“Quan camines per Sant Petersburg tens la sensació de ser dins un museu que per sostre té el cel” - CENT PER CENT\n“Quan camines per Sant Petersburg tens la sensació de ser dins un museu que per sostre té el cel”\nCultura, L'entrevista, Societat\nDiego Blanco (Buenos Aires, 1969) va arribar a Manacor fa vint anys. Fotògraf i músic, ara ha exposat amb un èxit sense precedents a la ciutat russa de Sant Petersburg. Ens ho conta.\nCom expliques que un argentí arrelat a Mallorca com tu acabi exposant fotografia a Sant Petersburg?\nEs tracta d’una seqüència de situacions. Un amic em convidà a Geòrgia. Hi vaig estar 25 dies tocant a un hotel. D’allà vàrem anar a Moscou. I d’allà a Sant Petersburg. Era el meu primer viatge a Rússia, i em va sobrepassar. M’impressionaren les ciutats, la bellesa arquitectònica, i la gent, que vaig trobar agradable i pròxima, en contra de l’estereotip que en tenim, que ens fa pensar que són freds i seriosos. Els qui són així són una part de la societat molt específica. En general, la gent s’acosta, conversa, et conviden a prendre qualque cosa, et conviden a ca seva…\nPerò de moment, res d’exposicions.\nVaig pensar que hi voldria tornar, però ja amb el projecte fotogràfic de les dones flotants, en què retrat dones vestides davall l’aigua, com si fossin éssers aquàtics. Per això vaig visitar diverses galeries, i a Sant Petersburg, una s’hi va interessar. L’u de desembre de 2017 vaig fer l’exposició de les dones flotants. Va tenir molta repercurssió, no sols de gent, sinó de televisió i ràdio. La gent va estar molt interessada i agraïda.\nPerò eren fotos fetes aquí o allà?\nFetes aquí, a Cala Bona, Cala Millor, Porto Cristo… És un projecte desenvolupat a Mallorca i davall l’aigua. És una manera interessant de combinar els dies de platja i feina. Suposa una exploració del paisatge submarí, que és espectacular, i del de les dones, que és un misteri etern que mai es descobrirà. Fa set anys que faig feina en aquest projecte. A ells els interessava que l’exposició a Sant Petersburg fos pel desembre, que és quan gairebé no hi ha dia. Volien que els dugués llum, i l’exposició és molt lluminosa, certament.\nPerò tu el que has fet és una exposició sobre Sant Petersburg.\nSí. En aquella mateixa primera exposició em va contactar la gent de Capella, una acadèmia de música, la més antiga vigent a Rússia. M’oferiren de fer-hi una exposició donant la meva visió sobre Sant Petersburg. Era un desafiament molt interessant. Havia de cercar un fil conductor, trobar qualque cosa que m’entusiasmàs i que, alhora, fos diferent, perquè de fotos urbanes ja n’hi ha a milers i molt espectaculars. El maig del 2018 hi vaig anar una setmana només a fer fotos. No trobava res… però Sant Petersburg és ple de canals, de fet, en diuen la Venècia del nord. I vaig tenir la idea de mostrar el paisatge reflectit a l’aigua, però només la part reflectida. És una idea simple, però que no l’he vista en altra exposició i que és un bon fil conductor.\nCom és Sant Petersburg?\nÉs una ciutat poètica. És la poesia feta ciutat. Aquesta és la sensació. És com caminar dins un museu que té com a sostre el cel. Està unificada per la llum nocturna, monocromàtica de grocs. Les llums de la ciutat es reflecteixen en els niguls, per això fa la impressió de ser tan clara i resplendent. És una ciutat que gairebé no descansa.\nQuin format tenen les fotos?\nProporció de tres per dos, amb el mínim retoc fotogràfic. Les mides són diverses: 40×60, 120, 150… En tota, 26 imatges. I fetes sobre paper fotogràfic antic, que respecta perfectament el color. Vaig topar un molt bon impressor, allà…\nJa ha acabat el teu periple rus?\nNo. Ara l’exposició continua oberta, però a través de les xarxes, em contactaren per fer-me una entrevista des d’una associació sense ànim de lucre que havia d’estrenar un nou local, i hi faré una nova exposició que estarà emmarcada dins un festival, que, a més, m’han proposat de dirigir.\nRússia t’ha fascinat.\nSí. Jo hi cercava el contrast, i realment té una gent i unes cultures realment espectaculars que no tenen els Estats Units o Europa mateix. Estam avesats a créixer de la mà de Hollywood. A Geòrgia tenen el katxapuri, que només en pots menjar allà, i resulta que és més bo que la pizza. El menjar rus també és boníssim.\nS’hi pot veure en la teva exposició el Sant Petersburg soviètic?\nSí, hi ha el barri de Proletarskaya, de l’època comunista, amb edificis llargs i grisos, ombrívols, però mesclat amb el canvi que va tenir Rússia. Ara hi ha una cadena de restaurants, que estan numerats, com si fossin a l’època soviètica, i a mi m’encanta. Hi fan un menjar boníssim, barat, abundant i típic.\nHi ha llocs que no surten a la teva exposició perquè no es reflecteixen a l’aigua?\nLa plaça principal, per exemple, no té canal. I aquestes parts les vaig posar a una altra part de l’exposició. El metro és espectacular, i el funcionament és exquisit, tot i que no és un metro modern, funciona de manera perfecta. Les ciutats són completament netes.\nQuè passa en el món de l’art a Manacor i a Mallorca? Ja no queden galeries…\nEls anys 2000 vaig fer exposicions, i es venia qualque cosa… Però amb l’entrada de l’euro i la crisi tot es va desvaloritzar. A Manacor està ple d’artistes, el que preocupa és la falta d’interès de la gent per l’art.\nLes xarxes socials i la fotografia digital han canviat la concepció que es tenia de la fotografia, com ho vius tu?\nEl llenguatge fotogràfic ha canviat, i també la manera de fer feina i de mostrar la feina que fas. Els professionals fan feina a un nivell alt. I no n’hi ha tants. En un segon nivell, hi ha de tot, i tot depèn de com es mostrin a les xarxes. Tenir 30.000 seguidors a Instagram no vol dir que ja siguis bo. Hi ha artistes excel·lents que viuen en l’anonimat total.\nprevious post: “Apostam per eliminar aquest model d’un sol ús i lineal que resulta tan perniciós pel medi ambient”\nnext post: La invencible nissaga Darder-Bover


Cap Vermell - Serra de Son Jordi\nComentari d’una eixida a la Serra de Sant Jordi i un avís per als excursionistes\nDavant la impossibilitat de tornar a fer l’excursió al torrent de Pareis, ja que a causa de les pluges és desaconsellable, (i ja és la segona vegada que ajornam la sortida!), un grupet decidírem acabar una excursió frustrada pel mal temps el mes d’abril. Es tracta d’un volta per les serres de Sant Jordi. Aquesta eixida que ens durà un matí, és una sortida amb unes vistes magnífiques i un camí assequible que s’inicia a la Costa dels Pins.\nTot d’una pujam pel costat d'una torrentera, amb una pujada una mica agra, i arribam a un coll que ens permetrà seguir un itinerari, carenant de cim en cim. En arribar al coll seguirem cap a l’est fins pujar un promontori rocós, des d’on divisarem Canyamel.\nFent un pas, sense gaire dificultat, baixarem cap un tallafoc, en el qual es veu clarament el tirany cap a la Foradada, la pròxima aturada. Pujam per fer un parell de fotos i tornam a baixar per la vessant sud, per enfilar un caminoi marcat que ens durà cap s’Ovelleta.\nAquesta muntanyeta té una vista excepcional. A una banda, la Punta de n’Amer, Cala Bona, Cala Millor, Son Servera..., i altra, Canyamel, Capdepera, Cala Rajada, Sos Sastres... Per baixar, tornam unes passes enrere, i per la part nord feim un pas que voreja el penyasegat i ens du al Coll Baix. Des d’aquí, un camí molt marcat ens menarà altra vegada a la Costa del Pins, on entram per la zona del golf.\nAquesta eixida pot servir d’inici de la temporada següent.\n1. Pel que fa al Torrent de Pareis, els companys de Son Servera també han hagut d’ajornar la seva sortida i la faran el mes de juliol, hi ha la possibilitat d’anar-hi amb ells (per a completar un autobús). En saber les dates i la disponibilitat, ho oferirem per si hi ha algú interessat.\n2. Aviat us informarem del dinar/sopar fi de temporada en el qual us presentarem les propostes de la nova temporada.\nUnes fotos per animar


Aquests itineraris són fruit de l'esforç conjunt de moltes institucions i col·lectius: Ministeri de Medi Ambient i Medi Rural i Marí, Adif, Feve, Comunitats Autònomes, Diputacions, Ajuntaments i associacions ciutadanes. La Fundació dels Ferrocarrils Espanyols coordina, dinamitza i promou aquest Programa des de 1993.\nVies Verdes és una marca registrada, que identifica un recurs de qualitat, i compta amb una senyalització específica i exclusiva per a itineraris que reutilitzen el patrimoni ferroviari en desús.\nLes antigues estacions són rehabilitades per oferir nous serveis i equipaments (allotjaments, restaurants, museus...), contribuint al desenvolupament rural sostenible, al foment del lleure actiu i a la creació d'ocupació local.\nItineraris que ens apropen d'una forma respectuosa al nostre valuós patrimoni natural i cultural, impulsant un canvi de mentalitat a favor de la bicicleta i la mobilitat sostenible.\nSón recorreguts atractius i màgics, amb espectaculars viaductes, misteriosos túnels i evocadores estacions.\nUna proposta sorprenent i atractiva: itineraris fàcils i accessibles per a tots, segurs i sense trànsit motoritzat.


Nou material per l'estalvi d'energia en finestres - Notícies, enginyeria i projectes tecnològics, estalvi energètic | Urbantec Enginyeria i Projectes S.L.\nImaginem que el sol toca de ple la nostra finestra i això augmenta fins a límits incòmodes la temperatura de casa. Però hi ha un material deu vegades més prim que un cabell que aconsegueix rebaixar uns quants graus la temperatura de la finestra i, en conseqüència, de l’interior. I això, a més de confort, significa un gran estalvi en aire condicionat. Això és el que han aconseguit investigadors de l’Institut Català de Nanociència i Nanotecnologia (ICN2) i de l’Institut de Ciència de Materials de Madrid (ICMM-CSIC), amb la creació d'aquest nou material. El seu treball s’ha publicat a la revista Small.\nEl nou material és capaç d’eliminar calor i així refredar la superfície en la qual es col·loca sense cap consum d’energia ni emissions de gasos de cap mena. Està format per una matriu d’esferes de sílice de 8 µm de diàmetre -8 milionèsimes de metre, deu vegades més prim que un cabell humà. Comparat amb grans de sorra, tenen un volum un milió de vegades més petit.\nEl material s’inspira en el mecanisme de regulació de temperatura de la Terra, anomenat refredament radiatiu. El nostre planeta rep radiació ultraviolada del Sol i això fa augmentar la temperatura de la superfície. Però una part d’aquesta energia torna a l’espai com a radiació infraroja. Així la temperatura es regula. I precisament l’efecte hivernacle, provocat per gasos com el diòxid de carboni, fa que bona part d’aquesta radiació infraroja quedi retinguda i la temperatura de la Terra vagi augmentant. En tot cas, el que ha interessat els investigadors és que els principals responsables de l’expulsió de la radiació són els grans de sorra dels deserts.


