Rutas cerámicas | Maset La Bolonguera\nMaset La Bolonguera\nConjunt de taulells del Maset La Bolanguera\nAvinguda Vila-real, núm. 18\nSuport de la terrassa inferior: 145 cm altura (7 taulellets de 20x20, més 5 cm de l'acabament); Suport de la terrassa superior: 145 cm altura (7 taulellets de 20x20, més 5 cm de l'acabament); Suport interior: 145 cm (7 taulellets de 20x20, més 5 cm de l'acabament)\nConformació per via semiseca. Bicocció tradicional. Decoració per mitjà del sistema d'enfiles. Peces motlurades en la conformació.\nL’edifici correspon a una casa de camp de la burgesia castellonenca construït a principis del segle XX. L’immoble s’establix a partir de dos plantes (planta baixa i superior) amb grans terrasses.\nEn la terrassa inferior trobem un suport corregut modernista (sòcol, fons i sanefa) amb la particularitat de les peces corbades d’acabament que li conferixen dinamisme. El disseny del suport correspon a un taulell de fons vegetal amb tija sinuosa de fulls lanceolats, gran flor groga i dos flors pentafoliades de to lila. La sanefa recrea el mateix disseny, amb flors grogues i liles pentafoliades, sense la gran flor groga, i amb la particularitat d’estar retallada per a adaptar-se a la curvatura de les peces especials verdes d’acabament. Estes peces presenten decoració motlurada i esmaltat posterior. El sòcol correspon a un taulell verd monocrom amb motlura. Este disseny apareix en el catàleg comercial de la fàbrica de taulells Pujol i Bausis (Esplugues de LLobregat, Barcelona) com el núm. 198, i segons projecte del Lluís Domènech i Montaner en 1901. El mateix model esta present en la col·lecció de taulells procedents de la fàbrica J.B. Segarra Bernat d’Onda, datats entre 1920-30.\nEn la terrassa superior trobem un suport modernista de temàtica vegetal. En la part superior una cinta blava de bords marrons recorre tot l’espai. En la cinta s’enrosquen i cauen tiges verdes amb fulls del mateix color i fruits de tons roses. Sembla un emparrat de vinya amb brots i raïm. Els taulells inferiors presenten fulls verds de vinya amb raïm en un cantó de la peça. L’acabament superior correspon a un taulell motlurat de color verd i el sòcol inferior és també taulell amb motlura verda.\nEl suport interior correspon a un model de taulells en relleu monocrom en tonalitat beix. Acabament superior amb peces especials motlures i sòcol inferior també amb taulells motlurats. Ambdós en color crema a joc amb els taulells de fons.\nEn el jardí es destaca un banc amb revestiment ceràmic amb models neorenacentistas de tonalitats blaves. Peces especials de cubrecantos i passamans exteriors en els acabaments i passamans interiors en l’assentisc, monocroms en blau.


Laia Palau: «Volem brindar el títol a la ciutat i al club» - Diari de Girona\nLa capitana de l'Uni ha destacat que l'equip s'havia sobreposat a totes les situacions adverses\n07·03·21 | 15:09\nLaia Palau: «Volem brindar el títol a la ciutat i al club» Alberto Nevado/FEB\nLa capitana de l'Spar Girona, Laia Palau, s'ha posat davant els micròfons un cop acabat el partit contra el València i ha explicat que estava molt contenta. Primer, perquè «l'Uni no havia guanyat mai una Copa», i també perquè «estem passant un any difícil i ara podem brindar aquest títol a la ciutat i al club».\nLa base barcelonina, que ha fet 9 punts i 5 assistències també ha destacat que «hem tingut una Copa molt complicada», però que tot i així l'equip ha «superat els moments difícils», com les baixes en el partit de quarts de final d'Eldebrink i Reisingerova, o acabar remuntant el partit davant Perfumerías Avenida quan es perdia de 12 punts al final del tercer període. Tot això fa que «l'equip surti hagi sortit amb molta confiança i hem sabut patir per guanyar», sentenciava.\nTambé ha parlat la capitana del València, Anna Gómez, que ha afirmat que l'Uni «no ens ha deixat fer el nostre joc». Les valencianes no s'han «pogut passar molt bé la pilota i això ha estat perquè les gironines han fet una bona defensa».


