De Suïssa estant » 2010 » febrer\nAcabem la setmana i el mes sense que ni una solució a la crisi s’hagi posat a la pràctica i sense proposar ni una idea sobre la que la gent es pugui il•lusionar. Tirar pedres a la teulada del contrari i desqualificar-se mútuament han estat els únics actes proposats pels dirigents polítics.\nTant al Parlament de Madrid com al català, les reunions entre govern i oposició han servit per a molt poc. Fora de la decisió de parlar-ne, res de res. Les propostes de grans pactes arriben molt tard i difícilment, amb eleccions a l’horitzó, es podrà arribar a acords concrets.\nSegurament l’economia és una ciència molt complicada, fins i tot esotèrica, perquè si no no s’entén que ningú trobi una solució als desperfectes que, amb més o menys aclucament d’ulls, els polítics ens han ocasionat.\nLa primera mesura ha de ser parar l’atur, és a dir que no augmenti el nombre de gent sense feina. La segona mesura és la de reduir l’atur i això només es pot aconseguir estimulant el consum. El consum fa augmentar les vendes i la producció, i la roda gira. Per animar al consum la gent ha de tenir els diners i confiança en el lloc de treball, de manera que, com un peix que es mossega la cua, tot passa per garantir el treball a un màxim de gent.\nResulta, però, que l’estructura industrial a Catalunya i a Espanya no és competitiva, com tampoc ho és la de Grècia, o Portugal i fins i tot Itàlia. Ho diuen experts mundials que no tenen cap interés que anem malament, ans el contrari. S’ha de trobar un substitut a dos sectors que han enlluernat durant molts anys i que ara estan apagats: l’automòbil i la construcció. Si el país no és capaç d’obrir camps laborals nous, això no té solució ni ara ni en 10 anys.\nSi els polítics no disposen de cap idea per sortir del fanguer que ells han tolerat, que pleguin. Amb paraules boniques i debats dialèctics ningú omple el plat, o paga els col•legis o s’assegura la jubilació. Que pleguin. Tots, si pot ser.\nComentaris tancats a Que pleguin!\nSembla que el motiu d’aquesta tempestiva declaració de guerra no és, almenys prioritàriament, un acte més de venjança per l’arrest durant una nit del seu fill Hanníbal a Ginebra, degut a una acusació de maltractament per part d’uns servents del fill del dictador. Aquest arrest ha tingut fins ara moltes conseqüències negatives per Suïssa i els suïssos i encara portarà molta cua, malgrat la intervenció fins i tot de l’UE.\nLes paraules de Gadafi qualifiquen la prohibició de minarets d’acte «renegat» i «infidel» comminant a tots el musulmans a combatre Suïssa ja que altrament aniran contra Déu i l’Alcorà. Gadafi no disposa de cap autoritat d’ordre religiós que li permeti de declarar una tal guerra santa i fins i tot, dins del món musulmà tampoc disposa de massa credibilitat moral ni política. La seva aparent força resideix en el el fet de tenir camps de petroli i pous de gas.\nEsperem que tot sigui un acte més dels molts que el president Gadafi ens ha acostumat els darrers anys, i tractarem de fer una vida normal sense obsessionar-nos per unes amenaces que esperem que només siguin una tronada sense conseqüències. Insha’Allah.\nComentaris tancats a Gadafi declara la "guerra santa" a Suïssa\nEl butlletí de les Corts Valencianes ha publicat els patrimonis dels seus diputats. Em sembla una mesura molt correcta malgrat que comporti un cert perill ja que només les xifres parcials, sense el conjunt d’elles i les interrelacions, no permeten tenir un judici exacte.\nDeclarar el patrimoni abans i sobretot després de sortir d’un càrrec públic convindria que es convertís en una pràctica rutinària, en benefici de tots encara que per fer-ho perfecte també ho hauria de fer el marit o l’esposa del càrrec, o el seu germà o germana, més que res perquè els patrimonis es poden posar a nom d’altres per tal de dissimular guanys sospitosos. Com que arribem a una proposta impossible de portar a la pràctica, ens hem de conformar de les poques xifres que es publiquen.\nAmb un sou que ha de ser generós per natura, disposar de tan poc demostra que gasta molt, o inverteix molt. Com que ha declarat un pla de pensions de només 8.000 euros i un cotxe de 15 anys d’antiguitat i poca cosa en propietats immobiliàries compartides, tinc de suposar que el senyor Camps gasta el seu sou en compres al comptat, com per exemple els seus vestits tal com va declarar l’any passat. O potser destina una bona part del sou a fer obres de caritat. Sigui com sigui, és una pena que vagi tan curt de diner líquid amb un càrrec tan important.\nComentaris tancats a No vull ser malpensat\nLa meva recentíssima trobada amb amics de Manresa que no ens havíem vist feia vint, trenta i fins i tot més de quaranta anys va ser molt emocionant i em va emplenar d’alegria. I també, perquè no dir-ho, d’alguns moments de tristor al recordar companyes i companys que ja no tenim entre nosaltres. Tot molt normal, i fins i tot intranscendent d’un punt de vista general, però enormement especial i necessari vist del meu interior.\nCom que jo era, entre tots els reunits, el que havia arribat de més lluny, no cal dir que moltes converses van anar dirigides a Suïssa i a la meva visió de quaranta anys suïssos de les coses de Catalunya.\nNo seré jo qui faci un panegíric de Suïssa, país que estimo, on vaig anar voluntàriament i on passaré la resta dels meus dies que espero encara llargs i profitosos. Tinc plena consciencia que Suïssa, tot i tenir moltes virtuts, no està exempta de defectes que ja fa uns anys (i en gran part gràcies a la presencia de molta gent vinguda de fora) la població autòctona reconeix i comença a corregir.