja o un drap per a obtenir un efecte “patinat”, un acabat que dota d’un aspecte envellit i gastat a qualsevol objecte de fusta.\nQuan està sec, s’aplica de nou una capa de cera i es torna a fregar.\npintura al vinagre-ca superfície tècnica


7° 08′ N, 73° 00′ O / 7.13°N,73°O / 7.13; -73\nPossiblement una de les regions de Colòmbia amb major riquesa històrica és el Departament de Santander. Quan van arribar els conquistadors espanyols la regió estava habitada per diversos pobles, destacant entre ells el Guane. El municipi més antic de Santander és Chipatá, el qual va ser fundat en 1537 per Gonzalo Jiménez de Quesada d'on va partir i dos anys després va fundar a Bogotà, capital de Colòmbia. En Chipatá es va oficialitzar la primera missa de tot l'altiplà colombiana. Després els espanyols es van fondre en una nova raça que amb el pas dels anys van ser protagonistes de la Revolució dels Comuners, origen de la independència nacional del domini espanyol. Els santandereanos han estat en la totalitat dels passatges històrics colombians. Amb la república van vindre les lluites intestines colombianes on els santandereanos sempre estaven presents. La indústria i el comerç ha florit per èpoques. Avui la robusta estirp del santandereano amb alguns dels seus costums a causa de l'arribada de noves gents tendeix a desaparèixer.\nEl president Mariano Ospina Rodríguez va sancionar, el 13 de maig de 1857, la llei aprovada en el Congrés de la Nueva Granada per a crear l'Estat federal de Santander amb el territori jurisdiccional que fins llavors havien tingut les províncies de Pamplona i Socorros. El 15 de juny següent, aquest president va sancionar altra llei que va crear altres cinc estats federals. Va ser llavors quan es van afegir al territori de l'Estat de Santander els territoris del cantó de Vélez i els districtes d'Ocaña. Amb aquestes dues lleis va començar l'existència de Santander com una de les entitats polític-administratives singulars de la nació colombiana. En 1862 es va convertir en estat sobirà i en 1886 en departament, condició que fins avui conserva. La seua primera capital va ser Bucaramanga, per disposició de l'Assemblea constituent reunida en 1857, però en 1862 altra assemblea va traslladar la capital a Socorros. Això no obstant, des de 1886 Bucaramanga es va convertir de nou en la capital del Departament de Santander.\nDes del 20 de juliol de 1910, les províncies de Pamplona, Cúcuta i Ocaña van integrar el Departament de Nord de Santander, la capital del qual és Cúcuta, de tal manera que l'actual Departament de Santander conserva tot just les antigues jurisdiccions provincials de Vélez, Socorros, San Gil, García Rovira i Soto. La província de Barrancabermeja (Mares) es va conformar en l'últim quart del segle XX, després que la indústria petroliera va desenvolupar el Magdalena Mitjà santandereà. Al començar el segle XXI, els districtes dels rius Opón i Carare s'han desenvolupat i reclamen la seua condició provincial, la qual no és possible atorgar en un model legal però innovador d'organització territorial implementat per l'exgovernador Hugo Aguilar Naranjo, va rebre el caràcter de Nucli de Desenvolupament Provincial.\nLes províncies són una relíquia identitària sense existència polític-administrativa real, perquè no existeixen funcionaris provincials com en el segle XIX (prefectes, governadors, cambres provincials), però la Constitució de 1991 va obrir la possibilitat de restaurar-les com ens de planejament regional i concertació dels municipis.\nSantander ha tingut en la seua història 33 presidents de l'Estat i 65 governadors titulars, els 6 últims per elecció popular. Veure Governadors de Santander. D'igual manera, en territori santandereà han nascut tres ciutadans que van ocupar la presidència del país, com foren el general Custodio García Rovira en 1814, el coronel Manuel Serrano Uribe en 1816 i Aquileo Parra Gómez entre 1868 i 1870.\nEl departament està sotsdividit en províncies:\nGovernació de Santander (castellà)\nObservatori de Salud Pública de Santander (castellà)\nCoord.: 7° 08′ 00″ N, 73° 00′ 00″ O / 7.13333333°N,73°O / 7.13333333; -73\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Departament_de_Santander&oldid=22246788»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 5 nov 2019 a les 23:28.