SI Namba Dotonbori Osaka Apartment R Osaka Japó - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n2 -18 Kawarayamachi, ChūO-ku,, Chūō-ku, Osaka, Japó, 542-0066 - Veure al mapa\nCastell d'Osaka - A 2.3 km de l'allotjament\nMés informació sobre SI Namba Dotonbori Osaka Apartment R\nConvenientment situat a Osaka, SI Namba Dotonbori Osaka Apartment R és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Gàcies a la seva bona ubicació, des de l'allotjament es pot accedir fàcilment a les visites obligades de la ciutat.\nSimplement imagini's totes les comoditats i diversions que vostè espera de Sai Industries i afegeixi-hi el comfort de la seva llar. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos Wi-Fi gratuït en totes les habitacions.\nEls clients poden triar d'entre 1 habitacions, i totes desprenen una atmòsfera de pau i harmonia total. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, SI Namba Dotonbori Osaka Apartment R no troba competidors en cap categoria.


* afelpar, afelpat\nApelfar. Apelfat, pelfut.\nEstablir-se, fixar-se, fixar la residència, posar casa, arrelar-se, posar arrels: Es va establir a Calaceit, la capital cultural de la Franja de Ponent.\nAclaparar, afeixugar, doblegar: Aclaparat per les adversitats. Els impostos ens dobleguen ben bé.\nNo té el significat de partit, recurs, opció, possibilitat.\nArran de, per, a/per causa de, amb motiu de, gràcies a, per culpa de: Van localitzar els diners arran de la detenció del lladre.\nDesentrellar, esbrinar, escatir, inquirir, indagar, saber, descobrir: Difícilment podran esbrinar qui ho ha fet: els indicis són molt vagues. Encara no han pogut escatir qui és el lladre.


Xarrada-col·loqui: Maternitat i drets - Amamanta\nUna xarrada que pretén donar resposta a tots aqueixos dubtes que tota mare es planteja alguna vegada en la vida: ‘això vulnera els meus drets o els dels meus fills?’ Des de la gestació al part ens trobem amb una infinitat de dubtes referents a la vulnerabilitat dels nostres drets, i més ara durant la COVID. Part respectuós, acompanyament durant el part, elecció lliure de l’alimentació dels nostres xicotets… fins a casos, actuals, de no poder acompanyar als nostres hij@s durant proves mèdiques.\nEn aquesta xarrada col·loqui, la comare Nuria Bixquert i la lletrada Dª Elena Zaporta, especialista en Dret Mèdic, respondran a tots aqueixos dubtes i preguntes que es plantegen, des d’una perspectiva mèdica especialitzada i legal que tinga en compte la criança natural i el respecte a la dona i a la família, pilars fonamentals d’AMAMANTA.\nLa xarrada serà moderada per Dª Mª José Alamar, Assessora en Lactància i Doctora en Dret. Intervindran Dª Elena Elena Zaporta, especialista en Dret de la Salut, de la discapacitat i medicina legal. Lletrada del despatx Aliter Advocats, i Nuria Bixquert, matrona del Centre de Salut d’Alzira, amb experiència en parts hospitalaris i domiciliaris.\nPer a participar en la xarrada, n’hi ha prou amb connectar-se a l’aplicació Zoom, amb ID 872 9254 6912, és oberta i gratuïta, el divendres 18 de desembre a les 17.30h. La xarrada no es grava. Pots enviar els teus dubtes prèviament a la xarrada per correu electrònic a secretaria@amamanta.es\nComptem per a això, amb la col·laboració de:\nD’Amamanta, amb tota la nostra estima…


El Numància rep la visita del Barça B (12h)\nL'equip de Sòria, còmodament instal·lat a la zona mitja amb 51 punts, afronta el duel contra el filial blaugrana motivat per l'última victòria contra l'Alacant. Els d'Eusebio tenen sis baixes\nEFE Barcelona Actualitzada el 19/05/2012 17:16\nEl Barça B viatja a Sòria per jugar contra el Numància aquest diumenge al matí minvat per les nombroses baixes i per les dues derrotes consecutives encaixades. El filial blaugrana buscarà retrobar la seva ànima en un final de curs intranscendent en què, si bé els bons resultats li han permès situar-se en una zona còmoda de la taula amb 53 punts, ha perdut la brillantor habitual en el seu joc.\nEusebio Sacristán haurà d'improvisar una alineació sense Montoya, Bartra i Tello, incorporats a la disciplina del primer equip amb vistes a la Copa del Rei, i sense els sancionats Rafinha i Jonathan Dos Santos, ni l'internacional sub-19 Deulofeu. El tècnic blaugrana, però, recupera Kiko Femenía, que aquesta setmana va rebre alta mèdica després de dues setmanes fora de l'equip.\nL'equip de Sòria afronta el partit sense al·licients a la classificació però amb ganes de completar una bona actuació que talli les crítiques d'una part de l'afició, que els exigia acabar la temporada en zona de promoció d'ascens.\nEl Valladolid remunta al Miniestadi (1-2)