\nUn altre dia entrarem en detalls però avui m’interessa destacar el gran interés que molts dels meus interlocutors va posar a conèixer com Suïssa, creada amb poblacions d’origen divers, amb quatre idiomes oficials i amb mentalitats històricament influenciades pel catolicisme i el protestantisme i dins d’aquest amb les vessants del calvinisme i el zwinglisme, ha aconseguit una estabilitat política i social que encara fa enveja.\nNaturalment, el rerefons de moltes d’aquestes preguntes era el saber que es pot o es podria aplicar a Catalunya per tal que la personalitat pròpia tingui el nivell que mereix, fins i tot per damunt d’una independència que, serà o no, però a la que Catalunya sobreviurà.\nSempre he dit que Suïssa i Catalunya som països petits, molt similars en superfície i en població, essencialment treballadors, camperols i industrials, amics de les tradicions, d’asseuen’s a taula amb família i amics, i com que mai no hem estat conqueridors històrics, anem pel món amb una modèstia que altres desconeixen.\nVeieu ara perquè em vaig sentir feliç el diumenge a Manresa?.\nComentaris tancats a Una trobada necessaria\nDues noticies d’aquest cap de setmana m’ha fet creure en la possibilitat de que els polítics ens prenguin per babaus, cosa que potser és més segura del que molts voldrien.\nEl diumenge el conseller Castells, en una llarga entrevista publicada al AVUI, deixa anar el següent: „Ara ens toca demostrar la nostra vàlua…Ara és l’hora de la política, és a dir, del lideratge i del projecte“. Com s’entén que després d’estar ja un cert temps al poder, resulta que ara és el moment de demostrar coses que es donen per existents en el moment en que la gent posa la papereta a la urna. Projectes se’n han de tenir o no val la pena presentar-se a cap càrrec, i la vàlua i el lideratge si més no s’han de demostrar del primer dia i no esperar que les coses estiguin tant malament que sigui fàcil donar la culpa als altres. Com que vostè és conseller d’Economia i Finances, dos sectors que són essencials a l’hora de recuperar part de lo molt perdut, esperem que presenti idees i solucions factibles. Sempre val més tard que mai.\nEl dilluns llegeixo que el president Montilla emplaça a Mas a un pacte català anticrisi. Això em sona. Sembla talment el mateix raonament que fa un parell de dies vaig senti dir al senyor ZP dirigint-se al senyor Rajoy. Quan van mal dades, fer un pacte amb l’oposició és una proposta que sembla molt patriòtica però que porta verí ensucrat. Si el pacte s’arriba a crear, sempre posant el qui mana les condicions, poden passar dues coses: que la crisi es resolgui o que no. En el primer cas, el que mana sempre dirà que gràcies a la seva idea de pacte s’ha arribat a resultats positius. Si fracassa, serà culpa de l’oposició per haver tardat molt a acceptar la col·laboració o per no fer-ho amb massa convenciment. El raonament és cap-i-cua, es a dir que si manés Mas i proposés el mateix a Montilla\nS’han de proposar solucions, camins clars i després demanar la col·laboració de l’oposició per tirar-los endavant. Lo que no s’ha de fer es buscar el pacte sense les idees. Ja he dit que si no ens prenen el pèl, ho sembla.\nComentaris tancats a Si no ens prenen el pèl, ho sembla\nEstic passant uns pocs dies a Catalunya, aprofitant que a Manresa són les Festes de la Misteriosa Llum i per recordar que fa exactament 45 anys vaig ser junt amb cinc amics, Administrador d’aquestes Festes, cosa que omple d’orgull a tot manresà.\nTota la vida he llegit diaris, però el fet de viure a Suïssa em va obligar a concentrar-me en la premsa helvètica i deixar de llegir la nostra. Vaig estar subscrit al AVUI des la seva sortida i durant l’espai de quatre o cinc anys, fins el moment on l’irregularitat en la rebuda del diari i l’alt preu del port em van obligar a abandonar. Resulta que podia estar tres o quatre dies sense diari, i de sobte m’ arribaven tots a l’hora, cosa que feia impossible gaudir com cal de les seves pàgines. Un intent anterior a la sortida de l’AVUI que vaig fer amb La Vanguardia, va resultar igual o pitjor.\nDeixeu-me aclarir que jo no volia els diaris per saber les noticies „fresques” del dia, però fins i tot els comentaris rebuts un parell de dies després de publicats, i tots junts, fan perdre bona part de la gracia. I el preu del franqueig era dues vegades el preu del diari, de manera que la meva decisió va ser més que justificada.\nL’introducció de la premsa electrònica, via Internet, em va permetre i em permet fins ara gaudir dels diaris de casa sense anar a la bústia.\nAra, aquests dies a Catalunya compro al quiosc de la cantonada aquella premsa que jo llegeixo cada dia a l’ordinador. No hi ha color: la premsa de paper és, definitivament, millor. El plaer de tenir el diari a la mà, de girar fulls, d’anar endavant i enrere sentint l’olor del paper i la tinta no es pot comparar amb cap versió digital.\nNo desconec els problemes econòmics dels diaris de paper, i el perill de que els digital siguin molt aviat (alguns ja ho són, almenys en part) de pagament i ja veurem com acaba tot aixó. Però els embotits, de pagès, i els bons diaris, de paper.\nComentaris tancats a Redescrobir els diaris (de paper)\nCom que som un poble petit, tenim d’estar sempre explicant i defensant la nostra llengua, els nostres costums, la nostra manera de fer i de veure les coses. Els de fora, de vegades, ens veuen com uns pesats, sempre parlant del mateix i no es donen compte que són ells els que amb la seva ignorància, real o buscada, ens obliguen a estar permanentment a la defensiva.