Sense títol - Fundació MACBA\n300,5 x 80 x 4,5 cm (alt x ample x fondo)\nCol·lección MACBA. Fundació MACBA. Donació de l'artista\n“Jo no era a París quan Hains va trobar el primer cartell. Circulen diferents versions, però crec que el primer cartell el va agafar a París, al carrer Montparnasse, entre el bulevard Montparnasse i la cruïlla Edgar-Quinet. La policia el va emprenyar de seguida, perquè cada vegada que Hains agafa un cartell, la policia no triga a arribar.” Jacques de la Villeglé, amic i col·laborador de Raymond Hains, explica així l’origen de la pràctica urbana de recol·lectar cartells esquinçats per convertir-los en una operació de reapropiació, en una obra d’art. Hains va dur a terme aquesta pràctica des de 1949. Va anomenar-la affiches déchirées o cartells estripats.\nAmb aquesta pràctica se situava a prop dels décollagistes com Léo Malet, un surrealista de segona generació que proposava una reformulació del collage dadà. Mentre que el dadà, tot i subvertir els elements compositius de la superfície del quadre, no havia sortit de l’estudi de l’artista, el décollage abandonava aquest marc tradicional per incorporar un element de la nova cultura de masses: les tanques publicitàries o l’affiche américaine. Hains i altres décollagistes convertien el mateix acte d’estripar i arrencar capes de cartells al carrer en part del procés creatiu.\nLes dues obres de la Col·lecció MACBA són peces tardanes en la producció de Raymond Hains. Si bé al principi havia fixat els fragments de cartells damunt de teles, des de 1957 va utilitzar com a suport planxes de metall en obres conegudes com palissades, que condensen els trets més característics de la seva producció. Com a referències iròniques a la pintura de gran format de l’expressionisme abstracte, dilueixen la distinció entre el lloc i la matèria de l’art i la cultura del consum, i revoquen el mite del geni de l’artista. El mateix Hains, qualificant-se d’inaction painter o pintor de la inacció, qüestionava la idea de la firma de l’artista situant la pràctica artística al nivell del carrer. “Toulouse-Lautrec, per exemple, era un cartellista, i jo sóc un recol·lector, un rapinyaire de cartells estripats. I en contra del que sovint es pensa, no sóc un esquinçador, agafo els cartells estripats pels vianants”.\nUn cartell esquinçat carrega amb altres vides i usos, i acumula desplaçaments i transformacions. Hains es nega que la seva obra s’interpreti com una composició abstracta fruit de l’expressió subjectiva i individual. Desmarcant-se d’una lectura estètica de les seves obres, se situa més a prop de les teories situacionistes de Guy Debord i d’altres teòrics de la deriva i el detournement als quals es va avançar. Si bé fou Debord qui parlà de la psicogeografia i “l’observació als carrers de determinats processos fortuïts” com un principi de la seva obra, els desplaçaments constants per la topografia urbana de Raymond Hains, a la manera d’un nòmada o un flâneur, constitueixen també l’eix del seu treball. El fet que Hains s’apropiï de les tanques d’un espai habitualment colonitzat per la publicitat –i que converteix al públic en consumidor potencial– implica una rebel·lió i una elegia de l’acció i la topografia urbanes.


Àfrica - Marroc - Taller de viatges\nAtles central amb bicicleta de muntanya (8 Dies)\nÈtnies marroquines (9 dies)\nKasbahs llegendàries (8 dies)\nEl Misteri del Marroc (11dies)\nCity Break Marràqueix\nInici Àfrica Marroc\nEl Marroc (en àrab المغرب, al-Maḡrib, i en berber, Amrruk), oficialment el Regne del Marroc, és un Estat del nord d'Àfrica.\nEl nom complet àrab del Marroc és Al-Mamlaka al-Maghribiya que es tradueix com "el Regne Occidental". Al-Maghrib significa "l'Oest". Els historiadors medievals àrabs i els geògrafs històrics feien ús del terme Al-Maghrib al Aqşá, "l'Oest Llunyà" per diferenciar-lo de les regions històriques veïnes d'al-Maghrib al Awsat, "l'Oest Mitjà" (Algèria) i al-Maghrib al Adna, "l'Oest Proper" (Tunísia).\nLa llengua oficial del Marroc és l'àrab estàndard; el dialecte àrab del país es coneix com a àrab marroquí. A prop de 12 milions (o el 40% de la població total), la majoria dels quals viuen en àrees rurals, parlen la llengua berber, que existeix al Marroc en tres dialectes diferents: el tarifit, el tashelhiyt i el tamazight. El francès, que és la segona llengua oficial de facto, s'ensenya universalment i és la llengua principal per al comerç i l'economia; hom en fa ús en l'educació i el govern. S'estima que 20.000 marroquins al nord parlen el castellà com a segona llengua\nUna travessia en BTT al llarg d'alguns de les valls més salvatges de l'Alt Atles Central. Pedalejarem envoltats de muntanyes de més de 3.000 metres, travessant fèrtils valls i llogarets berber construïdes en tova, on ens allotjarem. El...\nAquest ruta està pensada per conèixer unes especials formes de viure i alhora prou diferents. L'aventura i l'hospitalitat, està garantida.\nLa Ruta de les Kasbashs, es la ruta dels dels oasis, dels palmerars i dels berebers del Atles, així com dels Tuaregs o dels homes blaus del desert en la zona de Tinfou.\nEl Marroc, una excel•lent proposta i ben a prop. Aquesta es la nostre ruta mes sol•licitada, doncs amb pocs dies, trobem infinitat de contrastos.\nMarràqueix és una ciutat única i completament diferent a la resta, fer turisme a Marràqueix és una nova i fascinant experiència sensorial: el color, sabor i olor que es respira des del moment que aterres no se't dissiparà fins a setmanes...


L'Auditori Municipal, reconegut com espai segur\nL'equipament ha rebut el distintiu 'Espai de cultura responsable'\nL’Auditori Municipal Miquel Pont ha obtingut el distintiu “Espai de cultura responsable” que concedeix el Departament de Cultura de La Generalitat de Catalunya i que acredita els espais i equipaments culturals que, d’una banda, adopten protocols sanitaris per prevenir la COVID-19 i, de l’altra, que es comprometen a adoptar programes d’inclusió social.\nL'Auditori Municipal és un dels 482 espais de Catalunya que formen part del Cens d’Espais de Cultura Responsables que la Generalitat va crear mitjançant l’aprovació del Decret Llei 44/2020, de 17 de novembre, amb el doble objectiu de donar seguretat al públic i de donar prestigi als espais i equipaments culturals.\nCom la resta d'espais que han obtingut el distintiu, l'Auditori ofereix seguretat davant la situació sanitària provocada per la COVID-19, compleix totes les condicions que les autoritats competents exigeixen en el marc del pla d’actuació del PROCICAT, i compta amb un protocol sanitari propi. A més, es fa corresponsable de minimitzar els efectes nocius que pot provocar l’aïllament social i es compromet a treballar per la inclusió social en l’àmbit cultural.\nAmb la voluntat de fer la cultura accessible per a tothom, l’Auditori incorporarà a partir de la propera temporada un servei de préstec gratuït de bucles magnètics individuals. Aquest és un mitjà de suport a la comunicació, que permet a les persones usuàries d’audiòfons o implants de so rebre un so més net i nítid, perfectament intel·ligible i amb un volum adaptat a les necessitats de cadascú.\nLa inscripció al Cens d’espais de cultura responsables és voluntària, i no és un requisit imprescindible per al funcionament normal dels equipaments, però mostra la implicació del sector cultural amb principis bàsics de la societat com ara la salut, la inclusió, la pluralitat, el respecte o la llibertat. Per tant, mostra el compromís assumit voluntàriament per assolir un nivell d’excel·lència alt d’acord amb el caràcter essencial que té la cultura per a la societat.\nPodeu consultar la llista d’equipaments i serveis inclosos al cens a https://cultura.gencat.cat/ca/serveis/cens-espais-cultura-responsables/llista-espais/.


Una imatge renovada per a la cuina - IKEA\nDes de la cuina, amb tot l’amor\nTant si estàs muntant una cuina nova com si n’estàs renovant una d’antiga, tenim moltes novetats per donar un aire nou al teu espai. Afegeix-hi una mica de color amb el nou frontal de cuina KALLARP. Porta un acabat brillant de color vermell fosc que serveix tant per als minimalistes com per a l’agitada vida familiar. La safata FULLSPÄCKAD, feta de bambú sostenible, és fàcil d’utilitzar i de portar allà on sigui. Descobreix els nous productes de cuina i menjador aquí sota!\nKALLARPFront de calaix20€\nAquesta temporada crea sensació a la cuina amb un frontal vermell fosc. El nou frontal de cuina té un acabat brillant. Pots triar un plafó de coberta del mateix color que el de la porta, o crear la combinació que més t’agradi.\nPostres que viatgen amunt i avall\nUna manera original de presentar els aliments. La safata FULLSPÄCKAD té una pràctica nansa per portar fàcilment el menjar de la cuina a la taula. El millor de tot és que és feta de bambú –un material natural renovable i de creixement ràpid– que la converteix en una elecció sostenible.


La Simfònica del Vallès uneix música i grafits - Revista Musical Catalana\nLa Simfònica del Vallès uneix música i grafits\nL’Orquestra Simfònica del Vallès (OSV) presenta la seva temporada a Sabadell pintant tres grafits del rostre de Beethoven a tres llocs emblemàtics de la ciutat. Així, fidel a l’esperit innovador que caracteritza les darreres temporades de concerts de l’OSV i al seu caràcter dinamitzador social, la formació vallesana durà a terme una acció encreuada entre grafiters, els músics de l’Orquestra i la ciutat de Sabadell. Aquesta no és la primera vegada que l’OSV apropa la música clàssica al carrer; la mobilització espontània o flash mob “Som Sabadell” –amb prop de 7,5 milions de visites al portal de Youtube– n’és un altre exemple, com també ho és apropar la música clàssica a les escoles, als centres socials i a les presons.\nAmb aquesta acció, que consisteix en la creació d’un grafit amb la figura de Beethoven a tres punts de la ciutat, es donarà el tret de sortida de la temporada de concerts de l’OSV a Sabadell. Una temporada que comença el divendres 23 de novembre amb el Requiem de Fauré –amb el Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana i sota la direcció del titular de l’OSV, Rubén Gimeno– al Teatre La Faràndula de Sabadell.\nL’acció d’art urbà serà a càrrec de l’Associació Grafftastics en col·laboració amb músics de l’Orquestra, i començarà el diumenge 11 de novembre al mur de l’Euterpe, entre les 12 i les 2 del migdia. La segona acció tindrà lloc a la plaça de Miquel Crusafont i Pairó, que pertany al Centre Metal·lúrgic, durant la tarda-nit del divendres 23 abans del concert d’inici de temporada, i la tercera, amb data encara per determinar, tindrà lloc en una de les biblioteques de la Xarxa Municipal.\nA més del grafits de Beethoven, es realitzarà una filmació de l’acció que emfatitzarà tant el món dels grafits, com el de la música clàssica. Aquest vídeo serà fet de manera desinteressada per Slidemedia amb Fausto Morales al capdavant. És la primera vegada a Sabadell que es fa una acció d’aquesta mena unint música clàssica i art grafiter.\nGrafftastics és una associació d’artistes del grafit que engloba escriptors de grafits i altres artistes urbans de tendències amb inquietuds similars, tot integrant, en una mateixa direcció, artistes de grafits de procedència i estil diferents. L’associació té com a finalitat difondre les arts plàstiques al carrer i vol apropar-se a la ciutadania. Grafftastics ha estat l’organitzadora durant 4 anys del Festival Internacional Walls Talk, amb una important repercussió en l’àmbit nacional i internacional. També organitzen exposicions col·lectives, i xerrades col·loquis.\nLa pianista veneçolana Gabriela Montero\nLa nova temporada de concerts de l’OSV a la ciutat de Sabadell oferirà sis programes als espectadors sabadellencs, amb un cartell que inclou participacions de luxe, com la de la pianista veneçolana Gabriela Montero –que interpretarà el Concert Emperador de Beethoven l’1 de febrer al Teatre Principal– o el Ludwig Trio com a formació solista en el Triple Concert de Beethoven el 5 d’abril al Teatre Municipal La Faràndula de Sabadell. La temporada es completa amb el Festival de valsos i danses el 29 i 30 de novembre a La Faràndula, el guitarrista Juan Manuel Cañizares interpretant el Concierto de Aranjuez el 18 de gener a La Faràndula i, tancant la temporada, Behzod Abduraimov interpretant el Concert per a piano i orquestra núm. 1 de Txaikovski el 24 de maig al Principal.