Biblioteca Jaume Vicens i Vives - Roses - Dossier de premsa - Les obres del centre històric, principal inversió a Roses\nLes obres del centre històric, principal inversió a Roses\n22 de desembre de 2012 | El Punt\nEl ple va aprovar el pressupost, de 36,8 milions, amb els vots a favor només de CiU i el PP, i els vots en contra del PSC i GdP. L'Ajuntament invertirà en el guèiser, la plaça Catalunya i el castell de la Trinitat\nL'Ajuntament de Roses va aprovar ahir el pressupost del 2013, que preveu unes inversions per valor de 2,9 milions d'euros. La inversió més important se l'enduen les obres del centre històric, que s'estan finançant amb el projecte de la llei de barris. Es destinaran 411.000 euros a la reurbanització dels carrers Sant Isidre, Sant Pere Alt, Sant Pere Baix, i un tram del carrer Badosa. També es destinen 380.000 euros a la reforma de la plaça Catalunya i 250.000 euros al guèiser que es vol implantar com a reclam turístic. L'adequació del castell de la Trinitat s'endú 257.000 euros i la Ciutadella, 105.000.\nA més, l'Ajuntament invertirà amb petites partides que es destinaran a millores urbanes i...


Consell d’infants – Pàgina 2 – Consell infantil MUNICIPAL\n11 Juny, 2019 11 Juny, 2019 Consell d'infants\nEl passat 30 de maig vàrem tenir l'última sessió del Consell Infantil Municipal d'aquest curs i les conselleres i consellers van avaluar tot el procés d'aprenentatge. Vols saber que han dit? Fes clic a l'enllaç i ho sabràs! Valoració lila del CIM 2019 Però... aquesta no serà l'última vegada que ens veurem. Recordeu que al… Continua llegint Sessió d’avaluació\n9 Mai, 2019 9 Mai, 2019 Consell d'infants\nEl dijous 2 de maig es va celebrar el Ple del Consell Infantil Municipal 2019, a la Sala de Plens de l'Ajuntament de Santa Perpètua de Mogoda. Amb aquest acte institucional, culmina la feina feta per les i els representants del Consell Infantil Municipal des del mes de gener en relació a la Igualtat de… Continua llegint Celebrat el Ple del Consell Infantil Municipal 2019\n30 Abril, 2019 9 Mai, 2019 Consell d'infants\nAquesta tarda, dia 30 d'abril a les 17:15h, els i les representants de les escoles que participen en el Consell Infantil Municipal faran un assaig del Ple. En aquesta sessió posaran en pràctica el text que vàrem treballar en la cinquena trobada del Consell, que es va realitzar el dia 25 d'abril. Ens veiem el… Continua llegint Assaig del Ple Municipal\n24 Abril, 2019 24 Abril, 2019 Consell d'infants\nEn aquesta 4rta sessió del CIM, les conselleres i consellers han analitzat sota el criteri de la perspectiva de gènere l'àmbit de la música i les cançons populars entre els joves, així com el nomenclàtor del municipi. Gràcies a aquest treball d'obrservació i reflexió, han identificat algunes desigualtats significatives, axixí com la presència de forts… Continua llegint Quarta trobada del Consell Infantil Municipal\n2 Abril, 2019 2 Abril, 2019 Consell d'infants\nRecordeu que aquest mes d'abril el Consell Infantil Municipal es reunirà en tres ocasions per dur a terme la quarta i cinquena trobada i per fer un assaig abans del ple municipal. Us deixem les dates: 11 d'abril: 17.15h al Vapor. Quarta trobada 25 d'abril: 17.15h a Vapor. Cinquena trobada 30 d'abril: 17.15h Sala de… Continua llegint Atenció! Atenció!\n26 Març, 2019 24 Abril, 2019 Consell d'infants\nEl proppassat dijous 21 de març, al Centre Cívic El Vapor, va tenir lloc la tercera trobada del CIM. Va ser una sessió de treball intensa i profitosa, on les Conselleres i Consellers van començar a identificar necessitats i plantejar propostes en els 4 àmbits de l'encàrrec sobre Igualtat d'enguany: el personal, l'escolar, el familiar… Continua llegint TERCERA TROBADA DEL CONSELL INFANTIL MUNICIPAL\n19 Març, 2019 21 Març, 2019 Consell d'infants\nDurant aquestes setmanes, les dinamitzadores del CIM han visitat totes les classes de cinquè de les escoles de Santa Perpètua. La finalitat d'aquestes