\nEl català, molt maltractat com a llengua en els anys de la meva infància i joventut, ha assolit ara un paper molt més a prop del que li correspon, encara que queda molt per fer. S’ha d’arribar a un moment on parlar el català i pensar en català sigui la cosa més normal del món a Catalunya.\nLa riquesa del català com a idioma la trobem en la literatura, amb dotzenes i dotzenes de novel•les, poesies, assaigs i articles. Un dels llibres que de tant en tant obro a l’atzar i llegeixo és de de les Memòries de Josep Maria de Sagarra. Encara que tracta d’assumptes una mica llunyans, els ambients que retrata, els detalls i la justesa dels conceptes el fan un llibre sempre actual i, sobretot, un incomparable exemple de prosa molt ben escrita. Recomano la lectura d’aquest llibre i copiaré unes ratlles de la pàgina 780, on Sagarra descriu un sacerdot convidat, com ell, a un sopar a Barbastre.\n«Acompanyava al cavaller un sacerdot en forma de xemeneia, els dits del qual, al moment de donar-li la mà, van semblar-me que eren llargs, esclafats, obscurs i freds; és a dir, em va semblar que en lloc d’estrènyer cinc dits estrenyia cinc garrofes…. I la cosa més notable del seu cap era la boca, perquè al obrir-la apareixia tal devastació de peces i tal anarquia de queixals i dents que un, sense voler, pensava en les coves d’Artà o en algun fenomen geològic de categoria».\nComentaris tancats a La riquesa del català\nUn amable lector m’escriu un comentari als meu post «La lliçó de Madrid», que trobo molt sensat i que faig meu.\nEntre altres coses diu RS que «el que cal és gent que parli clar, que digui que Espanya és més pobra que del que els espanyols es pensen, que cal treballar més i millor…».\nJo, que he treballat 40 anys a Suïssa, puc assegurar que aquí (i a Alemanya, Àustria, Dinamarca etc.) es treballa més temps i amb més intensitat que a Espanya i també, per cert, a Catalunya. La professionalitat en cada lloc de treball és indispensable i molt poques feines no demanen un certificat de capacitat professional, amb exàmens superats i diploma. La venedora de xarcuteria o la perruquera, per donar només dos exemples.\nSegueix el meu lector:« .. si no volem perdre llocs de treball a favor dels xinesos hem de ser productius com els alemanys». No es pot dir més curt i més clar, dolgui a qui dolgui.\nEl que no tenim són polítics que diguin la veritat, que diguin les coses com realment són perquè dir aquestes veritats és poc popular i es poden perdre vots. Aquesta por és una de les causes, i no de les menors, que expliquen el llarg període d’inconsciència davant la caiguda dels nivells de treball i econòmics. ¿Ens en sortirem?.\nComentaris tancats a Parlar clar\nTothom està d’acord que la situació laboral i econòmica a Espanya és molt delicada i els comentaris que cada dia es poden llegir als diaris seriosos europeus col•loquen el país al mateix nivell de „quasi fallida “al costat de Grècia i Portugal. L’euro està en perill de caiguda i tothom va esverat de tal manera que les pressions de l’UE ja han començat a arribar a Madrid i encara seran més intenses les properes setmanes.\nL’espectacle del Congrés de Madrid ha de donar motius als polítics catalans per definir-se i ser efectius en lloc de brillants. El president ZP sense idees per combatre la crisi va apel•lar al pacte d’Estat, que no és res més que un artifici per engrescar l’oposició i repartir-se les culpes si no s’arriba a cap millora, com és previsible. L’oposició, també sense idees, només va proposar deixar la cadira lliure per ocupar-la ells.\nA Catalunya convé que els nostres polítics en prenguin nota: un president sense idees fora las de no plegar i repetir si pot ser, i una oposició que només vol la caiguda dels que manen i que no pot presentar un programa de govern convincent són catastròfics pel país. De manera que no fem com els de Madrid, que la gent només espera decisions en la bona direcció, vinguin d’on vinguin.\nComentaris tancats a La lliçó de Madrid\nAny nou … vida vella\nTapar els errors amb mentides


Manteniment, Reparació i Execució de Instalacions de Climatització i Refrigeració\nManteniment, Reparació i Execució\nd'Instal·lacions de Climatització i Refrigeració\nManteniment, Reparació y Execució\nExperts amb Aire Condicionat i Refrigeració Industrial\nEl manteniment preventiu es l’activitat principal d'INTEMAN, oferint serveis de contractes amb intervencions programades per totes les tasques de manteniment preventiu. Aquestes estan protocol·litzades i registrades en els corresponents fulls de revisió per a cadascun dels equips, d'acord amb la reglamentació vigent.\nLa reparació d'equips i sistemes frigorífics de qualsevol tipologia i dimensió, és una altra de les nostres activitats principals. L’objectiu d'INTEMAN és atendre qualsevol avaria dels nostres clients en menys de 24h. En qualsevol cas, les avaries es prioritzen en funció de la urgència i el tipus de contracte.\nClimatització d'oficinas i naus\nSales netes sector farmacèutic, químic i cosmètic\nMillores sistemes de refrigeració\nINTEMAN li ofereix un servei de legalització per les instal·lacions de climatització, refrigeració, equips a pressió i baixa tensió d'acord amb la normativa vigent (RITE, RSF, AP, REBT). Disposem de contractes de col·laboració amb ECA-Bureau Veritas i TÜV-Rheinland i estem inscrits als registres corresponents de la Generalitat de Catalunya.