conjunt escultòric a la basílica de Sant Marc (Venècia)\nDescripció i origenModifica\nEl naixement del símbolModifica\nEls carros de guerra amb quatre cavallsModifica\nSímbol de l'emperadorModifica\nLes curses de carros es van incorporar com un element més del jocs romans. Era una de les atraccions preferides pel públic, i es van celebrar fins ben entrada l'antiguitat tardana. A l'Imperi Romà d'Occident s'organitzaven curses de carros tant a Roma com a Milà, residència imperial durant el segle IV. Teodoric el Gran (455-526) no mostrava cap entusiasme per les curses de carros, però les considerava necessàries per finançar l'afició favorita del poble, l'espectacle d'homes i cavalls formant els equips Verd, Blau, Blanc i Vermell desafiant-se mútuament a recórrer sis voltes al l'hipòdrom. Contràriament, el papa Fèlix IV (526-530) va condemnar el clergat de Ravenna per demostrar massa interès en l’entreteniment circenc, el qual, deia, danyava les seves ànimes. A l'Imperi Bizantí les curses de carros es van celebrar fins a l'any 1.200.\nLa creació de l'esculturaModifica\nMètode de la cera perduda indirectaModifica\nLa ubicació a ConstantinobleModifica\nL'hipòdrom de Constantinoble es va convertir predominantment en un espai cerimonial, perdent gradualment la seva funció d'espai per carreres de quadrigues; la funció més important era la proclamació dels emperadors, però també s'hi executaven els criminals, se celebraven els triomfs, i les faccions dels Blaus i els Verds enfrontaven les seves diferències. L'última cursa de carros registrada a Constantinoble va tenir lloc el 1200 i no es va celebrar a l'hipòdrom, sinó al pati del palau Blachernae. Després de 1203, quan el costat oest de l'hipòdrom va cremar durant la Quarta croada, ja no se celebrà cap cursa més.\nEl Tractat entre l'Imperi Romà d'Orient i la República de Venècia de 1082 va decantar l'equilibri de poder a favor dels venecians, concedint-lis la capacitat de comerciar per tot l'Imperi sense haver de pagar aranzels. La relació entre el vell imperi i la ciutat que anava incrementant la confiança en si mateixa no era fàcil, i a finals del segle xii es va trencar. L'any 1167 l'emperador Manuel I va derrotar els hongaresos, accedint a la costa de l'Adriàtic; aquest fet provocà que els venecians sentissin amenaçades les seves rutes de comerç. A partir d'aquí les accions i reaccions de cada part, van anar empitjorant les relacions i s'entrà en un espiral de càstigs, sancions i bloquejos que distorsionaren greument el comerç a la Mediterrània oriental. Finalment, l'emperador bizantí Aleix II i un grup de representants venecians entre els que havia Enrico Dandolo acordaren l'any 1187 tornar a l'statu quo previ, però la desconfiança i el desig de venjança havia quedat arrelat.\nEl botí de guerraModifica\nInstal·lació a Sant MarcModifica\nEls anys de la República VenecianaModifica\nDesprés de la col·locació dels cavalls al segle xiii, la façana no va patir cap més transformació d'importància exceptuant la que va tenir lloc a principis del segle XV. Les obres fetes en aquesta ocasió se centraren en dos elements: en primer lloc la decoració de la lluneta del nivell superior de la part central de la façana, rere els cavalls, fou reemplaçada per un gran finestral semicircular; els relleus existents van ser traslladats a la Porta del Fiori, a la cara nord de la basílica.  En segon lloc, s'afegiren uns adorns escultòrics al llarg de la cresta de la façana que s'aixequen com l'espuma d'una ona. Gentile Bellini, en la seva obra Processió a la plaça de Sant Marc de 1496, pintà la nova façana.\nLa campanya d'ItàliaModifica\nPosicionaments sobre el saqueig d'obres d'artModifica\nEmplaçament a ParisModifica\nDesprés de les victòries franceses sobre els austríacs a Ulm i Austerlitz el 1805, Napoleó va proclamar als seus soldats que tornarien a casa entre arcs triomfals, i decidí construir-ne dos a París. El primer, conegut actualment com l'Arc de Triomf de l'Étoile, fou iniciat el 1806 i la seva construcció no va finalitzar fins al 1836, molt després de la caiguda i mort de Napoleó. Impacient davant la lentitud de les obres, un nit de febrer de 1807 a les onze del vespre Napoleó va ordenar a Pierre-François-Léonard Fontaine, un dels seus arquitectes oficials, de tenir preparats per l'endemà al matí cinc cents treballadors per començar a condicionar la ubicació del segon arc de triomf que s'edificaria a la Plaça del Carrusel, davant del Palau de les Teuleries, de forma que els treballs començaren ràpidament. L'arc de Triomf del Carrousel es construí fent servir com a model l'Arc de Constantí, el qual es troba encara al costat del Colosseu de Roma.\nTrasllat definitiu a VenèciaModifica\nUn canvi de políticaModifica\nLa majoria de l'opinió pública francesa tenia un criteri diferent, i estava radicalment en contra de la devolució de les obres d’art. La premsa anglesa va fer un seguiment proper de la polèmica, i fins i tot, el diari Courier va publicar un article el 18 d'octube de 1815 escrit, pretesament, pels propis cavalls de Sant Marc, titulat “Adieu dels Cavall de Bronze al parisencs”. La carta començava amb "No hauríem d’haver actuat de la manera característica del lloc del nostre origen, que era una de les ciutats de Grècia més reconegudes per la seva educació, si la nostra residència entre vosaltres no ens hagués ensenyat a considerar-ho com un deure, a no deixar-vos sense donar les gràcies per l’amable rebuda que ens féreu. Sempre amb reticència ens van traslladar de Corint a Roma, de Roma a Bizanci, de Bizanci a Venècia i de Venècia a París". La carta censurava fortament el comportament de Napoleó; per exemple, “un únic home entre vosaltres ens recordà la indignitat d’August, la crueltat de Neró i la hipocresia de Domicià..” i acabava amb l’advertiment als parisencs de que no desitgessin tornar-los a veure a París a un preu tant car, el de la sang de dos milions de francesos.\nSignificats del conjunt escultòricModifica\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Cavalls_de_Sant_Marc&oldid=29145571»\nDarrera modificació: 6 gen 2022 a les 23:31\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 6 gen 2022 a les 23:31.


El vicepresident del Patronat d'Havaneres, Domingo Soler, ha anunciat hui que el Consell d'Administració, que està format en un 90% per persones alienes a la política i vinculades a la cultura i el cant coral, ha aprovat un pressupost de 900.000 euros per l'any 2018, amb el que "seguirem treballant en la imatge corporativa de Torrevieja a través de l'havanera ", ha dit l'edil, qui ha puntualitzat que tots els membres de el Consell van votar a favor i només hi va haver una abstenció.\nA més, es va aprovar incrementar la subvenció de les corals de Torrevieja fins a un màxim de 15.000 euros així com l'aprovació de les factures relatives a l'allotjament dels participants i el jurat de la darrera edició de l'Certamen Internacional d'Havaneres i Polifonia i l'expedient de contractació per la producció, gravació i realització de la gala d'el premi de l'Certamen Internacional. En el transcurs de el Consell es va donar compte de la resolució de la Intervenció General de l'Ajuntament pel qual José Pérez, qui realitzava les funcions d'interventor durant els últims 27 anys, cedeix el lloc al consell a Víctor Soler, viceinterventor de l'Ajuntament. Domingo Soler va tenir paraules d'agraïment a Pérez "per l'excel·lent tasca que ha realitzat durant tot este temps" i li ha desitjat al seu successor "el millor".\nEn un altre ordre de coses, el regidor ha anunciat algunes novetats que es van a desenvolupar al voltant de la feina de Patronat. Així, Soler ha comentat que en 2018 es va a recrear el I Certamen Nacional d'Havaneres que va tenir lloc el 1955 "per recuperar l'esperit amb què va néixer l'esdeveniment que seguim celebrant 63 anys després i que forma part ja de la nostra identitat". En este acte, que tindrà lloc al juliol al costat de l'Monument a l'Coralista, es recuperarà l'estructura d'aquella primera trobada en què van participar duos, trios i grups corals. A més es cantaran les obligades de llavors 'Tu' i 'Julia'.\nSoler també ha comentat que s'instal·laran en diferents platges de Torrevieja escenaris perquè, patrocinats per firmes comercials de la ciutat, els cors puguin actuar i portar a la nit la música a estes espais.\nA més, el regidor ha recordat que en la 64a edició de l'Certamen Internacional d'Havaneres i Polifonia els cors de Torrevieja actuaran el primer dia i el Certamen, que a partir d'este any se celebrarà de l'22 a l'28 de juliol, es tancarà amb el lliurament de premis. Fora de l'Certamen, uns dies més tard, i perquè puguin actuar en el tornaveu i accedir a les subvencions, les corals que formen part de el Consell d'Administració del Patronat i normalment no actuen dins de l'Certamen pujaran a l'escenari de les Eres de la Sal .\nDades 63è Certamen Internacional d'Havaneres i Polifonia\nDomingo Soler també ha fet públics la puntuació que van obtenir els guanyadors de l'últim Certamen Internacional d'Havaneres i Polifonia i les dades d'entrades a la mateixa. Així, la coral Kammerchor Manila de Filipines, que va resultar guanyadora de la modalitat d'havaneres, ho va fer imposant-se per només sis centèsimes (89,66 punts sobre 89,60) a l'Youth Choir Kamer de Letònia, qui va guanyar en polifonia per quatre punts a este cor filipí (94,40 per 90,40).\nEl regidor ha anunciat que "anem a lliurar a un premi a la coral espanyola que més puntuació servei, sempre que superi els 70 punts". Pel que fa a la recaptació, Soler ha afirmat que "mai s'havia fet tanta taquilla". El Certamen ha suposat 23.432 euros i "només hem tingut un 10% d'invitacions davant els anys 2013 i 2014 que estiguas xifres superaven el 30%". En total van assistir 9.272 espectadors, el que suposa que amb un aforament màxim per nit de 1594 persones, s'haja tingut una mitjana diària de 1324,57.\nL'edil ha informat que segueix treballant perquè el nostre Certamen siga reconegut com a Bé Immaterial de la Humanitat per la Unesco i col·laborant amb l'Institut Cervantes i la Universitat d'Alacant. I en este sentit ha anunciat que "seguint l'estela del Club de Roma i per potenciar els llaços a través de l'havanera amb tothom" anem a portar a Torrevieja a ambaixadors de tot el món "perquè vinguin a explicar la seua visió política del seu país i que es portin també la nostra essència, que és l'havanera i el nostre Certamen".


La piràmide de la dieta mediterrània s’actualitza | Consumer\nLa nova versió de la guia alimentària afegeix elements culturals i referents a l'estil de vida\nPer María Manera 10 de novembre de 2011\nEn paraules de l’Organització de les Nacions Unides per a l’Alimentació i l’Agricultura (FAO), “la famosa dieta basada en fruites i verdures fresques ha decaigut i es troba en estat moribund a la seva pròpia àrea”. Davant aquesta situació, més aviat pessimista, es coneix l’encertada iniciativa de la Fundació Dieta Mediterrània: l’actualització de la seva principal guia alimentària, amb la finalitat d’adaptar-la a l’estil de vida actual. La nova piràmide de la Dieta Mediterrània s’ha dissenyat i consensuat per part de nombroses entitats internacionals i experts de disciplines diverses (nutrició, antropologia, agricultura, sociologia) i està traduïda a múltiples idiomes.\nLa nova versió de la piràmide alimentària inclou indicacions d’ordre cultural, social i gastronòmic, unides de forma intrínseca a l’estil de vida mediterrani. Tot això sense oblidar la mateixa lògica de funcionament de les tradicionals cuscús o arròs, sobretot integrals.\nVerdures i fruites fresques: cinc al dia.\nL’aigua com a beguda habitual (les infusions sense sucre o els brous baixos en greix i sal poden contribuir a la hidratació).\nL’oli d’oliva ha de ser el principal greix utilitzat per cuinar i amanir.\nUn grapat de fruita seca (sense sal) i llavors poden ser un excel·lent aperitiu.\nDues racions diàries de productes làctics baixos en greix, com a iogurt o formatges baixos en greixos, poden contribuir a una alimentació saludable.\nA la setmana, poden incloure’s:\nLlegums, una excel·lent font de proteïnes i hidrats de carboni, que hauria de consumir-se un mínim de dues vegades per setmana.\nAlternar entre peix (dues racions), carn magra (dues racions) i ou (de dos a quatre racions).\nAmb menor freqüència, poden ingerir-se la carn vermella i la processada.\nEn la recomanació de “sol de manera ocasional i amb moderació” destaquen el sucre, els caramels, els pastissos, la brioixeria, els sucs de fruita i les begudes ensucrades, els gelats, les patates xip, la mantega i margarines, entre uns altres.\nEstil de vida en l’alimentació mediterrània\nL’estil de vida també s’inclou en el concepte global d’alimentació mediterrània. Les recomanacions d’aspectes qualitatius comencen amb un element que no es pot obviar: activitat física diària. Aquesta pràctica, típica de la cultura mediterrània i possible gràcies al seu clima, es tradueix en llargs passejos, la cura de l’horta i el jardí i les eternes estones de joc actiu a l’aire lliure, entre uns altres.\nUn altre tret característic dels països de la conca mediterrània és la migdiada, que queda reflectida en la piràmide de la dieta mediterrània amb la recomanació de “descans adequat”. També es podrien incloure com tal les tranquil·les converses entre veïns i amics. En relació a aquest repòs en companyia, figura un tercer element que envolta a la guia mediterrània: la convivència, especialment la relacionada amb l’alimentació (la sobretaula o la celebració de festivitats al voltant dels menjars, entre altres).\nEn un entorn agrícola tan ric i divers com el mediterrani, i en l’era en la qual els aliments ecològics, de producció local o amb denominació d’origen, prenen protagonisme, la proposta de la Fundació Dieta Mediterrània no podia oblidar fer referència a la importància de consumir aliments de temporada, frescs i mínimament processats. Aquests han de ser de producció local i respectuosa amb el medi ambient, que faci èmfasi en els productes tradicionals i respecti així la biodiversitat agrícola i cultural.\nDIETA MEDITERRÀNIA: TAN CONEGUDA COM IGNORADA\nL’alimentació mediterrània és un dels patrons dietètics més saludables del món. Múltiples estudis demostren els seus beneficis en l’àmbit de la prevenció de malalties cardiovasculars, diabetis i síndrome metabòlica, entre uns altres. Tal com afirma el catedràtic de Nutrició Patrimoni Immaterial de la Humanitat, la qual cosa pot ser una bona manera de contribuir a la seva promoció. A pesar que la població ha sentit múltiples vegades el concepte “dieta mediterrània” i ho associa amb salut, els estudis indiquen que en les últimes dècades ha disminuït l’adherència a aquest patró alimentari i, destaca l’Organització de les Nacions Unides per a l’Alimentació i l’Agricultura (FAO), “la famosa dieta basada en fruites i verdures fresques ha decaigut i es troba en estat moribund a la seva pròpia àrea”.\ndieta mediterrània hábitos-ca pirámide nutricional-ca\nCrítiques a la iniciativa “El meu Plat”