Molins no deixarà l'acta de diputat\n18 setembre 2020 17:06\nEl candidat de CiU a la batlia de Barcelona, Joaquim Molins, confirmà ahir que no té previst deixar l'acta de diputat per concórrer a les eleccions municipals del pròxim 13 de juny, ja que, segons indicà, el seu lloc al congrés també és un «compromís» amb els electors.\nMolins va dir que, després de la «reorganització» del grup parlamentari, en què va deixar de ser el seu portaveu, «no està previst canviar res més». «Aquesta reorganització "va dir" està pensada per arribar fins al final del període de sessions», a final de juny. Molins posà en relleu que aquesta decisió «ja està presa», i «no hi ha motiu per canviar-la», encara que admeté que altres partits poden usar-la per qüestionar el seu compromís amb la ciutat. «Pot ser utilitzat de moltes maneres», va dir Molins, qui ha destacat que «tenc també un compromís amb els electors» com a diputat.\nEl candidat de CiU té intenció d'afrontar la «recta final» de les eleccions amb un acte simbòlic dimarts que ve, just quan faltin dos mesos per als comicis, en què farà una conferència oberta al públic a la Pedrera, amb cabuda per mig miler de persones. Molins també es mostrà ahir partidari de fer un cara a cara amb el batle i candidat socialista Joan Clos. Recordà que en les darreres municipals va haver un cara a cara entre Pasqual Maragall i Miquel Roca, i defensà que també n'hagi aquesta vegada.


Salou acull la Cerimònia de Sortida inicial del RallyRACC Catalunya Costa Daurada — Ajuntament de Salou\nSalou acull la Cerimònia de Sortida inicial del RallyRACC Catalunya Costa Daurada\nSalou acull la Cerimònia de Sortida inicial del RallyRACC Catalunya Costa Daurada https://www.salou.cat/ca/noticies/salou-acull-la-cerimonia-de-sortida-inicial-del https://www.salou.cat/ca/noticies/salou-acull-la-cerimonia-de-sortida-inicial-del\nEls vehicles han iniciat a les 8 hores a la zona d’emprius el Shakedown que s’ha allargat fins a les 13h, moment en que ha començat la Cerimònia de Sortida davant uns 6.000 espectadors\nSalou ha acollit avui, per sisena vegada, el Shakedown de la 51a edició del RallyRACC. Un any més la prova es desenvolupa a la zona d’Emprius en un circuit de terra. En el moment d’iniciar-se la prova, segons han informat des de la Policia Local de Salou, hi havia congregats uns 6.000 espectadors. Tot seguit a les 13h ha tingut lloc la cerimònia de sortida al Pòdium de Salou, situat a la plaça de les Comunitats Autònomes del passeig Jaume I.\nRecordar que aquesta tarda a partir de les 19h, el Passeig Jaume I de Salou acollirà l’exposició de vehicles històrics. L’exposició es repetirà el dissabte a les 15.30h i el diumenge a les 11.30h.\n“Aquesta prova és un punt important per als aficionats, ja que podran gaudir de ben a prop dels pilots i els vehicles participants a la prova i on Salou es mostra al públic internacional”, ha apuntat el batlle Pere Granados. En aquest sentit, l’alcalde ha volgut recordar que els aficionats també poden gaudir aquests dies d’un ral·li gastronòmic a Salou: el “Rally de Tapes”, amb participació de més de 50 restauradors del municipi.\nPerò Salou compta també amb altres proves, dins aquest RallyRACC, com la urbana cronometrada de dos quilòmetres que discorrerà pel passeig Jaume I i que tindrà lloc a partir de les 17 hores del dissabte 24 (es recomana arribar amb temps suficient perquè es tallarà al trànsit el passeig des de les 16 i fins a les 20 hores) o el lliurament de premis en el pòdium instal·lat a la plaça de les Comunitats Autònomes que es durà a terme el diumenge 25 a les 14.30h.