Motxilla ergonòmica Boba Carrier 4g (+opcions)\nAmb ella pots portar còmodament el nadó davant o bé a l'esquena. El seu teixit resulta adequat tant per hivern com per les altes temperatures d'estiu. És a més una motxilla molt lleugera.\nBoba reparteix el pes entre el maluc i les espatlles del portador. La zona cintura està encoixinada, així com els tirants de les espatlles, de manera que resulta molt còmoda fins i tot amb nens de molt pes.\nPorta un innovador reposapeus extraïble, que permet el suport dels peus del nen al maluc de l'adult, de manera que encara que el nen sigui més gran es manté la posició de granota recomanada. És molt recomanable per a nens de 2 a 4 anys, perquè no només els ofereix més comoditat per les seves cames, sinó també la postura correcta per a la seva pelvis i maluc i l'alineació adequada de la columna vertebral.\n¡Boba 4G és la quarta generació de la motxilla portabebès babau baby carrier, i combina totes seva conegudes qualitats amb noves característiques que la fan encara millor!\nCaracterístiques de Babau baby carrier 4G:\nAdequada per a nadons i nens. La pots fer servir des del naixement fins als 4 anys (3,5kg-20kg).\nInclou NOVA adaptació per a nadons. Veure més detalls de l'insertable per a nadons\nTalla única per a la majoria d'adults. ¡Ara encara més adaptable!\nReposa peus per a nens majors. ¡Ara amb disseny millorat!\nCompleix amb la normativa europea i Americana de portabebès.


Préstec Guanyador - Banco Santander\nCom el puc contractar?\nEl Préstec Guanyador és un préstec al consum a tipus fix amb el qual "guanyes punts" si en compleixes les condicions1.\nEl Préstec Guanyador t'ofereix:\nComodidat: perquè tries la quota mensual que vols pagar.\nFlexibilidat: perquè podràs tornar-lo fins en 6 anys.\nImport màxim 80.000€.\nSeguretat: perquè dia a dia estàs exposat a riscos o dificultats que poden alterar la teva tranquil·litat o la de la teva família, podràs assegurar el pagament de les quotes en cas de defunció, invalidesa permanent absoluta, incapacitat temporal o atur.2\nSi tens cap dubte o vols més informació sobre el Préstec Guanyador, truca'ns al telèfon 915 123 123 i t'atendrem amb molt de gust.\nOperacions de finançament subjectes a l'aprovació prèvia per part del Banc. Sol·licita l'INE a la teva oficina.\n1. Condicions: (a) Domiciliar la nòmina o pensió (mín. 700 €/mes). Si ets autònom cal domiciliar les assegurances socials. (b) Contractar una assegurança de protecció de préstecs. Ambdues condicions són independents entre elles i es revisaran anualment. Consulta les condicions i el tipus d'interès a la teva oficina, amb el teu gestor o trucant al 915 123 123.\n2. Assegurança mitjançada per Santander Mediación Operador de Banca-Seguros Vinculado, SA, CIF A-28360311, a través de la seva xarxa de distribució: Banco Santander, SA. Operador inscrit al Registre de la Direcció General d'Assegurances i Fons de Pensions amb núm. OV-0042. Responsabilitat civil i capacitat financera cobertes segons la legislació vigent. Companyia asseguradora: Santander Seguros y Reaseguros Compañía Aseguradora, SA. Consulta les companyies asseguradores amb les quals l'operador manté un contracte d'agència per a la distribució de productes d'assegurança a www.santandermediacionobsv.com. Subjecte a condicions contractuals de la pòlissa d'assegurances.\nApropa't a la teva oficina Santander, informa-te'n i sol·licita el Préstec Guanyador.\nI si ets client i tens contracte de banca digital i signatura electrònica, pots consultar a la banca en línia si tens un préstec ja autoritzat a la teva disposició.\nA l'àrea de clients de bancosantander.es,\ndins de la posició global/àrea de clients.\nA través de l'aplicació de banca mòbil,\na l'apartat "Les meves ofertes". Si encara no la tens, descarrega-la aquí aquí\nO trucant a Superlinea 915123123.