sessions ha estat apropar, a tots els infants del curs 2018-2019, els temes treballats al CIM. Per això, la proposta ha estat explicar un "Conte sense gènere", per tal de poder parlar dels… Continua llegint Les dinamitzadores del CIM visiten les escoles\n5 Març, 2019 6 Març, 2019 Consell d'infants\nEl passat 28 de febrer de 2019, es va realitzar la segona sessió del CIM de Santa Perpètua a la Sala del Balcó de l’Ajuntament. Les conselleres i consellers van poder comptar amb la presència de la Gema Jorge, tècnica auxiliar del Departament d’Igualtat, que els va explicar les funcions de la regidoria, els serveis… Continua llegint El consell Infantil Municipal realitza la seva segona trobada.\n2a Trobada del Consell Infantil Municipal\n28 febrer, 2019 5 Març, 2019 Consell d'infants\nAquesta tarda es celebrarà la segona trobada del CIM i, de manera excepcional, es farà a la sala Balcó de l'Ajuntament en el mateix horari, 17.15h. Avui tindrem el plaer de comptar amb l'Auxiliar Tècnica de la regidoria d'Igualtat, la Gema Jorge que ens donarà alguns consells per poder treballar el nostre encàrrec d'Igualtat de Gènere.… Continua llegint 2a Trobada del Consell Infantil Municipal\nCanvi de data de la 2a trobada del Consell Infantil Municipal de Santa Perpètua\n18 febrer, 2019 20 febrer, 2019 Consell d'infants\nDavant la convocatòria de vaga general prevista pel proper dijous 21 de febrer, i essent coincident amb la segona trobada de representants al Consell Infantil Municipal, s'ha acordat ajornar la trobada al següent dijous, 28 de febrer de 2019. Aquesta segona trobada del CIM, es realitzarà a la Sala Balcó de l’Ajuntament, en el mateix horari:… Continua llegint Canvi de data de la 2a trobada del Consell Infantil Municipal de Santa Perpètua


Apple deixa de ser l’empresa més valuosa del món - Regió7\nApple deixa de ser l’empresa més valuosa del món\nLa inflació i els problemes a la cadena de producció global debiliten la cotització del fabricant de Mac i iPhone, mentre que el gegant petroler Saudi Aramco passa a liderar el podi\n17·05·22 | 17:47 | Actualitzat a les 18:01\nLogotip d'Apple Arxiu\nEl prodigi tècnic de Steve Wozniak i el geni empresarial de Steve Jobs van aconseguir el 1976 fundar Apple, l’empresa que lideraria la revolució de l’ordinador portàtil i la telefonia mòbil. Les seves creacions, especialment el Mac i l’iPhone, van catapultar la marca fins a convertir la companyia de Cupertino en la més ben valorada del món. No obstant, aquest regnat (sobre el paper) va acabar aquest dimecres al veure’s superada pel gegant petroler Saudi Aramco.\nLes accions d’Apple van caure un 5%, portant la companyia a una capitalització borsària de 2.370 milions de dòlars (uns 2.271 milions d’euros). Per la seva banda, les accions de Saudi Aramco –que actualment produeix el 10% de tot el petroli mundial– van mantenir la seva tendència alcista, situant la seva capitalització en l’equivalent a uns 2.310 milions d’euros.\nEls experts apunten que aquest ‘sorpasso’ saudita es deu a la creixent volatilitat dels mercats causada, entre altres factors, per la guerra a Ucraïna. La inflació, l’augment dels preus de l’energia i el potencial impacte del conflicte en sectors estratègics com el tecnològic ha portat els inversors a confiar menys en Apple. A això s’hi sumen els problemes a la cadena de producció global, així com les pujades en els tipus d’interès. Les accions del gegant de la poma blanca han caigut un 20% des del 4 de gener, quan van arribar al preu més alt de la seva història amb 182,94 dòlars.\nAquest mateix context d’inestabilitat, especialment la pujada dels preus dels carburants, és el que ha beneficiat el negoci de Saudi Aramco. Les seves accions han pujat més d’un 22% aquest any. L’any passat fins i tot va duplicar els beneficis. Així, la companyia petrolera saudita torna a liderar el podi com a empresa més valuosa del planeta després que el 2020 Apple li arrabassés aquest títol.