Gramona Pinoteamo I Gramona\nHomenatge a les Pinot · 2017 · Ecològic\nHomenatge a les Pinot 2017 · Ecològic\nVol. 12% Varietats: 100% Homenatge a les Pinot\nVi certificat amb el segell CCPAE\nRecol·lectem manualment, fem servir taula de selecció, entrada per gravetat. Refredament del raïm, premsa del carràs sencer, fraccionat meticulós del most. El 50% del vi fermenta en dipòsits d’acer inoxidable i l’altre 50% fermenta en bótes de diversos usos; no busquem l’aportació de la fusta, però sí una lleugera mineralització. Passa 3 mesos en contacte amb els seus llevats.\nPell de ceba amb rivet de coure.\nPerfumat, fragant. Presència important de fruita vermella (maduixetes silvestres, gerd). Préssec de vinya, meló, pera d’aigua. Notes herbàcies (fenc, anet). Tocs florals que recorden el til·ler. Un retrogust fumat aporta complexitat.\nEntrada àmplia i contundent. Important pes de fruita i volum al seu pas, de textura untuosa, vinós. Tanca el conjunt una acidesa sostinguda i refrescant que es fon amb una nota amargosa. Llarga persistència.


Barroso respondrà a YouTube les preguntes dels ciutadans - Diari de Girona\nDimarts 27 de setembre de 2011 Contacta amb diaridegirona.cat | RSS\nBarroso respondrà a YouTube les preguntes dels ciutadans\nEl president de la Comissió Europea participarà en una iniciativa per acostar els líders mundials a la població\nACN/BARCELONA El president de la Comissió Europea, Jose Manuel Durao Barroso, respondrà preguntes fetes pels ciutadans el pròxim 6 d'octubre. Ho farà en una entrevista retransmesa en directe a la plataforma YouTube, en el marc de la iniciativa 'World View', que pretén acostar els líders mundials a la ciutadania. Els internautes poden començar a fer-li arribar les seves qüestions a partir d'aquest dimarts i fins dimecres de la setmana que ve al web www.youtube.com/worldview. L'abril passat Zapatero va participar en aquest projecte.\nYouTube també ha retransmès entrevistes en el marc de 'World View' a altres dirigents com el president dels Estats Units, Barack Obama, el president de Ruanda, Paul Kagame, o el primer ministre israelià, Benjamin Netanyahu.


Marató de tweetrelats #hemcrescutjunts | 40 anys | Fundació Joan Miró\nNascuts el 1975\nAjudeu-nos a créixer Marató de tweetrelats Destacats\nAjudeu-nos a créixer Marató de tweetrelats Marató de tweetrelats #hemcrescutjunts\nAmb motiu de la celebració dels seus 40 anys, la Fundació Joan Miró i VullEscriure us proposen una marató de tweetrelats a partir de l’etiqueta #hemcrescutjunts.\nDel 29 de juny al 3 de juliol, la Fundació Joan Miró i VullEscriure publicaran cada dia una imatge inspiradora per crear un tweetrelat. Podeu participar diàriament escrivint un tweetrelat des del vostre compte de Twitter i etiquetant-lo amb #tweetrelat i #hemcrescutjunts. Hi haurà un guanyador diari que rebrà un passi anual a la Fundació i un paquet de publicacions.\nBases de la marató de tweetrelat #hemcrescutjunts\n- Funcionament. La marató de tweetrelats tindrà lloc del 29 de juny fins al 3 de juliol, en una convocatòria diària. Cada dia, a dos quarts de 10 del vespre, es publicarà una imatge des dels comptes de Twitter de @VullEscriure i @fundaciomiro. Els escriptors que vulguin participar a la marató disposaran de 24 hores per escriure un text inspirat en aquesta imatge i publicar-la a Twitter utilitzant les etiquetes #tweetrelat i #hemcrescutjunts (el text més les dues etiquetes no podran superar els 140 caràcters). Una vegada finalitzat el termini, es publicarà una nova imatge i ja no s’acceptaran textos inspirats en la imatge anterior.\n- Participants. Pot participar tothom que tingui compte de Twitter, amb un màxim de 3 tweets per a cadascuna de les convocatòries. Els autors hauran de presentar textos d’autoria pròpia, escrits en català i creats expressament per participar a la marató. Els autors es responsabilitzen que no hi ha drets de terceres persones sobre l’obra presentada i seran els únics responsables de qualsevol reclamació per autoria o plagi. Els participants eximeixen expressament l’organització de qualsevol responsabilitat derivada de qualsevol transgressió de la legislació vigent en què poguessin incórrer i accepten que l’organització pugui fer difusió dels textos rebuts amb les referències adients a la seva autoria.\n- Recompensa. Els textos dels participants seran avaluats per un jurat format per membres de VullEscriure i de la Fundació Joan Miró. El jurat escollirà cinc guanyadors: un per a cadascuna de les cinc convocatòries. El veredicte es farà públic el 9 de juliol a través dels comptes de Twitter de @VullEscriure i @fundaciomiro. Els cinc guanyadors rebran un paquet de publicacions i un passi anual per visitar la Fundació Joan Miró. Els textos guanyadors es publicaran al web de VullEscriure, juntament amb les imatges que els hauran servit d’inspiració. El veredicte del jurat és inapel·lable i el premi es pot declarar desert si aquest així ho dictamina. L’organització es posarà en contacte amb els guanyadors per concretar el lliurament dels premis.\n- Acceptació de les bases. Les qüestions no previstes en aquestes bases es resoldran segons el criteri del jurat. La participació en la marató implica l’acceptació íntegra d’aquestes bases i dels drets i les obligacions que se’n deriven.\nAjudeu-nos a créixer Marató de tweetrelats Parc de Montjuïc