Política de cookies - Jaba Balaguer Textil\nSegons el que disposa la Llei 34/2002 de Serveis de la Societat de la Informació i de Comerç Electrònic i la Guia de Cookies publicada per l’Agència Espanyola de Protecció de Dades és d’obligació obtenir el consentiment exprés de l’usuari de totes les pàgines web que fan servir cookies prescindibles, abans que aquest navegui per elles.\nLes cookies (o galetes) i altres tecnologies similars com ara local shared objects, flash cookies o píxels, són eines emprades pels servidors web per a emmagatzemar i recuperar informació sobre els seus visitants, així com per oferir un correcte funcionament del lloc.\nCOOKIES AFECTADES PER LA NORMATIVA I COOKIES EXENTES\nGaletes tècniques i funcionals: Són aquelles que permeten a l’usuari la navegació a través d’una pàgina web, plataforma o aplicació i la utilització de les diferents opcions o serveis que ofereixi.\nGaletes analítiques: Són aquelles que permeten el responsable de les mateixes el seguiment i anàlisi del comportament dels usuaris dels llocs web als que estan vinculades. La informació recollida mitjançant aquest tipus de galetes s’utilitza en el mesurament de l’activitat dels llocs web, aplicació o plataforma i per a l’elaboració de perfils de navegació dels usuaris d’aquests llocs, aplicacions i plataformes, per tal d’introduir millores en funció de l’anàlisi de les dades d’ús que fan els usuaris del servei.\nGaletes publicitàries: Són aquelles que permeten la gestió, de la forma més eficaç possible, dels espais publicitaris que, si escau, l’editor hagi inclòs en una pàgina web, aplicació o plataforma des de la qual presta el servei sol·licitat en base a criteris com el contingut editat o la freqüència en què es mostren els anuncis.\nGaletes de publicitat comportamental: Recullen informació sobre les preferències i eleccions personals de l’usuari (retargeting) per permetre la gestió de la forma més eficaç possible, dels espais publicitaris que, si escau, l’editor hagi inclòs en una pàgina web, aplicació o plataforma des de la qual presta el servei sol·licitat.\nGaletes socials: Són establertes per les plataformes de xarxes socials en els serveis per permetre compartir contingut amb els seus amics i xarxes. Les plataformes de mitjans socials tenen la capacitat de rastrejar la seva activitat en línia fora dels Serveis. Això pot afectar el contingut i els missatges que veu en altres serveis que visita.\nGaletes d’afiliats: Permeten fer un seguiment de les visites procedents d’altres webs, amb les que el lloc web estableix un contracte d’afiliació (empreses d’afiliació).\nGaletes de seguretat: Emmagatzemen informació xifrada per evitar que les dades guardades en elles siguin vulnerables a atacs maliciosos de tercers.\nGaletes pròpies: Són aquelles que s’envien a l’equip terminal de l’usuari des d’un equip o domini gestionat pel propi editor i des del qual es presta el servei sol·licitat per l’usuari.\nGaletes de tercers: Són aquelles que s’envien a l’equip terminal de l’usuari des d’un equip o domini que no és gestionat per l’editor, sinó per una altra entitat que tracta les dades obtingudes mitjançant les cookies.\nGaletes de sessió: Són un tipus de galetes dissenyades per a demanar i emmagatzemar dades mentre l’usuari accedeix a una pàgina web.\nGaletes persistents: Són un tipus de galetes en el qual les dades segueixen emmagatzemats en el terminal i poden ser accedits i tractats durant un període definit pel responsable de la galeta i que pot anar d’uns minuts a diversos anys.\nJaba Textil, SL és el responsable del tractament de les dades personals de l’Interessat i li informa que aquestes dades seran tractades de conformitat amb el que disposa el Reglament (UE) 2016/679, de 27 d’abril de 2016 (GDPR), per la qual cosa se li facilita la següent informació del tractament:\nFinalitat del tractament: Segons s’especifica en l’apartat de cookies que s’utilitzen en aquest lloc web.\nCriteris de conservació de les dades: Segons s’especifica en l’apartat de galetes utilitzades al web.\nJaba Textil SL, SL. Carrer Doctor Fleming, 6 – 08140 Caldes de Montbui (Barcelona). Correu electrònic: rgpd@jabatextil.com\njabatextil.com wordpress_test_cookie WordPress comprova i guarda si les galetes estan activades en el navegador. Galeta técnica necessària Sessió\njabatextil.com wpgdprc-consent-1 comprova i guarda la configuració de laes galetes. Galeta técnica necessària Sessió\ngoogle.com __Secure-3PSIDCC Cookie necessària per a la utilització de les opcions i serveis de la pàgina web 1 any\ngoogle.com SEARCH_SAMESITE SameSite evita que el navegador envii aquesta galeta juntament amb les sol·licituds entre llocs. L’objectiu principal és mitigar el risc de fuga d’informació d’origen creuat. També proporciona certa protecció contra atacs de falsificació de sol·licituds entre llocs. 6 mesos\njabatextil.com _ga ID s’utilitza per identificar els usuaris 2 anys\njabatextil _gid ID s’utilitza per identificar els usuaris durant 24 hores després de l’última activitat 20 hores\ngoogle.com __Secure-3PAPISID Aquestes galetes s’utilitzen per lliurar anuncis més rellevants per a vostè i els seus interessos. 2 anys\ngoogle.com __Secure-3PSID Aquestes galetes s’utilitzen per lliurar anuncis més rellevants per a vostè i els seus interessos. 2 anys\ngoogle.com APISID Descarregar certes eines de Google i guardar certes preferències, per exemple, el nombre de resultats de la recerca per full o l’activació del filtre SafeSearch. Ajusta els anuncis que apareixen a la cerca de Google. 2 anys\ngoogle.com HSID Descarregar certes eines de Google i guardar certes preferències, per exemple, el nombre de resultats de la recerca per full o l’activació del filtre SafeSearch. Ajusta els anuncis que apareixen a la cerca de Google. 2 anys\ngoogle.com NID Aquestes galetes s’utilitzen per recollir estadístiques de la pàgina web i rastrejar les taxes de conversió i la personalització d’anuncis de Google 7 mesos\ngoogle.com SAPISID Descarregar certes eines de Google i guardar certes preferències, per exemple, el nombre de resultats de la recerca per full o l’activació del filtre SafeSearch. Ajusta els anuncis que apareixen a la cerca de Google. 2 anys\ngoogle.com SID Descarregar certes eines de Google i guardar certes preferències, per exemple, el nombre de resultats de la recerca per full o l’activació del filtre SafeSearch. Ajusta els anuncis que apareixen a la cerca de Google. 2 anys\ngoogle.com SIDCC Descarregar certes eines de Google i guardar certes preferències, per exemple, el nombre de resultats de la recerca per full o l’activació del filtre SafeSearch. Ajusta els anuncis que apareixen a la cerca de Google. 1 any\nEls serveis de tercers són aliens a el control de l’editor. Els proveïdors poden modificar en tot moment les seves condicions de servei, finalitat i utilització de les galetes, etc.\nInternet Explorer. Versió 11: https://support.microsoft.com/es-es/help/278835/how-to-delete-cookie-files-in-\nOpera: https : //help.opera.com/en/latest/security-and-privacy/#clearBrowsingData\n© Copyright 2020 Jaba Textil - Balaguer Textil\nAjustos de Política de privacitatGoogle Analytics\nAjustos de Política de privacitat\nPolítica de Cookies“>Aquest lloc utilitza cookies funcionals i scripts externs per millorar la teva experiència. A l’esquerra s’especifica què cookies i scripts s’usen i com impacten en la teva visita. Pots canviar els teus ajustos a qualsevol moment. Les teves decisions no tindran impacte en la teva visita.\nLes seves cookies (_ga, _gat) permeten comptabilitzar les vegades que un usuari visita una web i com, quan i des d'on ho fa.