Burjassot privatitza la brigada d’obres : Esquerra Unida de Burjassot\nPosted by EUBurjassot on Dimecres, Juliol 19, 2017 · Leave a Comment\nEsquerra Unida denuncia que l’equip de govern de Burjassot vol privatitzar el funcionament de la brigada d’obres, com va fer de forma recent amb l’obertura i manteniment dels parcs municipals. La proposta de l’equip PSOE-Compromís és crear un servici d’obres d’emergència gestionat per una empresa privada.\n“El manteniment de parcs, el cobrament d’impostos, ara la brigada d’obres… Curiosa forma de defensar els servicis públics el fet de deixar-los morir i privatitzar-los com fan els governs de dretes. Este era el canvi i la renovació de la socialdemocràcia? Complir fil per randa l’agenda neoliberal?”, explica José Camarillas, portaveu d’EUPV.\n“No amb el nostre suport. Un govern d’esquerres no es plantejaria mai privatitzar els servicis bàsics més elementals, sinó que eixiria a recuperar la gestió del subministrament de l’aigua, la recaptació d’impostos i la neteja, en mans de la totpoderosa Fomento, amb la qual cada vegada estem més endeutats”, assenyala el regidor comunista.\nFiled under Burjassot, Portada · Tagged with


Mas consuma el desmarcatge de Puigdemont: «No puc ser partícip d'una separació» | NacióDigital\nL'expresident es queda al PDECat, subratllarà el perfil institucional, treballarà per refer la unitat a Junts i es compromet a evitar baralles electorals amb el seu successor\nper Oriol March, Barcelona | 14 de setembre de 2020 a les 12:15 |\nArtur Mas, aquest dilluns als jardins del Palau Robert. | ACN\nDesprés de mesos de silenci, l'expresident Artur Mas s'ha pronunciat públicament aquest dilluns sobre el trencament entre Junts per Catalunya (JxCat) i el PDECat. En una roda de premsa als jardins del Palau Robert, a escassos metres del seu despatx, Mas ha assegurat que "volia i vol" l'acord entre els dos actors, i que per això s'ha mantigut en silenci durant tot aquest temps. Tanmateix, malgrat aquesta voluntat que hi hagi entesa, ha remarcat que no pot ser "partícip" d'una separació. "Després de trenta anys d'estar treballant per projectes que sempre buscaven la suma i la integració, i l'aconseguien, no puc acabar la meva trajectòria en un projecte que pot portar a la separació", ha asseverat l'expresident de la Generalitat, que no tornarà a primera línia però s'esforçarà, diu, per refer la unitat de l'independentisme.\n"Si no he parlat malgrat que passaven coses molt rellevants i molt fortes era només per un motiu: no perjudicar qualsevol possibilitat d'acord dins l'espai de Junts. Aquest acord hi ha de ser, he intentat en les darreres setmanes i mesos perquè hi fos, i sabia que si jo parlava en els moments de la negociació les meves paraules podien ser malinterpretades o utilitzades per raons espúries, interessades o partidistes per presentar-me com a culpable de qualsevol desgavell. Jo volia i vull l'acord, i per això vaig mantenir silenci durant molt de temps", ha ressaltat l'expresident de la Generalitat, que ha ressaltat la seva "influència" dins l'espai polític que representa.\nEl dirigent de l'antiga CDC ha criticat que "molta gent" parli per ell, i que per això ha volgut sortir públicament a parlar. També ha remarcat que hi ha coses que l'interpel·len directament, en relació a "decisions" que no el poden "deixar indiferent". Què l'ha obligat a parlar? Que Puigdemont i molts càrrecs institucionals del PDECat estripessin el carnet, i que es remodelés el Govern que ha deixat fora la formació nacionalista, moviment justificat pel president de la Generalitat, Quim Torra, per "reforçar" l'executiu de cara a la crisi del coronavirus. "Això no és neutre ni gratuït", ha indicat.\n«Traïcions», travetes i mirades de reüll: anatomia de la ruptura Junts-PDECat\nAbans de la pandèmia es va estar a prop d'un acord, però la negativa del partit de Bonvehí a desaparèixer, el pols per la marca i la remodelació de Govern han desfermat les hostilitats\nL'expresident ha apuntat que no farà "res" que es pugui "interpretar" com una "confrontació" amb Puigdemont. "Tinc prou sentit institucional com per no facilitar el que voldrien molts, que és una baralla entre nosaltres dos. No la veureu en quatre anys, no la veureu ara. Em quedo al PDECat, subratllo el meu perfil institucional i no entro en baralles amb Puigdemont", ha ressaltat. Ha indicat que no formarà part de llistes electorals ni del Govern, i només ha assegurat que aspiraria a tenir algun tipus de paper en cas que hi hagués una entesa global dins de Junts.\n"Vull treballar per recuperar la unitat", ha apuntat Mas, en referència a la trencadissa global dins de l'independentisme i també dins de Junts. S'ha mostrat "trist, decebut i empipat" quatre anys després del pas al costat motivat pel veto de la CUP. "És difícil parlar d'unitat davant dels altres quan a dins no la podem garantir del tot", ha remarcat l'expresident de la Generalitat, que també ha defensat tant la refundació de CDC -que va acabar reformulat en PDECat- i també la tria del seu successor a Palau.\nEntre les qüestions que han molestat Mas hi ha el cessament d'Àngels Chacón com a consellera d'Empresa i Coneixement. "O toques totes les parts del Govern o no fas res", ha apuntat en referència al fet que el president Quim Torra només expulsés dirigents de Junts i del PDECat. Ha definit Chacón com una "dirigent emblemàtica" i ha apuntat que el seu adeu encara ha portat més complicacions en tot l'espai per arribar a una entesa. De moment, el partit ja s'ha desmarcat de JxCat en votacions al Parlament.\n🗣 #PresidentMas: "jo no marxo d'allà on ja era. No m'he mogut, com tampoc ho ha fet tanta altra gent. El Partit Demòcrata no és un projecte antic, només té 4 anys." pic.twitter.com/pb7GWFBRAu\n— Partit Demòcrata 🎗 (@Pdemocratacat) September 14, 2020\nMas, per ara, s'ha desmarcat de Puigdemont i ha evitat sumar-se al projecte de Junts, de la mateixa manera que el 2018 no va fer-se de la Crida Nacional per la República. L'expresident, que va fundar el PDECat i també va ser qui va triar personalment el seu successor a Palau l'any 2016, es manté com a militant del partit sorgit de la refundació de CDC, i la formació de David Bonvehí compta amb ell per fer campanya. Qui té més possibilitats de ser candidata, en cas que hi hagi trencament definitiu a les urnes, és l'exconsellera Chacón, cessada el 4 de setembre en plena ruptura a JxCat.\nL'expresident de la Generalitat ha mantingut múltiples contactes amb tots els actors al llarg dels últims mesos, tot i que ha evitat tenir protagonisme públic en les negociacions. Pel seu despatx hi ha passat Bonvehí, ha mantingut contactes amb Jordi Sànchez -secretari general de Junts- i també ha parlat amb Puigdemont. Es van veure presencialment a Brussel·les fa més d'un any, després de les eleccions europees, i van enfilar un acord perquè el PDECat transités cap a JxCat. Aquest mandat es va aprovar en un consell nacional del partit el desembre del 2019, però les negociacions -amb la Crida, primer; amb Junts, després- no han fructificat i l'espai s'ha dividit.\nEls presos -Josep Rull, Jordi Turull i Joaquim Forn- s'han alineat amb Puigdemont, especialment després de veure com la direcció del PDECat rebutjava una proposta d'encaix que es basava en una assemblea constituent de càrrecs electes de JxCat. Malgrat les trucades als membres de la cúpula de Bonvehí, la iniciativa no va prosperar i va ser finalment retirada. Va ser en aquell moment que es va activar públicament la fundació del nou partit sota les sigles de Junts, una qüestió que està judicialitzada.\nComplir els acords "signats"\nPer què ho està? Els afins a Puigdemont i a Sànchez van prendre el control del partit instrumental que operava sota el nom de Junts per Catalunya, en aquell moment dominat pel PDECat. Ho van fer a través d'una assemblea telemàtica celebrada el 27 de juny -amb la col·laboració de l'advocat Joaquim Jubert, ara encarregat de redactar la ponència organitzativa de Junts- que va situar Carles Valls, alcalde de Balenyà, com a president momentani. Un moviment que Bonvehí considera fraudulent i que ha portat als tribunals, que hauran de decidir de forma preliminar el 25 de setembre. Mas ha indicat en la roda de premsa que els compromisos signats "s'han de complir", i ha apuntat que el moviment de Junts ha comportat conseqüències "indesitjables".\nMarc Solsona, portaveu del PDECat, assegurava la setmana passada en una entrevista a NacióDigital que, en cas que la justícia els doni la raó i Puigdemont perdi el control sobre les sigles de JxCat, la formació de Bonvehí no les farà servir. "Nosaltres complim els acords", va assenyalar Solsona. Durant la negociació per la reordenació de l'espai, es van signar dos documents -un a càrrec de Bonvehí i Sànchez; l'altre també incorporava la firma de Puigdemont- en els quals les parts es comprometien a no fer servir la marca de Junts per Catalunya -creada el 2017 per les eleccions al Parlament- en cas que les converses derivessin en trencadissa, com ha passat fins ara.\nPolítica, JxCat, Junts per Catalunya, PDECat, Carles Puigdemont, Artur Mas, David Bonvehí\nPer Agapitu el 14 de setembre de 2020 a les 15:13\nQui va obrir la porta al desgavell dels darrers vuit anys, culminat amb el nomenament -a dit- del Vivales com a successor. Un gran estadista, veritat?