Enguany Clickània se celebrarà, per primer cop, durant dos caps de setmana - Nova Conca\nEnguany Clickània se celebrarà, per primer cop, durant dos caps de setmana\nDijous, 18 de setembre de 2014 a les 06:00h\nEdició anterior de Clickània | Marc Lladó\nLa setena edició del Festival de Clicks de Playmobil, Clickània, que té lloc anualment a Montblanc, se celebrarà aquest any els propers 11, 12, 18 i 19 d’octubre amb la novetat principal que passa a fer-se durant dos caps de setmana.\nEl certamen ja ha començat a agafar forma i, de fet, ja s’han iniciat les inscripcions per al Concurs de Diorames, una de les activitats realitzades dins el festival organitzat amb col·laboració de l’Àrea de Turisme de l’Ajuntament de Montblanc i l’Associació Juvenil Barjaula.\nEn l’edició del 2013, el concurs de diorames es va fer per primera vegada a l’antic hospital de Santa Magdalena. L’èxit d’acollida d’aquest espai ha fet que enguany s’hi hagi tornat a programar el concurs, tant l’exposició dels diorames com l’acte de lliurament de premis.\nEls interessats a participar en aquest concurs de Diorames poden consultar-ne les bases a www.montblancmedieval.org i a www.barjaula.cat.\nRecordem que el Festival de Clickània està inclòs dins les activitats de tardor que organitza l’Ajuntament de Montblanc, junt amb Terrània i la Fira de Sant Martí.


The Cat Empire presenten disc amb gira al nostre país | Tresdeu.com\nRedacció | 10 octubre 2016\nRedacció - 10 octubre 2016\nLa gira de The Cat Empire per l’estat espanyol que presenta el seu últim album “The Rising Sun“, passarà per les ciutats de València, Barcelona, entre altres el proper novembre.\nEl primer tast de l’àlbum va ser el single “Bulls“, una cançó energètica que representa una estampida o un huracà mental, una festa musical i una gran bandera vermella. Ens transmiteix que, encara que tots tenim ombres, hem d’acabar de jutjar tant front a qualsevol situació.\nEl videoclip d’aquest single, que van avançar el 17 de febrer, reflexa aquest sentiment de vitalitat i força, i està gravat a la granja familiar del cantant del grup, Felix Riebl.\nPel que fa a la resta de cançons del disc, que vam poder començar a gaudir des del març, es pot dir que fan vibrar com sempre, amb les seves lletres encriptades i desenfadades. Les seves influències són llatines, d’Etiòpia, de la cúmbia, l’electrònica tropical, el funk, el reggae o inclús del jazz.\nÉs a dir, The Cat Empire ens torna a fascinar amb un altre àlbum en la seva línia, impregnat de música d’orígens multiculturals, que ens fa oblidar que la banda ve de Austràlia i ens fa pensar que la seva música està feta amb fragments màgics de tot el món.\nEstem esperant poder gaudir del seus directes a les nostres ciutats, dels seus concerts que són carnavals d’energia. Compra la teua entrada per al concert de Barcelona ací mateix.