Catalá diu que si condemnen Mas «no quedarà com un màrtir, serà una taca» - Diari de Girona\nCatalá diu que si condemnen Mas «no quedarà com un màrtir, serà una taca»\nEl Pacte Nacional pel Dret a Decidir veu les querelles "antidemocràtiques" i Duran les creu una obsessió del PP\nbarcelona | efe/ddg 13.10.2015 | 09:29\nEl ministre de Justícia, Rafael Catalá, va declarar, en referència al president de la Generalitat en funcions, Artur Mas, que "si el condemnen, Mas no quedarà com un màrtir, serà una taca". En una entrevista al diari La Vanguardia, el titular de Justícia assenyala que "la Constitució no contempla cap més nació que l'espanyola, no juguem a confondre". Català diu que "el Govern dedica molt esforç a Catalunya: rebrà 1.800 milions més", i afegeix que "per sort mai ha calgut usar el (article) 155 de la Constitució, però està vigent".\nPreguntat per la marxa de la querella del 9N, el ministre assenyala que "amb la nova llei d'Enjudiciament Criminal aquest assumpte hauria d'haver-se instruït en sis mesos".\nEl president de la Generalitat, Artur Mas, declararà aquest dijous a imputat davant el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) per convocar la consulta alternativa independentista del 9N, quan la seva reelecció segueix en l'aire pendent de les negociacions entre Junts pel sí i la CUP.\nEl Pacte Nacional pel Dret a Decidir per la seva banda va titllar ahir "d'antidemocràtiques" les querelles presentades per la Fiscalia contra el president de la Generalitat, Artur Mas, l'exvicepresidenta Joana Ortega i la consellera Irene Rigau per convocar la consulta alternativa independentista del 9N. Aquesta plataforma, que agrupa institucions públiques, partits polítics i entitats representatives de la societat civil catalana favorables al dret a decidir, ha fet públic un manifest en el qual expressa el seu rebuig a la imputació de Mas, Ortega i Rigau per aquests fets.\nL'entitat critica que el Govern espanyol ha "judicialitzat" aquest procés, "defugint de les seves responsabilitats polítiques en aquest àmbit" i generant "una anomalia democràtica en el funcionament de les institucions", cosa que priva els ciutadans de Catalunya de "decidir el seu futur polític".\nDuran critica l'obsessió del PP\nEl president del comitè de govern d'UDC, Josep Antoni Duran i Lleida també va donar ahir la seva opinió respecte a la imputació del president de la Generalitat Artur Mas, i va assegurar que la querella presentada per la Fiscalia pel referèndum del 9-N com a conseqüència de l'obsessió del PP de traspassar als jutges les decisions polítiques. En el seu compte de Twitter, Duran va mostrar, "una vegada més", el seu "suport, innocència i solidaritat" amb els tres imputats; i va afegir que "la querella que motiva aquestes declaracions és obsessió del PP de traspassar als jutges les decisions polítiques".\nEl sindicat de docents USTEC-STEs per la seva banda, va destacar que no vol la consellera d'Educació en funcions, Irene Rigau, acusada pel 9-N, però tampoc desitja que segueixi exercint aquest càrrec, segons va manifestar en un comunicat. Rigau declara avui com a imputada. USTEC assegura que, malgrat les pressions, "la consulta va ser un èxit de participació i una victòria", i "milers de funcionaris i personal laboral vam fer de voluntaris als nostres centres o en altres poblacions".