FISIOTERÀPIA BORGES S.L.P. - FISIOTERÀPIA I OSTEOPATIA\nAquest és un dels grans motius de consulta que rebo. Molta part de la població ha patit o patirà en algun moment de la seva vida dolor lumbar.\nLa majoria de gent el relaciona a males postures, sobreesforços, caigudes... però en moltes ocasions aquest no és l'origen, o no l'únic.\nAvui en dia degut als mals hàbits de vida gran part de la població pateix alteracions/molèsties digestives. Quan un òrgan pateix alguna alteració les seves demandes d'O2, nutrients... augmenten i l'organisme el prioritza davant el teixit múscul-esquelètic relacionat. Generant en aquest teixit una disminució d'aportació d'O2, i fent que el teixit comenci a patir i mostrar símptomes, com ara el DOLOR HIPÒXIC.\nUn aparell digestiu alterat pot causar dolor hipòxic a lumbars, zona lumbosacra, pelvis, malucs i cuixes.\nAquest dolor es caracteritza per:\n- L'aparició acostuma a ser progressiva, sense causa aparent.\n- Empitjora amb el repòs (ja que la falta de moviment disminueix encara més l'aportació d'O2), i especialment a la nit, a causa de l'activació dels òrgans seguint els ritmes circadians.\n- Millora amb el moviment. Però si és excessiu aleshores empitjora.\n- No millora amb antiinflamatoris, millor amb analgèsics.\n- És un dolor difús, difícil de localitzar.\n- Millora amb l'aplicació d'escalfor, massatge i/o mobilització de la zona.\nLa falta d'O2 i nutrients al teixit múscul-esquelètic a més del dolor hipòxic causarà una fibrosi del teixit. Amb el temps és fàcil observar canvis visibles a la pell de la zona, com ara canvis en la coloració, textura i aparició de petits capil·lars (l'organisme crea nous vasos sanguinis per millorar l'aportació d'O2 i nutrients).\nCom ja sabeu, l'osteopatia és un conjunt de tècniques de teràpia manual amb les que tractem el cos en la seva globalitat.\nEl TGO és una tècnica de mobilització articular, que es basa a dur a terme moviments amplis i més aviat lents, just al contrari que les tècniques d'alta velocitat com les manipulacions estructurals directes.\nÉs una tècnica indolora i segura; una bona alternativa quan hi ha alguna contraindicació per realitzar manipulacions directes, o també es poden complementar quan la manipulació no acaba de reajustar la mecànica articular.\nEl TGO ens permet avaluar la mobilitat i les seves restriccions i actuar sobre elles. Per tant, és una tècnica exploratòria i de tractament.\nSón unes maniobres practicades a tot el cos, seguint un protocol;\nTenen un ordre precís.\nS'adapten al ritme del teixit que treballem (dur o tou). Hem de tenir la "sintonia" amb la vibració natural dels teixits. Així, segons la naturalesa o l'estat físic del pacient, adaptarem el ritme i la intensitat dels moviments.\nS'efectuen seguint línies de tensió i bloqueig.\nTenen en compte la integritat articular, perquè en fer servir "palanques llargues" (les extremitats), amb algunes d'aquestes mobilitzacions arribem a zones més distals. A part de repercutir en les articulacions que treballem, incidim també en estructures més llunyanes com columna, medul·la, sistema nerviós central, sistema circulatori, vísceres, etc.\nAmb el TGO, directament o indirectament, desplacem elements líquids del cos i harmonitzem el seu moviment natural. Un correcte moviment dels fluids ens ajudarà a l'autoregulació de l'organisme.\nÉs una tècnica de mobilització articular global.\nÉs indolora i segura.\nServeix tant per explorar com per tractar.\nA part de l'aparell locomotor, pot aportar beneficis a altres sistemes (circulatori, nerviós, visceral...).\nÉs com una "recepta màgica", que ens beneficiarà globalment i mai ens perjudicarà.\nEs pot adaptar a qualsevol pacient (edat, sexe, estat físic...), per la qual cosa es pot considerar que no té contraindicacions.


Ribó es presenta a les primàries per a renovar el seu “pacte amb la gent” i “consolidar el canvi”\nL’actual Alcalde de València assegura que la seua voluntat és “reeditar el Govern de la Nau” en la pròxima legislatura\nL’actual Alcalde de València, Joan Ribó, ha anunciat de forma oficial aquest matí la seua candidatura a les primàries de Compromís com a cap de llista. I ho fa amb un projecte que pretén “renovar el pacte amb la ciutadania de 2015” amb “honestedat en majúscules”, una gestió econòmica “millor que la de la dreta” i amb una clara aposta per la sostenibilitat i la modernitat.\nEn concret, allò que persegueix és un pacte basat en el diàleg amb el veïnat i amb diferents grups polítics “que ha funcionat fins al moment”, ja que, segons ha posat com a exemple, l’actual Govern de la Nau ha aconseguit aprovar els pressupostos municipals en temps i sense entrebancs. Així, a la qüestió de tornar o no a un tripartit, Ribó ha sigut clar en la qüestió: “La meua voluntat és reeditar el Govern de la Nau”.\nEn aquest sentit, el líder de la formació valenciana ha dit que hi ha dues opcions, “continuar mirant cap al futur o mirar cap arrere”, en referència a les candidatures de la dreta, que en les seues paraules “volen tornar al passat”, encara que no ha posat nom. Per això, ha defensat el seu projecte de “govern plural” i amable amb les persones a través del seu lema de campanya, ‘Jo amb Ribó’, que es basa en cinc eixos.\n‘Jo amb Ribó’ és el nom escollit per a la campanya de les primàries del candidat\nEl primer pilar és ‘València de les persones’, que es refereix a l’augment de les ajudes socials a les famílies, la gestió eficaç i honesta del Consistori o l’eixida del Pla d’Ajust, “que ha demostrat una millor gestió que la de la dreta”. ‘València, ciutat dels barris’, en segon lloc, es basa en les actuacions que s’han fet en les diferents zones de la ciutat quant a infraestructures, mercats o nous espais, com el Parc Central.\nEl tercer eix és el de ‘València verda’, amb què ha fet referència a la nova concepció europea de la capital per l’anell ciclista, el nou sistema de mobilitat “menys contaminant i sostenible” i la protecció de l’Horta. A continuació, Ribó ha defensat ‘València cultural i popular’ com a quarta línia amb la menció de projectes que han equilibrat i combinat la cultura elitista i la dels barris, així com les festes. ‘València oberta i participativa’ és l’últim dels blocs de la seua campanya, on ressalta des de la diversitat social i cultural de la ciutat fins als pressupostos participatius.\nAquests cinc eixos han sigut els que han inspirat l’empresa de disseny Democracia Estudio, autora de la identitat gràfica de la candidatura de Joan Ribó, a elaborar els cinc cartells de les primàries de Compromís, amb el lema ‘Jo amb Ribó’.\nD’altra banda, Ribó ha assegurat que no es planteja “no guanyar” i que des de Compromís es pretén ampliar el nombre de regidors i regidores, encara que sí que vol continuar amb el PSPV i València En Comú. Per a ell, huit anys són adequats per a aconseguir els reptes, per això ha explicat que després de la pròxima legislatura no tornarà a presentar-se. “I si ara no eixira, ja em plantejaré si continuar o no”, ha afegit.\nL’actual alcalde també ha aprofitat la seua presentació oficial per a valorar el treball que han fet les seues regidories i ha assegurat que ha sigut molt positiu i clau per al canvi. A més, ha volgut deixar clar que el tripartit ha funcionat bé i que hi ha hagut tensions puntuals, però que ha primat la convivència i que “la personalitat de cadascú és positiva”.\nFinalment, Joan Ribó ha valorat l’obertura de les primàries del seu partit i les 33 candidatures que es presenten per a 30 posicions diferents. “Són perfils molt variats: homes i dones, més majors i més joves, amb més trajectòria en política i vingudes de fora de l’àmbit polític, gent treballadora, professionals, autònoms… i de tots els districtes de la ciutat. Aquestes primàries són l’enveja de tot Espanya”, ha afirmat.\nPer a votar cal ser major de 16 anys i estar empadronat al municipi. Totes les persones interessades a participar han d’apuntar-se abans de l’1 de març i podran votar telemàticament des del 6 fins al 8 de març (amb un enllaç que les persones inscrites rebran al seu e-mail i que després s’haurà de validar amb un codi que rebran en un missatge SMS) o, presencialment, el dia 9 de març.


Màrqueting bidireccional televisiu – Interactiva digital\nMàrqueting bidireccional televisiu\nLes marques ja comencen a demanar als seus consumidors que protagonitzin els seus espots televisius. Empreses d’alimentació com Gallina Blanca i Cola-Cao han apostar per abolir la unidireccionalitat i demanen la col·laboració dels espectadors per fer els anuncis televisius. Mitjançant vídeos casolans, han d’explicar les experiències amb els productes.\nLa influencia de les xarxes socials i Internet han fet que els consumidors vulguin tenir més protagonisme a la creació dels valors de les marques, les opinions dels usuaris cada cop tenen més importància. Amb aquesta estratègia, es busca la identificació i apropament del consumidor amb la marca, fent que sigui més fàcil mantenir el client.\n7 Abril 2010 interactivadigital\tInternet, Marketing, Televisió\n@jaguimera Lamentable 56 minutes ago


La Vilanova reina al setembre faller - Diari Serpis\nDiumenge, 16 gener, 2022\nLa Vilanova reina al setembre faller\n– La Falla La Vilanova acapara els dos primers premis del monuments d’especial\n– La Falla Plaça Prado s’emporta els dos segons premis demostrant any darrere any la seua competitivitat.\nL’obra de l’artista gandià José Sanchis era sense cap dubte la millor Falla de la categoria d’Especial un treball molt ben realitzat amb una composició i acabats de qualitat i acorde a les mesures del lloc de plantà de la Falla.\nDe segur on hi ha hagut més competència ha sigut en l’elecció del primer premi del monument infantil, on l’artista local Ausiàs Estrugo ha realitzat una magistral falla amb el lema “Imaginarium” per a la comissió de la Falla Plaça Prado.\nEl millor de les Falles és que es cremen i el 2022 serà un nou any per a celebrar les falles al mes de març, i si pot ser gaudint de la festa alliberats de la pandèmia.\nLa Vilanova regna al setembre faller\nArticle anteriorTavernes adapta les Festes Majors per a gaudir amb seguretat d’activitats per a tota la població\nArticle següentRobatori amb violència d’un menor a Gandia\nLleuger repunt de la pressió hospitalària a la Safor\nEl Magnànim publica El monstre. Les presons de la Inquisició a València d’Albert Toldrà


Es Caló – Alternativa per Artà\nVisita a les excavacions de la naveta des Caló\nLa regidora de Patrimoni, Aina Comes, va visitar el passat dimarts el jaciment de la naveta des Caló, on fou atesa pel director de la primera campanya d’excavacions que s’hi ha dut a terme, Àlex Valenzuela, i alguns col·laboradors com Tonyo Alcover de l’Imedea. Amablement, el director ens ha fet arribar aquesta mica de descripció:\nUn dels trets característics de les primeres comunitats prehistòriques a Mallorca és la construcció de les navetes. Als redols des Caló de Betlem s’ubica una d’aquestes navetes que ha estat, durant aquests darrers dies de juliol, objecte d’una petita intervenció arqueològica. Les feines han estat dirigides per un grup d’investigadors de l’Institut Mediterrani d’Estudis Avançats (CSIC-UIB) que han comptat amb la col·laboració de diversos voluntaris. La campanya d’enguany s’ha centrat en desbrossar l’àrea i realitzar un sondeig de 4 m2 a la cambra interior de l’estructura. Els resultats preliminars indiquen que es tracta d’una naveta d’uns 15 metres de llarg per 7,5 metres d’ample amb un bon estat de conservació. La seqüència estratigràfica documenta que l’indret va ser ocupat per un període de temps molt curt. Els materials recuperats estan ara en procés d’estudi, així com la realització d’una datació de carboni-14.\nPublicat el Agost 4, 2015 Gener 25, 2016 Autor alternativaCategories BlogEtiquetes Colònia de Sant Pere, Es Caló, Patrimoni1 comentari a Visita a les excavacions de la naveta des Caló


Article del PSOE del mes d'octubre: “Cent llocs de treball que es perden a Puçol”\nTal com contempla el Reglament de mitjans de comunicació aprovat en 2008, els grups polítics municipals tenen dret a publicar en la web municipal un article d'opinió sobre cada ple que es realitze i un altre de tema lliure cada mes. Este és el text enviat pel Partit Socialista en el mes d'octubre, titulat “Cent llocs de treball que es perden a Puçol”.\nLa major empresa de Puçol, i tot un símbol en esta població, amb uns cent (100) treballadors de mitjana durant els últims quatre anys (75 fixos, 25 eventuals), tancarà les seues portes.\nUna empresa que ha emprat a tres generacions de ciutadans de Puçol al llarg dels seus 60 anys d'existència i una de les més antigues de l'Horta Nord (es va fundar en 1953), finalitzarà la seua activitat a causa del capritx d'una multinacional italiana propietària de la marca Cointra, FERROLI, traslladant a Burgos la producció de calfadors, per mitjà de la presentació d'un expedient de “acomiadament col·lectiu” per a tota la plantilla, adduint raons econòmiques i organitzatives.\nCent llocs de treball que es perden a Puçol per l'avarícia d'una empresa, la passivitat del Govern Valencià i Municipal i l'aplicació de la Reforma Laboral, aprovada pel Partit Popular, que destruïx ocupació en compte de crear-la.\nI diem davant de la passivitat del Govern Valencià, perquè des de l'any 2007 (data en què es va realitzar l'últim ERE en Cointra), es va exigir un compromís d'inversió de 1.2 milions d'euros en Cointra, per a modernitzar l'empresa i mantindre els llocs de treball, a canvi d'una ajuda de 14.000 euros per cada una de les prejubilacions, que van ser cinquanta-quatre (54).\nMai el Govern Valencià del Partit Popular va fer un seguiment de les inversions que mai es van realitzar, i ara no els hem vist exigir el manteniment dels llocs de treball.\nAlgun ciutadà sap la posició del nostre Govern Municipal sobre esta pèrdua de llocs de treball i riquesa en el nostre poble?\nÉs que no els importa?\nHan realitzat gestions tant El Govern Valencià com El Govern Municipal del Partit Popular per a intentar que l'empresa no tanque i es quede a Puçol?\nTan propensos ells a manifestacions grandiloqüents, “l'ocupació el primer” com posen de manifest en el seu programa electoral, i com no es cansa de repetir la regidora d'Hisenda.\nAra donen la callada per resposta!\nDes del PSOE continuarem denunciant davant dels ciutadans, l'actitud de la Direcció de Cointra, així com la passivitat dels Governs Central, Autonòmic i Municipal.\nEstes són les conseqüències de la Reforma Laboral: cent llocs menys de treball a Puçol i més jóvens sense ocupació.