febrer, 2013 - Escola Ginebró\nConvocatòria de les proves d’accés a cicles formatius\nPublicat el 21 febrer 2013 per Ginebró\nJa s’ha publicat la convocatòria oficial de les proves d’accés a cicles formatius de grau superior, que els nostres alumnes preparen des d’inici de curs. Enguany es duran a terme els dies 8 i 9 de maig! Es pot consultar la informació detallada a la web de la Generalitat: clica aquí.\nTreball de Síntesi ESO3\nPublicat el 19 febrer 2013 per Ginebró\nEls alumnes de 3r d’ESO van realitzar el treball de síntesi, La ciutat i les Persones entre els dies 9 i 15 de gener. El treball consisteix en el coneixement d’una ciutat, Girona, i el posterior debat sobre quin seria el seu model de ciutat ideal. Un cop decidit aquest projecte, el porten a terme tot realitzant una maqueta feta a escala.\nCarnestoltes, 8 de febrer de 2013\nEl divendres 8 de Febrer vam celebrar la festa de Carnestoltes. Els de sisè vam ser els encarregats d’organitzar-la, ja que vam fer el cap gros i vam organitzar el cercavila. També vam ser els encarregats de repartir el dinar i l’aigua de colors a tothom.\nPer celebrar la festa ens vam pintar la cara tot fent un taller de maquillatge. També vam ballar unes danses per fer la festa més alegre.\nPublicat el 18 febrer 2013 per Ginebró\nEl dimecres dia 31 de gener els alumnes de 1r i 2n del cicle formatiu de grau mitjà d'informàtica, Sistemes Microinformàtics i Xarxes (SMX), van assistir a un taller de robòtica a la facultat d'informàtica de la Universitat Politècnica de Catalunya. Els alumnes van aprendre conceptes bàsics de programació tot treballar amb uns petits robots de la col·lecció de Lego Mindstorms. A partir de les comandes introduïdes i dels sensors dels dispositius van aconseguir que el robot es mogués per l'aula de forma autònoma.\nTitelles ” La princesa i el pèsol”\nPublicat el 11 febrer 2013 per Ginebró\nEls nens i nenes de 1r i 2n de primària hem anat al teatre a Llinars. La companyia de titelles Festuc, ens ha representat el conte de “La princesa i el pèsol”. Una adaptació del conegut conte de Hans Christian Andersen en la que els personatges prenen vida en un taller de titelles.\nEns han regalat un ametller!\nPublicat el 8 febrer 2013 per Ginebró\nPer fi de nou al Ginebró florirà un ametller…Ben segur que tots recordeu aquell ametller immaculat que floria sobre el marge on tenim ara la sala polivalent, quantes vegades l'havíem dibuixat? Cada any el dibuixàvem…Avui un ametller preciós a punt d'esclatar els seus borrons de flor es fa mirar davant la classe de tercer A, des de la sala de plàstica fa poesia…Mireu-lo! Realment bonic, us alegrarà el dia o tots aquells dies que li adreceu la vostra mirada…\nGràcies als pares i alumnes de 4t d'ESO de l'any passat per aquest regal tan magnífic.\nPublicat el 7 febrer 2013 per Ginebró\nPer acabar el curs d’escacs de Cicle Mitjà hem organitzat com a cloenda una trobada amb cinquanta partides simultànies al menjador de l’escola. A més a més hem muntat un tauler gegant a fora i hem fet una partida tots junts, els nens de les classes A contra els de les classes B.\nJornada d’escacs amb l’escola Sant Gervasi de Mollet\nPublicat el 6 febrer 2013 per Ginebró\nEls nens i nenes de quart hem anat a Mollet a passar el matí per jugar a escacs i posar en pràctica tot el que hem après durant el curs d'escacs.\nCom que aquest any hem estat els convidats ens han rebut amb un bon esmorzar i nosaltres els hem obsequiat amb uns punts de llibre que hem fet a classe.\nHem gaudit molt de la jornada i ens ha engrescat a seguir jugant a escacs.