Premis Blogs Catalunya 2013 | Nosaltresllegim\nArxiu d'etiquetes: Premis Blogs Catalunya 2013\nLa primera persona d’un plural que es diu Nosaltres\n@Grup62 @stic @lletres @MontserratBrau #PBC13\nNormalment, si trobeu un post firmat per un tal “Admin” és un servidor, el Martí Bou. Evidentment, no sempre ha estat així. Abans hi ha hagut altres persones amagades sota un “Admin” que han tirat endavant aquest projecte que es diu Nosaltresllegim i que aquest cap de setmana va guanyar el Premi Blogs Catalunya 2013 en l’apartat de blog corporatiu de Literatura.\nQuan vaig conèixer la Montserrat Brau portava el Nosaltres sota el braç amb una il·lusió que el feia diferent de tots els altres projectes que manegava. Hi havia una cura, una estima, un amor cap aquella criatura digital que era -i segueix sent- bastant… inexplicable i adorable. També és veritat que si hi ha alguna cosa que té la Montse és una cura i una estima fabulosa cap a tot allò que es fa seu. I creieu-me, aquest Nosaltresllegim és molt seu.\nLa seva aposta per l’excel·lència i el fer les coses ben fetes, el tenir cura perquè tot estigui ben escrit i ben redactat, que tot s’entengui però que no perdi l’essència han fet del Nosaltres un lloc únic. I jo sóc molt feliç de formar-ne part.\nI sí. Aquí parlem de llibres d’un grup editorial, el Grup 62, però seguim sent el que hem estat sempre. Persones que llegeixen, que gaudeixen de la lectura i que els agrada poder-ho explicar per poder dir: “Ei! Nosaltres llegim! I aquest… val la pena!”.\nMoltes gràcies a l’STIC.cat pel premi, al Grup 62 per la seva valentia a l’hora de tirar endavant aquest projecte, i moltíssimes gràcies a tots els qui llegeixen i ho expliquen per a tots Nosaltres…\nI d’aquestes persones que llegeixen, d’aquest plural, hi ha una primera persona. Felicitats per aquest premi, Montserrat Brau.\nAh! I per celebrar aquest premi, seguirem llegint. Perquè Nosaltresllegim!\nAquesta entrada s'ha publicat en 2013, Algunes coses nostres, Vam publicar-ho fa temps... i s'ha etiquetat amb Premis Blogs Catalunya 2013 el 30 de setembre de 2013 per Martí Bou.


Hi ha, fonamentalment, tres tipus de cometes: dos modalitats de cometes dobles (les baixes o llatines � � i les altes o anglosaxones “ ”), i a m�s les simples (' '). En els usos generals administratius, quan cal usar les cometes dobles, �s preferible l'�s de les cometes altes (“ ”), que s�n les que estan disponibles en tots els teclats d'ordinador, i si cal posar entre cometes alguna paraula o expressi� dins d'un text que ja est� entre cometes, poden utilitzar-se les simples.\n› L'orador acab� el seu discurs amb les seg�ents suggestives paraules: ”Aquest tema podria donar lloc a una altra confer�ncia, que potser podr�em titular 'Com fer servir la baixa laboral com a alternativa als dies blaus'. Conec el conferenciant idoni“.\nEn tot cas, es poden usar les cometes baixes per a marcar les citacions que formen un par�graf a banda, mantenint les cometes altes per als usos de la cometa doble dins d'un par�graf, incloent-hi les cometes internes en este tipus de citacions:\n› L'orador acab� el seu discurs amb les seg�ents suggestives paraules:\n�Aquest tema podria donar lloc a una altra confer�ncia, que potser podr�em titular "Com fer servir la baixa laboral com a alternativa als dies blaus". Conec el conferenciant idoni.�\n�s de les cometes dobles\nLes cometes dobles s'usen en els casos seg�ents:\nT�tols de confer�ncies, comunicacions, pon�ncies i discursos, amb maj�scula nom�s en la inicial del t�tol:\n› El t�tol de la confer�ncia ser� ”Les noves tecnologies i el medi ambient“.\nT�tols de cap�tols o parts d'un llibre:\n› El cap�tol segon t� com a t�tol ”Q�estions de nomenclatura“.\nT�tols d'�ries o fragments d'una �pera o obra musical m�s extensa, excepte quan es tracta d'una simple indicaci� de tempo o d'un nom gen�ric com scherzo, minuetto, etc.\n› El "Comiat de Votan" �s el fragmen final de La valqu�ria.\n› Interpretar� l'�ria "Mi chiamano Mim�", de La boh�me, de Pucini.\n› Acabar� el concert amb el Scherzo de la Tercera Simfonia de Beethoven.\nT�tols d'articles en diaris i revistes:\n› L'article ”Tribus urbanes“ fou publicat en El Temps.\nNoms de col�leccions de llibres o altres obres:\n› Est� en la col�lecci� ”Papers de Socioling��stica“.\nEls noms d'activitats organitzades amb una duraci� limitada (congr�s, confer�ncia, simposi, fira, curs, exposici�, m�ster, seminari, jornades, trobades, col�loqui...) s'escriu entre cometes quan el gen�ric no forma part del nom fixat de l'activitat, nom que s'escriu amb maj�scula nom�s en la paraula inicial (a part dels noms propis que eventualment integre). En canvi, quan el gen�ric forma part integrant del nom, este nom s'escriu sense cometes i amb maj�scula en tots els substantius i adjectius, incloent-hi el gen�ric:\n› Has vist ja l'exposici� "Els tresors pict�rics dels Borja".\n› A Sevilla es va celebrar l'Exposici� Universal de 1992.\n› S'ha matriculat en el curs "Els inicis de l'astronomia alexandrina".\n› S'ha matriculat en el Curs de Llenguatge Administratiu Valenci�.