El col·lapse en la cita prèvia per al DNI és per alta demanda i falta de personal\nEl sistema de cita prèvia només permet demanar cita en els dos mesos següents, i molts dies ja no permet reservar plaça\nper Europa Press 12 de juny de 2017 17:06\nEl sistema de cita prèvia per tramitar el DNI i el passaport a Catalunya està col·lapsat a causa de l'alta demanda en els mesos d'estiu i la falta de personal administratiu, han explicat a Europa Press fonts de la Policia Nacional. El sistema de cita prèvia només permet demanar cita en els dos mesos següents, i molts dies ja no permet reservar plaça, per la qual cosa les persones que necessiten fer aquests tràmits estan acudint directament a les diferents oficines, el que genera cues a l'obertura.\nSegons les citades fonts, si normalment a Catalunya es tramiten uns 6.000 documents, entre DNI i passaport, en els mesos de juny i juliol aquesta xifra s'eleva a entre 8.000 i 9.000, i aquesta problemàtica també afecta altres punts d'Espanya en època estival. A la ciutat de Barcelona, cada dia s'expedeixen 1.800 DNI, dels quals 600 són sense cita prèvia, puntualitzen des de la Policia, per la qual cosa repliquen que s'atén molta gent que acudeix a les seves oficines sense cita prèvia.\nLes causes d'aquest col·lapse són que no s'han convocat places en els últims cinc anys i falten un 25% de funcionaris, a la qual cosa se suma que un altre 25% de la plantilla marxa de vacances en aquest període. Paral·lelament, la ciutadania espera l'estiu quan ha de viatjar per renovar-se la documentació, la qual cosa augmenta la demanda, i a més hi ha un 15% de persones amb cita prèvia que no es presenten i no anul·len.\nTot això, combinat amb que aquest any es compleixen deu anys del DNI electrònic 2.0, i a moltes persones els caduca ara el document. Des de la Policia recorden que expedeixen el document davant qualsevol urgència demostrable i justificada, com per exemple tenir un bitllet d'avió per viatjar.