La Perriere (Rhone-Alpes)1>\nCerca totes les ofertes d'hotels a La Perriere Entrada:\nChalet Greystone...Habitacions per nit per només Més zones a La Perriere (Rhone-Alpes)\nLa Perriere és una de les destinacions més visitades de La Perriere (Rhone-Alpes). Amb un gran nombre d'atraccions per descobrir, aquesta desitjable part de la ciutat no deixarà de meravellar-vos. La Perriere està agraciat amb envoltatns plens de vida, bons restaurants, zones de compra i increibles atraccions. Pels millors allotjaments a la ciutat i els preus més baixos a comparar, no miri més enllà d'Agoda.com. Explori un llistat complet d'allotjaments i trobi el lloc perfecte per a vostè. Digui'ns les seves dates de viatge ideals a La Perriere i us direm els preus ideals disponibles.\nHotels destacats a La Perriere, La Perriere (Rhone-Alpes)\nÀrea La Perriere\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Chalet Greystone és una elecció...\nTots els hotels de La Perriere (Rhone-Alpes)\nHotels a La Perriere: Chalet Greystone


LA BEATA, EL DIMONI I EL PRESIDENT - marginàlies\nEm deia ahir Mateu Mates, Xurí, que avui les vileres i els vilers netegen els carrers per on passà la Beata i el dimoni gros trencant-li les olles, però que solen deixar qualque test per les voreres en senyal de sentiment i per tal de testimoniar la festa que s’hi celebrà. Fins aquí arriba l’arrelament de la processó que es manté ininterrompudament des de fa dos-cents vint anys.\nEl batle viler, Miquel Cifre, a la processó d’ahir hi convidà expressament distintes persones o representants d’institucions que s’han destacat per la defensa de la llengua de tots els illencs, que no és altra que la catalana, i dels drets lingüístics que se’n deriven; llengua i drets que han estat a bastament agredida i conculcats des que José Ramón Bauzá presideix, fa quinze mesos, el Govern de les Illes Balears. Així, tocaren comparació a Santa Margalida el president de l’associació Jubilats per Mallorca, Maties Oliver; Jaume Bonet i Tomeu Amengual, que protagonitzaren una vaga de fam pel català; el Pare Francesc March; el professor i cantant Biel Majoral; el pregoner de les Festes de la Beata d’enguany, Mateu Matas, Xurí; el batle de Manacor Antoni Pastor; i servidor, com a president de l’OCB.\nMolts mitjans de comunicació consideraren morbosa la constitució d’aquesta comitiva, al capdavant de la qual hi era el president Bauzá, que arribà a l’Ajuntament viler acompanyat d’una xiulada prou rigorosa. Però en aquesta clara manifestació de rebuig a la política lingüística del govern de JRB s’hi concentrà tot, car la Beata, ahir, comptava molt més que el president i els seus greuges constants. Dissortadament, el president que no ho vol ser, no farà res, absolutament res, per evitar els moments i els llocs adients per a manifestar en forma de cridòria la no acceptació del seu antiillenquisme integral.\nMolts llaços quadribarrats entre els components de la desfilada i els dimonis, prova inequívoca que ningú no renuncia a fer palesa la seva disposició a no donar mai el braç a tòrcer en la preservació, difusió i prestigi dels signes que ens identifiquen com a poble.\nUn diari cavernós diu avui que Santa Margalida, amb tantes banderoles i llaços quadribarrats, catalanitzà les festes de la beata, com si això fos una màcula i no una simple tautologia.\n13.07.2018 | 7.52\n16.02.2019 | 11.58\nA DOS PAMS DE LA GOLA FOSCA\n21.06.2010 | 1.15\n3 de setembre de 2012 a les 9:30 pm\nEnhorabona pel text !


Vincles fundació, Educació i sostenibilitat, Territori i sostenibilitat\nLa Fundacío Vincles genera recursos a través de 3 vies. La principal el disseny i execució de programes d’educació ambiental desenvolupats pel seu equip de professionals de diferents ambits relacionats amb l’educació i la sostenibilitat.\nDes de 2009 han confiat en nosaltres: Departament d’Ensenyament Generalitat de Catalunya, Fundació Abertis, Casal dels Infants, Xarxa de Custòdia del Territori, Diputació de Barcelona, Diputació de Girona, Ajuntament de Viladrau, Ajuntament de Barcelona, Consell comarcal d’Osona, Ajuntament de Tavèrnoles, Ajuntament de Sant Julià de Vilatorta, Generalitat Catalunya Direcció General de Joventut, Societat Catalana d’Educació Ambiental, centres educatius i d’altres entitats públiques i privades.\nEn un segon terme llencem campanyes de captació de recursos basades en la venta de productes que pel seu ús, fabricació, disseny i/o canal de venta estan relacionats amb l’educació, la sostenibilitat i la participació. En tercer lloc rebem donacions de persones, entitats i empreses que valoren la nostra tasca i volen col·laborar a tirar-la endavant.\nFIRA I CASTANYOTS\nLa parada de la fira, amb els castanyots , galetes de farina de castanya com a producte principal, son la captació de fons habitual per les beques d’estiu, que junt amb els convenis de col·laboració per a projectes i programes son la captació de fons estructurals de l’entitat.