Els serveis educatius municipals de Constantí presenten la seva oferta formativa per al curs 2017-2018\nAquest dimecres 13 de setembre s’ha fet a la Sala de Plens de l’Ajuntament de Constantí la presentació de l’oferta formativa dels serveis educatius municipals per al curs 2017-2018. L’acte ha comptat amb la presència de l’alcalde, Oscar Sánchez, la regidora d’Ensenyament, Dolors Fortuny, la directora de l’Escola d’Adults municipal, Gemma Santos, i el director de l’Escola de Música, Josep Boada.\nFins al 24 de setembre està obert el període de matriculació als cursos i tallers de l’Escola d’Adults per al curs 2017-2018. La seva directora, Gemma Santos, ha destacat que l’oferta formativa del centre es basa en realitzar "una sèrie d’accions adreçades a la millora de competències professionals de les persones del municipi per tal de potenciar principalment la inserció laboral de la població aturada". En aquest sentit, ha destacat que l’oferta formativa es basa en diversos blocs, i "l’escola permet l’accés de la persona adulta a diferents nivells d’ensenyament, un procés que comprèn des de l'alfabetització fins a la formació reglada (online) per a l'obtenció de títols oficials com el graduat escolar en educació secundària o proves d’accés a grau superior". Com en cursos anteriors, es manté també l’aula mentor, un sistema obert, lliure i a distància que ofereix una àmplia i variada oferta de cursos de qualitat (més de 150) que permetran la formació en diferents àmbits (social, sanitari, turisme, medi ambient, empresa, informàtica, etc.)\nCom a ensenyaments complementaris es mantenen els cursos de català al través del Consorci per la Normalització Lingüística des dels nivells inicials fins al nivell superior, els cursos d’altres llengües com l’anglès (diferents nivells), i els tallers d’informàtica. L’oferta formativa es complementa amb els habituals tallers de memòria, cuina o història.\nEn aquesta oferta formativa, la directora de l’Escola d’Adults ha destacat especialment l’apartat de la formació ocupacional, i l’aposta "per l’acció formativa com una via per millorar la qualificació professional i la capacitat d’inserció laboral de la població". En aquest sentit, l’Ajuntament de Constantí s’ha presentat novament a la convocatòria del FOAP 2017, per tal de poder desenvolupar cursos de formació totalment subvencionats pel SOC (Servei d’Ocupació de Catalunya) que permetran l’obtenció de certificats de professionalitat. A més es realitzaran altres de cursos de formació ocupacional com el curs de carretoner, manipulador d’aliments, productes fitosantiaris, etc...\nLes inscripcions es poden realitzar fins al 24 de setembre, tots els matins de 10 a 13 h. i a la tarda de 17 a 19.30 hores a l’Escola, al carrer Sant Pere 49. El curs s’iniciarà el 4 d’octubre.\nPel que fa a l’Escola municipal de Música, el seu director Josep Boada ha destacat que la proposta formativa segueix la línia dels cursos anteriors. L’oferta formativa, adreçada a alumnes a partir dels 4 anys i sense límit d’edat, es divideix en dos grans blocs: les especialitats instrumentals, que inclouen guitarra, saxo, violí, clarinet, piano, bateria, flauta travessera i cant; i d’altra banda les agrupacions i formacions instrumentals o vocals de l’Escola, com són la Banda Municipal, els Conjunts Instrumentals i la Coral de nivell elemental. L’any passat es va estrenar amb èxit el Taller de Batucada, i per aquest curs es vol posar en marxa una Coral adreçada a joves i adults. Totes dues formacions tenen com a objectiu aprofundir en la dimensió social, col·laborant en actes públics que es fan al municipi. La regidora d’Ensenyament, Dolors Fortuny, ha confirmat que tant la Batucada com la Coral s’inclouran dins del projecte del Pla Educatiu d’Entorn.\nLes classes a l’Escola de Música, que ja compten amb prop d’uns 70 inscrits, s’iniciaran el proper dilluns 25 de setembre.


Pàgina d'inici\tAgenda\tFesta de la Llum i Fira de l’Aixada\nDel 21 al 26 de febrer de 2012 - Manresa (Bages)\nL'any 1333 una llarga sequera va afectar la ciutat de Manresa amb conseqüències nefastes. Es va decidir construir una séquia per portar aigua del Llobregat fins als camps de la població, però el bisbe de Vic es va oposar que la séquia passés per les terres del bisbat. Conta la llegenda que el 21 de febrer de 1345 un raig de llum misteriosa va entrar a l’església del Carme procedent de Montserrat. Aquest succés va fer canviar de parer el bisbe de Vic, que el va interpretar com un senyal diví i va concedir el permís a l’obra. La construcció d’aquesta séquia va permetre el desenvolupament de Manresa durant els segles posteriors.\nLa Festa de la Llum s’ha mantingut fins avui, i se celebra juntament amb la Fira de l’Aixada, un mercat medieval que el rei Carles II va concedir a la ciutat el 1686 en reconeixement de l’activitat comercial i la influència manresana en la pagesia de la comarca. Durant dos dies tot un campament medieval es desplegarà al barri vell de la capital del Bages. Artesans, músics, joglars i bruixes ompliran els carrers i es reviuran els oficis dels seus habitants de fa 800 anys: picapedrers, espardenyers i esclopers, vidriers, cistellers… També hi haurà jocs infantils, exposicions de falcons i espectacles teatrals que recreen el miracle.


El Parlament europeu dona llum verda a un blindatge laboral de mínims | icag.cat\nEl Parlament europeu dona llum verda a un blindatge laboral de mínims /\nEl Parlament europeu dona llum verda a un blindatge laboral de mínims\nLa directiva ratificada per la cambra de la UE unifica un paquet de drets que afectaran principalment treballadors de plataformes, sota demanda o de la llar\nEl Parlament de la Unió Europea ha aprovat aquest dimarts una directiva que agrupa un paquet de mesures de protecció laboral per als ocupats dels 28 estats membre. Les disposicions que unifica la directiva beneficiaran principalment els treballadors "atípics", és a dir, aquells amb jornades laborals canviants i poc rutinàries. És a dir, molts dels treballadors de l’economia de plataformes, els professionals que operen sota demanda o les empleades de la llar.\nNo obstant, les mesures aprovades aquest dimarts pel Parlament europeu ni s’aplicaran immediatament (el període de transposició a la normativa de cada país és de tres anys), ni són de tall ambiciós concretament per a Espanya, ja que molts de les modificacions que introdueix ja estan incloses en la seva legislació. Els juristes consultats aplaudeixen la iniciativa, tot i que també l’assenyalen com una oportunitat perduda en molts aspectes.\nLa directiva obliga les empreses a millorar la informació i transparència de les condicions de treball que transmeten als seus empleats, una mica amb especial rellevància en alguns països de l’est d’Europa. També els oficis que operen sota demanda, que a molts països de la UE (no és el cas d’Espanya) s’articulen sota el contracte de zero hores, és a dir, el treballador no té un mínim i només cobra si hi ha comandes. Al Regne Unit més de mig milió de persones té un contracte d’aquest tipus.\nEl text aprovat per la cambra europea també tindrà especial incidència en els treballadors de l’economia de plataformes, al voltant de les quals les noves formes empresarials han generat un nombrós debat jurídic. "La definició que fa la directiva de treballador no resol l’actual debat sobre si els repartidors de plataformes com Glovo o Deliveroo són o no falsos autònoms, ja que aquestes continuen qüestionant que no existeix subordinació entre les parts", considera la professora de dret laboral d’Esade, Anna Ginès.\nLa investigadora considera que la introducció d’una presumpció de laboralitat, és a dir, que fossin les empreses les que haguessin de demostrar que la seva relació amb els "col·laboradors" és d’autònoms tancaria un debat que actualment s’estén per tot Europa. "Caldrà esperar que el Tribunal Suprem unifiqui jurisprudència", coincideix el catedràtic de dret del treball de la UAB, Eduardo Rojo. Un element que sí que reforça la directiva de cara a la legislació espanyola, segons assenyala Rojo, és la càrrega de prova en els empresaris en cas d’acomiadament d’un treballador per motius ideològics, sindicals o d’exercici dels seus drets laborals.


Clúster MAV a Construmat 2017 - Clúster de Materials Avançats de Catalunya\nEl Clúster de Materials Avançats de Catalunya va presentar el passat 23 de maig a la fira de Construmat la ponència “Com seran els materials del futur?”\nEls materials per a la fabricació de tot el que ens envolta evolucionen, i ho fan seguint unes tendències que, a grans trets, mouen el món. Actualment són: la personalització, les noves funcionalitats, la presència dels multimaterials, la sostenibilitat i les noves tecnologies. Aquestes tendències es poden aplicar també al sector de la construcció de la mateixa manera que s’incorporen en altres sectors.\nEls materials, ja siguin amb origen bio o en base a materials reciclats, híbrids, amb una funcionalitat afegida o amb un procés de fabricació o aplicació diferenciat, formen part de la solució per a cobrir les necessitats de la societat com l’economia circular, la customització i l’eficiència energètica.\nOferir materials com formigons fabricats amb un elevat percentatge de material reciclat que permet cobrir necessitats actuals de vials específics amb una aparença “natural” i més lleugers, com l’ARIPAQ, o l’ús del formigó HALF, formigó amb un alt rati de propietats mecàniques per pes, gràcies als reforçats amb fibres que permeten reduir la matèria emprada, així com els elements de reforç en l’edificació, són exemples existents que mostren la realitat d’aquestes tendències. La hibridació de materials com el CARBONSPINE (perfil amb exterior d’alumini i interior de carboni), poliuretans resistents a la intempèrie com el SOLIDSURFACE PUR, o els nanomaterials aplicats per a obtenir millorar les propietats dels materials representen noves tendències que entren en el sector.\nLes tecnologies disruptives formen part del futur dels materials, fent que la impressió 3D aplicada en el sector de la construcció sigui una realitat, així com l’ús de robòtica adaptativa, l’ús de minirobots en l’edificació o els drons en el control d’obres entre d’altres.