\n› Ha participat en les jornades "Les biblioteques p�bliques, espais d'integraci� social".\n› Ha participat en les III Jornades de Programari Lliure.\n› Ha presentat una pon�ncia al congr�s "Escola i fam�lia".\n› Ha presentat una pon�ncia al IV Congr�s del Partit Liberal.\n› Segons Fuster, ”La unitat col�loquial �s qui sost� un idioma, no la llengua escrita, i aquella �s m�s dif�cil d'aconseguir“.\nPer a ressaltar una paraula per a donar-li un segon sentit connotat, en alguns casos ir�nic o amb certa reserva o atenuaci�, o b� per a reproduir un �s anterior a manera de citaci�, es poden usar les cometes altes:\n› La pretesa "distracci�" va produir en realitat un greu accident.\n› Els "sabuts" de la reuni�, en realitat, no tenien ni idea del tema de qu� es tractava.\nEls t�tols de cursos, projectes, beques, premis, etc., no s'han d'escriure entre cometes, sin� en redona.\n�s de les cometes simples\nLes cometes simples s'usen en els casos seg�ents:\nPer a indicar que un fragment ha d'anar entre cometes quan va inserit en un fragment major amb cometes dobles altes:\nPer a indicar que una paraula o un fragment ha d'anar en cursiva, dins d'un text que s'escriu en cursiva sense formar un par�graf sencer:\n› El t�tol del llibre ser� Introducci� a l'estudi del ‘Curial e G�elfa’.\nPer a indicar que una paraula o un fragment ha d'anar en cursiva, dins del t�tol que encap�ala una obra, un cap�tol, un apartat o un art�cle period�stic:\n› INTRODUCCI� A L'ESTUDI DEL ‘CURIAL E G�ELFA’\nLa q�esti� de l'autor del ‘Curial e G�elfa’\nL'ad�u a l'‘apartheid’\n› L'apartheid ja pertany al passat. Per� una societat que ha viscut tants anys sota la pressi� d'un r�gim que ha institucionalitzat la segregaci� racial no pot oblidar tan f�cilment el color de la pell...\nPer a indicar el significat d'una paraula o expressi�:\n› El mot mesa significa ‘conjunt de persones que dirigixen una assemblea’.


Coneixement i oblit | FEEC – Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya\nIniciRessenyesEscaladaConeixement i oblit\nConeixement i oblit\nBerguedà - Pedraforca. Vèrtex #231\nA l’estiu, quan la calor assetja, els escaladors ens refugiem en ambients d’alta muntanya i parets a l’ombra. El Pedraforca és una de les destinacions preferides gràcies a la fresca de la seva cara nord. Hi ha moltes possibilitats, però la majoria de cordades escullen unes poques clàssiques. A continuació presentem una combinació de dues vies a la paret N del Calderer: una clàssica de tota la vida i una altra de força oblidada.\nDes del mirador de Gresolet (situat sobre el berguedà poble de Saldes) agafem el camí que puja al refugi Lluís Estasen. Un cop arribats al refugi enfilem el corriol cap a la cara N (surt a la dreta de la font). Hi trobarem marques blanques i inscripcions amb la paraula “Pany”. En 1 h serem a peu de paret. Per accedir a la cornisa on comença el Gran Díedre ho fem pel primer tram de la via Pany. És una escalada de baixa dificultat, però es recomana encordar-s’hi. Des de la cornisa un curt ràpel ens deixa al peu del Gran Díedre. També podem accedir a la via escalant l’entrada original del Gran Díedre (3 llargs de IVº/IV+) o per la Cerdà-Vergés (4 llargs de IV+/Vº amb un màxim de V+).\nEl tram del Gran Díedre no té pèrdua. Hem d’anar seguint l’eix del díedre durant tota la via. Cal anar en compte de no sortir cap a la dreta. Pot semblar més fàcil, però després costa tornar a la via. El pas més complicat d’aquest tram és al 4t llarg, on el díedre es tanca i es redreça. Des de la sortida del Gran Díedre hem de localitzar el sostre característic de la via del Tronc. Amb una grimpada ens plantarem a peu de via. S’inicia per unes grades fàcils fins que uns pitons a mà esquerra ens indiquen la placa a superar per atènyer la primera reunió (arbre). D’aquesta pugem a la base del sostre per creuar-lo en travessa a l’esquerra fins al punt dèbil que ens permet superar-lo en artificial. Sortint del sostre trobem uns passos força fins, però a mesura que ascendim les dificultats aniran disminuint. En dos llargs més de díedre obert ens plantarem al collet de la Cova.\nDel collet de la Cova baixeu amb alguna desgrimpada cap a l’E en direcció al coll situat al peu de l’agulla del Gat (marques taronges). Des d’aquest coll descendiu al S, primer per una canal i després per una tartera, fins a la gran tartera de l’Enforcadura. Davalleu-la i al seu final preneu un camí a mà esquerra que us durà al refugi Lluís Estasen. Calculeu-hi 1 hora.\n1a ascensió: Gran Díedre: J. M. Anglada i F. Guillamon, el 7.7.1957. Via del Tronc: J. M. Anglada i M. Muñoz, juny de 1971.\nDificultat: V+ i A1\nHorari: 5-6 h\nMaterial: cintes exprés, joc de tascons, joc de friends i estrep. Cordinos per llaçar pitons i ganivet per tallar els cordinos vells.\nEquipament: Gran Díedre: parabolts a les reunions i pitons durant el recorregut. Via del Tronc: només hi ha pitons als passos claus (bàsicament als 2 primers llargs). Les reunions (excepte la 1a que es fa en un arbre) s’han de muntar.\nTipus de roca: calcari de bona qualitat, tot i que en algun tram cal anar en compte.\nTEXT I FOTOGRAFIES: Jordi Cateura i Albert Macau