transferències | BonDia Diari digital d'Andorra.\nInici / transferències\nUn moment de la reunió de cònsols celebrada avui a Encamp.\nDt., 01/06/2021 - 22:04\nEls set comuns han acordat en la reunió de cònsols celebrada aquest migdia presentar una demanda administrativa al Govern per a la regularització de les transferències de l’any 2017. Malgrat que això suposa un pas més, necessari també per arribar a la Justícia, els mandataris han assegurat que les converses amb l’executiu continuen i que esperen arribar a un acord.\nLlegir més sobre Recurs dels comuns contra el Govern per les transferències pendents\nUn moment de la reunió de cònsols celebrada aquest dijous a Canillo.\nDj., 15/04/2021 - 22:31\nEntre els comuns no hi ha preocupació sobre el cabal comunitari que hauran d’assumir arran de l’acord d’associació amb la Unió Europea (UE).\nLlegir més sobre Els comuns demanen diàleg sobre el cabal comunitari que hauran d’assumir\nUn moment de la reunió de cònsols de dimarts passat celebrada al Comú d’Escaldes-Engordany.\nDl., 08/03/2021 - 02:00\nEl titular de Finances i portaveu del Govern, Eric Jover, en la compareixença d’aquest dimecres posterior al consell de ministres.\nDc., 03/03/2021 - 22:34\nJover admet estar “sorprès” per l’informe sobre les transferències\nEl ministre de Finances i portaveu de l’Executiu, Eric Jover, s'ha mostrat aquest dimecres “sorprès” per l’informe jurídic anunciat pels comuns que els dona la raó i avala el deute pendent del Govern corresponent a les transferències del 2017.\nLlegir més sobre Jover admet estar “sorprès” per l’informe sobre les transferències\nUn moment de la reunió de cònsols d'avui.\nDt., 02/03/2021 - 17:58\nUn informe jurídic avala la demanda dels comuns sobre les transferències pendents\nL’informe jurídic encarregat pels comuns avala la reclamació de les corporacions en relació a la regularització de les transferències del Govern de l’any 2017.\nLlegir més sobre Un informe jurídic avala la demanda dels comuns sobre les transferències pendents\nEl projecte guanyador del concurs d’idees del nou parc d’Encamp.\nDj., 28/01/2021 - 22:48\nEl Comú d’Encamp defensa que tots els projectes per al nou parc complien el plec\nEl Comú d’Encamp assegura que els nou projectes participants en el concurs d’idees per al nou parc respectaven el plec de bases. I és per aquest motiu que no se’n va excloure cap.\nLlegir més sobre El Comú d’Encamp defensa que tots els projectes per al nou parc complien el plec\nRosa Gili i Josep Majoral en la compareixença posterior a la reunió de cònsols.\nDt., 19/01/2021 - 21:46\nEls set comuns consideren que el Govern els deu 7 milions d’euros en total corresponents a les transferències del 2017.\nLlegir més sobre Els comuns reclamen en bloc les transferències que els deu Govern\nLlegir més sobre Martí retreu a López que “faci demagògia” amb les transferències\nEl cap de Govern, Antoni Martí, i el president del grup mixt, Josep Pintat, ahir al Consell.\nDv., 19/10/2018 - 00:55\nL’adaptació de les transferències al TC tanca la reforma competencial\nNovament gràcies als vots dels parlamentaris d’Unió Laurediana-Independents de la Massana Josep Pintat i Joan Carles Camp, ara fa un any al grup liberal, i de la consellera general independent, Sílvia Bonet, el Consell General va aprovar ahir la modificació de la Llei qualificada de transferències als comuns per adaptar-la a la sentència del TC, tancant així la reforma competencial.\nLlegir més sobre L’adaptació de les transferències al TC tanca la reforma competencial


Inici/L8. La formació normativa/Sistemes APPCC avançat\nSistemes APPCC avançat\tucf\t2021-11-25T12:53:41+02:00\nL’anàlisi de perills i punts de control crítics, és un procés sistemàtic i preventiu per a garantir la seguretat alimentària. L’objectiu d’aquest curs és anar més enllà en el compliment dels requisits legals de l’aplicació dels plans d’autocontrol per garantir un producte innocu per a tots els nostres clients, inclús col·lectius amb certes dificultats como poden ser persones amb al·lèrgies i/o intoleràncies alimentàries.\nLa formació en l’anàlisi de perills i punts de control crítics és obligatòria per a tots els professionals que interaccionin amb aliments dels pacients.\n*Personal de cuina, responsables de cuina, responsables de qualitat i altre personal que manipuli aliments que tingui interés en els\nOnline amb tutoria\n1.Breu descripció del sistema de l‘APPCC.\n2.Definició i classificació dels perills alimentaris i al·lèrgens. Contaminacions encreuades. Plans d’autocontrol avançats.\n3.Pla de control d’al·lèrgens.\n4.Control de l’etiquetat.\n5.Pla de control de traçabilitat.\n6.Identificació de matèries primeres.\n9.Gestió de productes no conformes.\n10.Pla de formació i capacitació del personal.\n11.Bones pràctiques de manipulació en la gestió dels al·lèrgens.\n12.Visions bàsiques del control del frau i el “Food Defense”.


Què és? – Pas a pas\nPas a Pas és un projecte impulsat per la Regidoria de Participació de l’Ajuntament de Xàbia. En marxa des del curs 2014-2015, Pas a Pas és un projecte inquiet i en avanç continu que reflexiona al voltant la manera en que els xiquets i les xiquetes viuen la ciutat\nLa intenció de Pas a Pas és fer que les nostres ciutats s’ajusten a la mida de la infància. Fem èmfasi en recuperar el costum d’anar caminant al col·le com a primer pas perquè els nostres menuts recuperen la relació com el lloc on viuen, perquè ho coneguen i l’amen.\nEntenem que esta preocupació només es pot afrontar de manera conjunta. Per això el treball de Pas a Pas es sosté en el recolzament de múltiples persones, com son les mares i els pares, els col·legis, les AMPA, el comerç, la policia local, el veïnat al complet!. Perquè es deure de totes les persones que habitem Xàbia, acompanyar a les nostres xiquetes i el nostres xiquets mentre creixen.\nLa idea de treballar junts no tindria sentit si faltés la peça més important: els xiquets i les xiquetes. En Pas a Pas decidim donar-los tot el protagonisme del projecte. Ho fem, no per generositat paternalista, sinó perquè hem comprovat que podem ensenyar-nos molt mirant la ciutat des de la seua perspectiva. Observar la ciutat mitjançant els ulls de la infància ens torna una espontaneïtat que, sense adonar-nos, perdem al fer-nos adults.\nAmb gran sensibilitat, el pedagog italià Francesc Tonucci diu que una ciutat bona per la infància és un ciutat bona per a totes les persones. Eixa és la màxima aspiració de Pas a Pas: fer de Xàbia una ciutat amable, educativa, sostenible, viva i justa.


L'Idescat confirma un creixement del 3,4% de l'economia catalana el 2015\nEl sector de la construcció ha crescut un 3,4%\nEls sectors dels serveis i la construcció han liderat l'increment\nActualitzada 17/03/2016 a les 11:32\nL'Institut d'Estadística de Catalunya ha confirmat un creixement del 3,4% de l'economia catalana el 2015 respecte l'any anterior, fins a assolir la xifra de 214.927 milions d'euros. Aquesta augment coincideix amb les estimacions que va fer a principis de febrer el mateix Idescat i el Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda. Segons l'Idescat, aquesta xifra «consolida la recuperació de l'economia catalana», ja que es torna a taxes de creixement que no es registraven des del 2007. El sector que ha liderat el creixement ha estat el de serveis, amb un 3,6% respecte el mateix període de l'any anterior, seguit de la construcció (3,4%) i la indústria (2,7%). En canvi, l'agricultura va registrar una variació anual negativa (-1,2%).\nLa demanda continua la tendència encetada l'any anterior, amb una contribució positiva de la demanda interna, que creix amb un 4%, i una aportació negativa del saldo estranger, amb un descens del 0,5% però més moderada que l'any anterior.


Viva Belgrado, L'Hereu Escampa, Lang i Doble Capa: quatre en un a Fabra i Coats | Barcelona Cultura\nViva Belgrado, L'Hereu Escampa, Lang i Doble Capa: quatre en un a Fabra i Coats\nLa pròxima cita amb el cicle Concerts Pròxims de Fabra i Coats promet emocions fortes: hi ha quatre grups convidats, alguns tanquen gira, d'altres presenten discos nous i alguns més arriben de l'altra banda del món. Cita el divendres, 23 de febrer.\nConcerts Pròxims és un cicle musical de Fabra i Coats que mira d'oferir als espectadors i espectadores una visió diferent dels artistes, propiciant el tracte directe i les distàncies curtes en uns concerts íntims i acollidors.\nEl d'aquesta setmana té com a caps de cartells els Viva Belgrado, una banda de Còrdova que ha editat un segon disc especialment madur i accessible, Ulises, i que, després de fer girar el seu post-rock alternatiu per vint països i en prop de 150 escenaris de tot el món, ara tanca gira a Barcelona, on sonaran temes com Calathea o Ravenala.\nAmb ells, L'Hereu Escampa presentarà un nou treball, com sempre en la línia punk que caracteritza la banda. Es titula Pren la matinada i és un nou lliurament del duet format per Carles Generó i Guillem Colomer, una altra mostra de l'emo i punk en català que caracteritza els de Manlleu. No us ho perdeu, perquè és el primer disc nou que treuen en quatre anys.\nLa banda japonesa Lang aprofita que està enregistrant un àlbum a casa nostra per oferir una mostra del seu folk alternatiu hibridat amb els ritmes més hardcore i contundents. Tanca la llista de convidats de la nit Doble Capa, una banda de Madrid creadora d'un blues rock guitarrero i sense concessions de caire instrumental com el que sona a Suave con la canoa, el seu disc.\nSi voleu saber més coses sobre la pròxima cita del cicle Concerts Pròxims, doneu un cop d'ull al web de Fabra i Coats o bé al Facebook de l'esdeveniment.\nData de publicació: Dimecres, 21 Febrer 2018\nFree-jazz i folk grec en el concert de Xylouris White a Fabra i Coats\nPocs projectes musicals són tan fascinants com el que protagonitzen el músic de Creta George Xylouris i el...\nEleanor Friedberger, cançons amb aroma de revolta grega\nLa cantant nord-americana presenta els temes del seu darrer disc a la sala VOL el dijous 15 de novembre....


La Cotorra de la Vall: DE INTERÉS per a tallers de reparació i neteja de vehicles de Tavernes\nDE INTERÉS per a tallers de reparació i neteja de vehicles de Tavernes\nL’Ajuntament de Tavernes ha publicat en la plataforma de contractació del sector públic una licitació d’ofertes per a contractar el “Manteniment,reparació i neteja dels vehicles del parc mòbil de l'Ajuntament de Tavernes de la Valldigna”.\nLa licitació es presenta per a quatre lots distints:\n- Servei de reparació i manteniment d’automòbils per valor de 9.356,93 euros\n- Servei de reparació i manteniment de camions per valor de 46.356,80 euros\n- Servei de reparació i manteniment de motocicletes per valor de 12.364,94 euros\n- Servei de neteja de mitjans de transport municipal per valor de 2.200,00 euros\nEls valors indicats són a l'any i amb amb IVA inclós\nLes empreses interessades a presentar licitació ho poden fer a qualsevol o a tots els lots, no hi ha limitació en la presentació, però no obstant no es podrà adjudicar més d’un lot a un licitador, tot amb l’objectiu de preservar la competència i afavorir el repartiment del mercat, i una participació més efectiva de les PIMES en el mercat de la contractació pública. S'exceptua de la norma quan l'aplicació obligaria a deixar desert un lot.\nLes característiques del contracte comporta que l’adjudicatari ha de tindre un local dins del casc urbà en el terme municipal de Tavernes.\nEl contracte es firmaria per a 2 anys, i prorrogable a 2 anys més, o siga un màxim possible de 4 i tots en conjunt impliquen un el valor estimat de 255.558, 76 euros IVA inclòs.\nEls interessats poden presentar la documentació requerida fins el dia 25 de juny en les oficines municipals i es preveu l’obertura dels sobres en ofertes sobre el dia 30 de juny.\nPublicat per La Cotorra de la Vall a 5:53


La Seu d’Urgell acull aquest diumenge el Campionat de Catalunya de Ciclocròs — Ajuntament de la Seu d'Urgell\nSou a: Inici Notícies La Seu d’Urgell acull aquest diumenge el Campionat de Catalunya de Ciclocròs\nLa zona de l’Horta del Valira de la Seu d’Urgell serà l’escenari aquest pròxim diumenge 19 de desembre del Campionat de Catalunya de Ciclocròs (CX) 2021, la cita més important de la temporada del ciclocròs català. Així ho han anunciat aquest migdia en roda de premsa el tinent d’alcalde i regidor d’Esports de l’Ajuntament urgellenc, Carlos Guàrdia, i el president del Sprint Club Andorra i de l’Escola Purito, Emili Pérez Font.\nEn la presentació del campionat, Carlos Guàrdia ha explicat que la Seu d’Urgell té les aptituds òptimes per desplegar un seguit de disciplines esportives com el ciclocròs. “L’especificitat del nostre ecosistema esportiu van fer que l’any 2019 s’apostés per organitzar la Copa Catalana de Ciclocròs-1r Gran Premi La Seu d’Urgell, que va obtenir una molt bona valoració per part dels organitzadors, participants i del públic. Per tot això, ens vam plantejar d’acollir un esdeveniment més important des del punt de vista competitiu, com el Campionat de Catalunya, novament a l’Horta del Valira com a escenari”, ha remarcat el regidor d’Esports de l’Ajuntament de la Seu d’Urgell.\nPer la seva part, Emili Pérez Font, que ha agraït la col·laboració de l’Ajuntament de la Seu d’Urgell en l’organització d’aquest campionat, ha explicat que les diferents curses tindran lloc a l’Horta del Valira, un circuit exigent que es va estrenar amb gran èxit la temporada 2019, i que compta amb un recorregut de 3km. El president del Sprint Club Andorra ha avançat que les curses s’iniciaran a un quart de deu del matí, i que es preveu una participació de 350 corredors i corredores d’aquesta modalitat.\nLes inscripcions són encara obertes per una jornada de ciclocròs que espera ser espectacular, gaudint dels millors especialistes catalans de la disciplina després d'una temporada molt batallada, en què s'ha recuperat els alts nivells d'activitat i participació previs a la pandèmia.\nHoraris del Campionat de Catalunya CX 2021-La Seu d'Urgell


MetallVallès insereix 379 persones a l'atur des del 2015 - Diari de Sabadell\nMetallVallès insereix 379 persones a l’atur des del 2015\nLes empreses i entitats van ser reconegudes per la seva col·laboració amb el programa / D.S.\nLa tercera edició de MetallVallès (2018-2020) acabarà el mes d’abril. Dijous, però, al CEI de Can Roqueta es va fer la clausura oficial amb el lliurament de diplomes a les empreses i entitats que hi han col·laborat. A l’acte, l’alcaldessa de Sabadell, Marta Farrés, va expressar que MetallVallès demostra que “hi ha vida més enllà de Barcelona i el Vallès és un motor de país”, i va afegir que és una prova d’una experiència publicoprivada. A més, va avançar que aquesta iniciativa es podria implantar en altres àmbits sectorials.\nDes del 2015, MetallVallès ja ha atès 794 persones. A les tres edicions del programa hi han participat un total de 432 persones i s’han fet 640 ofertes de feina. Hi ha hagut 379 insercions.\n“Busquem especialistes”. Aquest era l’objectiu principal de la responsable de Recursos Humans de Galí de Sentmenat, Núria Jerez, que va participar ahir en el Network Talent MetallVallès que es va celebrar dijous al matí al Centre d’Empreses Industrials de Can Roqueta. Una vuitantena de professionals a l’atur es van entrevistar amb els representants de 14 companyies de la comarca del sector del metall per aconseguir alguns dels llocs de treball que oferien.\nA Galí buscaven un soldador especialitzat en acer, un enginyer per a millora de processos o un delineant amb experiència en la indústria metal·lúrgica, i una administrativa de compres especialitzada en compra de material de proveïdors. “El metall és un sector en què hi ha molta gent treballant, però buscar algú costa molt perquè està molt especialitzat”, va assenyalar Jerez.\nTambé oferien llocs de feina molt concrets a Kostal Eléctrica, de Sentmenat –perfils de muntatge, i manteniment, operaris d’injecció de plàstic i de pintura–. La representant de la companyia, Sandra Yeste, va explicar que “és molt difícil de trobar perfils especialitzats en motlles, mecànics, pintura i manteniment”. Dins dels requisits, l’edat també un element clau.\nEl director general d’Insercad Electrónica, Jaume Nicolás, cercava ahir personal jove per “donar un empenta a l’empresa”. Amb 32 empleats, la firma sabadellenca pretenia trobar un candidat a qui poder formar a la companyia per dirigir la producció. Per contra, Jonathan Ríos, d’Aïlla Tancaments per a la Llar, de Sabadell, buscava oficials de primera. “Necessita un mínim d’experiència d’haver treballat al sector almenys 4 o 5 anys”, va indicar.\nA l’altra banda de les taules, els candidats tenien històries i perfils diferents. El sabadellenc José Tomás Ramírez, de 39 anys, té més de 20 anys d’experiència en el metall però concretament en el tall per làser. Ara fa vuit mesos que està a l’atur. “Quan vaig començar era dels primers en aquest ofici i ara hi ha poques ofertes”, va lamentar. Un altre cas era el de Diego Carrasco, de 50 anys, un dels damnificats de l’ERO a Huayi Compresor Barcelona, de Sant Quirze, on treballava a l’àrea de mecanitzats. “Hi ha ofertes de feina, però ara estic mirant coses per formar-me més”, va afirmar.\nUna situació diferent era la de Ricardo Villatobas, de 50 anys, que des del 2017 està a l’atur. “No em donen feina per l’edat”, argumentava aquest sabadellenc, que esperava tenir més sort a les entrevistes al CEI de Can Roqueta. “Estic desesperat”, afirmava Óscar Moreno, un altre candidat de Sabadell, que fa tres mesos que està a l’atur després de treballar 12 anys en una empresa del sector que va tancar.\nTemes:CEI Can Roqueta, economia, Marta Farrés, MetallVallès, treball


XAREL·10: "Cartas de ilusión" [K♥] [K♣] [K♠] [K♦]\nNomés en veig dues, la de Estats Units i la de Japó.\nMolt curioses aquestes cartes.\nAixí, amb els colors canviats es veuen molt estranyes, però jo ho veig com la Paula.\nCors: Estats Units\nTrèvols: Gran Bretanya\nDiamants: Alemanya? crec que podríen ser moltes que tenen tres colors que van de fosc a clar.\nA veure... ja ens diràs què s'amaga al darrere d'aquests canvis de colors.\nSA LLUNA: És una il·lusió òptica basada en la inversió dels colors, cosa que no t'ha impedit reconèixer perfectament les dues que dius. Bona feina! :-)\nCARME: Tu les reconeixes totes quatre, molt bé. :-))\nEl "truc" és fàcil d'explicar, aquestes banderes estan fetes amb els colors oposats als de les banderes originals (el blanc passa a negre, el blau a taronja, el vermell a verd, el groc a violeta, etc., etc.). Tal com explico a la solució, la il·lusió òptica es crea quan mirem fixament una d'aquestes banderes durant 30 segons i després desviem la vista cap a una superfície blanca, damunt la qual "apareixerà" la bandera original amb els colors correctes.\nObres la imatge amb el programa més avançat de fotografia del món, el paint, botó dret, invertir colors i màgia!\nCom que arribo tan tard ja les han dit, però me les he mirat abans de mirar-ho. Cors, tràbols i diamants és relativament fàcil, però piques ja costa més. Ja m'imaginava que eren imatges en negatiu, però he provat de fer això que expliques a la Carme i no ho he aconseguit. Només marejar-me una mica.\nTrobaré a faltar les cartes de Crunchy Nut!\nPONS: No sé si qualificaria de màgic això de fer servir el Paint. És cert que d'aquesta manera també aconsegueixes la il·lusió òptica del canvi de colors, però a mi em sembla que aleshores la il·lusió és poc il·lusionant, per dir-ho d'alguna manera. :-)\nXEXU: He de dir que provant-ho amb les cartes de veritat sí que em va funcionar (més o menys) la il·lusió òptica, però que amb la imatge de la pantalla tampoc me n'he sortit. Això sí, jo no he arribat a marejar-me. ;-)\nCom que he anat repartint aquests posts mensuals amb els de les rondalles enigmístiques i les paradoxes, les "cartas de ilusión" ens han acompanyat durant gairebé tres anys. És normal que ens sàpiga greu que s'acabin, però és "llei de vida". :-D


Cartes i postals d'arreu: Frans Hals : Aletta Hannemans\nFrans Hals (1580 o 1585-1666) és un pintor neerlandès del barroc, un dels grans mestres del retrat. La seva reputació com a retratista el va fer molt sol·licitat i sempre va demostrar una gran capacitat per captar i transmetre la psicologia del personatge, amb una gran precisió i habilitat per captar i mostrar els més petits detalls. Frans Hals va retratar un gran nombre de personatges, molts d'ells procedents de la burgesia neerlandesa, com en el cas d'Aletta Hannemans (1606-1653), filla i esposa de cervesers, a qui va retratar el 1625 amb motiu del seu casament. El "Retrat d'Aletta Hannemans" es troba al museu Mauritshuis de L'Haia.\nEl segell pertany a una sèrie dedicada a les relacions històriques entre els Països Baixos i Austràlia.\nLa postal l'ha enviat en Bert.


Gleyber Torres: El malson de Baltimore | Fosbury\nFosbury » Beisbol » Gleyber Torres: El malson de Baltimore Com Freddy Krueger a Elm Street, el de Caracas atemoreix els aficionats dels Orioles a cop de home run\nAquesta temporada ja havíem parlat de com els New York Yankees anaven a ritme de home run, però ara és el torn de fixar-nos en un dels seus jugadors, el veneçolà Gleyber Torres, que ha aconseguit batre el record de més home runs aconseguits en una sola temporada a la MLB divisional contra el mateix contrincant.\nEn aquest cas han estat els Baltimore Orioles, i Torres ha aprofitat el doble enfrontament contra els de Baltimore per aconseguir la marca acumulant-ne 26 en el total de la temporada.\nEl dia Torres\nEl Yankee Stadium presenciava com al matí, Torres sumava el seu 24è quadrangular, l’11è contra els Orioles al llarg de la temporada, amb victòria pels de nova York. Que li servia per igualar la seva marca del 2018.\nJonrón N° 24 de Gleyber Torres #PinstripePride, iguala su tope de la campaña pasada. Es el tablazo 11 que le conecta a Baltimore en 15 juegos. Video @MLB\n— Fernando Arreaza Ortega (@arreazaortega) August 12, 2019\nAl nou enfrontament contra els de Baltimore a la tarda, no en va tenir prou amb 1, si no 2 quadrangulars més per sumar al seu compte personal. 26 a la temporada i el 13è contra els Orioles. Una autèntica bogeria.\nA més a més, amb el número 13, superava el rècord de la MLB de l’era divisional –des de 1969- que fins ara tenia Sammy Sosa dels Chicago Cubs de 1998, quan va aconseguir 12 quadrangulars contra els Brewers.\nA tocar del rècord absolut\nSi bé Torres ja apareixerà als llibres d’història de la MLB, cal dir que els seus rècords no són absoluts, doncs abans de 1969, data en que es va implantar l’actual divisió divisional de la lliga, es podia donar la possibilitat que dos equips encara s’enfrontessin més cops.\nEn aquest sentit, amb el seu tretzè quadrangular, Torres ha empatat amb la llegenda de Roger Maris, qui en va aconseguir també 13 al 1961. I tan sols està a un sol home run d’atrapar el rècord absolut de Lou Gehrig de 1936 contra els Cleveland Indians.\nCuriosament, tant Maris com Gehrig, també van aconseguir les amrques vestint la samarreta ratllada dels Yankees. Veurem si Torres és capaç de superar-ho, doncs encara té dos enfrontaments per aconseguir-ho. Mentrestant, Gleyber s’ha convertit en el pitjor malson pels aficionats de Baltimore.\nBaltimore OriolesBeisbolGleyber TorresHome RunNew York YankeesQuadrangularRècord\nActualment s’acostuma a dir que els ciclistes no arriben a la seva maduresa competitiva fins…


Highland (Comtat de Lake) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Highland (Lake County, Indiana))\n41° 32′ 59″ N, 87° 27′ 29″ O / 41.5497°N,87.4581°O / 41.5497; -87.4581\nHighland és una població dels Estats Units a l'estat d'Indiana. Segons el cens del 2000 tenia una població de 23.546 habitants.\nSegons el cens del 2000, Highland tenia 23.546 habitants, 9.636 habitatges, i 6.677 famílies. La densitat de població era de 1.323,3 habitants per km².\nDels 9.636 habitatges en un 27,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 56,5% hi vivien parelles casades, en un 9,6% dones solteres, i en un 30,7% no eren unitats familiars. En el 26,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 10,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,44 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,97.\nPer edats la població es repartia de la següent manera: un 21,5% tenia menys de 18 anys, un 8% entre 18 i 24, un 28,9% entre 25 i 44, un 25% de 45 a 60 i un 16,6% 65 anys o més.\nLa renda mediana per habitatge era de 51.297$ i la renda mediana per família de 59.106$. Els homes tenien una renda mediana de 46.217$ mentre que les dones 28.635$. La renda per capita de la població era de 24.530$. Entorn de l'1,8% de les famílies i el 3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.\nDyer (7 km)\nSchererville (7 km)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Highland_(Comtat_de_Lake)&oldid=19216239»