20 dels productes amb més èxit del tanc de taurons - Article\nDes de la seva estrena el 2009,Tank Sharkha fet un negoci amb la creació de negocis. La sèrie ABC, molt ben valorada, permet als empresaris presentar les seves idees de producte a un grup de possibles inversors que inclou el propietari de Dallas Mavericks, Mark Cuban, Lori Greiner, 'Queen of QVC', i l'acèrtic Kevin O'Leary. Els bons productes troben capital d’estímul i inversió; invencions qüestionables s’enfronten a un desdeny marcit i a un llarg passeig cap al vestidor.\nDels centenars d’elements que apareixeran al programa, un percentatge relativament petit arriba a l’èxit. (De fet, moltes ofertes s’assequen durant l’etapa de diligència deguda.) A continuació, es detallen 20 de les més reeixides que han sortit dels 10 anys deTanc, inclosos diversos que no van aconseguir atraure els 'Taurons', però que van aconseguir fer-lo gran.\n1. PASTISSOS DE KODIAK; 17 dòlars\nPot ser difícil trencar l’hàbit que la gent té per aconseguir la barreja de pancakes Bisquick, però Kodiak Cakes, amb seu a Utah, està fent un esforç impressionant en aquesta direcció. La barreja a base de farina, que afegeix més cereals integrals i proteïnes que la vostra oferta mitjana de botigues de queviures, va aparèixer al programa el 2013, amb el propietari Joel Clark que va marxar amb les mans buides. (No volia renunciar a més d’un 10 per cent d’equitat.) Reforçada per l’atenció i recolzada pels amants dels carbohidrats conscients de la salut, la companyia va registrar ingressos de 54 milions de dòlars el 2017 i ara és la quarta barreja de panellets més gran als prestatges. També podeu trobar les galetes i les galetes premades als passadissos de congelació.\n2. LECTOR; 10 dòlars\nRick Hopper, antic supervisor de Home Depot, va tenir el seu moment d'eureka el 2010 quan es va trobar mal posant les ulleres de lectura. Aquesta frustració va conduir a ReadeREST ('repòs del lector'), un material de butxaca magnètic que permet als usuaris que porten ulleres retallar-se les ulleres a la camisa quan no s'utilitzen. A diferència de les ulleres que es mantenen soltes a la butxaca, el clip impedeix que rellisquin i es trenquin al terra quan una persona es doblega. Hopper va acceptar una oferta de Greiner i posteriorment va vendre 100.000 dòlars en producte la primera vegada que va aparèixer a QVC. Des de llavors han fet més de 27 milions de dòlars en vendes.\nCousins Maine Llagosta\nAmb l’esperança de portar una autèntica experiència de rotllos de llamàntol a la costa oest, els cosins Sabin Lomac i Jim Tselikis van iniciar el seu camió de menjar Cousins Maine Lobster a Los Angeles el 2012. Aquest èxit va capturar l’interès deTank Sharkproductors, que van convidar els dos al programa. Shark Barbara Corcoran va invertir un total de 55.000 dòlars, cosa que va ajudar a facilitar un nombre creixent de camions i va provocar vendes superiors als 20 milions de dòlars. Els consumidors fora del seu abast del vehicle també poden demanar llagostes de Maine en viu i que puguin arrencar del seu lloc web.\n4. LLIBRE GROOVE\nLa impressió no està morta, com a mínim, no la impressió a la carta. GrooveBook, una aplicació que permet als usuaris marcar fotos de les xarxes socials i sol·licitar impressions físiques com a part d’un llibre de fotos personalitzat, va aparèixer la cinquena temporada deTank Sharki va aconseguir un acord amb Mark Cuban i Kevin O'Leary. Abans de la seva aparició, els propietaris Julie i Brian Whiteman tenien uns 18.000 subscriptors pagats. Després de l'emissió, aquesta xifra va augmentar a 500.000. El 2015, la companyia va vendre a Shutterfly per 14,5 milions de dòlars.\n5. POT ESQUATTY; 25 dòlars\nUn tamboret de plàstic destinat a facilitar un buidatge més eficient del còlon, el Squatty Potty va fer un cop d’ull quan va aparèixer al programa el 2014. La companyia va moure més d’un milió de dòlars de producte les 24 hores posteriors a l’emissió, que se sumava a la de Greiner Inversió de 500.000 dòlars. El 2016, la companyia va superar les vendes de 30 milions de dòlars. El creador Bobby Edwards cita la seva mare estretament crònica, Judy, com la inspiració. S'han seguit un munt d'altres 'tamborets de vàter' i s'han escrit articles científics que confirmen que efectivament ajuden a facilitar la caca.\n6. GRÀCIA I ENCAIX\nUna aparició de 2013 i una inversió de 175.000 dòlars per part de Corcoran van fer que el negoci d’accessoris per a dones propietat de la parella Rick i Melissa Hinnant passés d’1 milió a més de 20 milions de dòlars en vendes. L'èxit accelerat va deixar que els propietaris s'afanyessin a omplir les comandes de mitjons, cosa que els clients no estaven satisfets amb els endarreriments i van tenir una certa consternació. ('Els cremaré', va escriure un comprador impacient.) La majoria de les seves comandes es realitzen a través del seu lloc web, tot i que tenen una presència creixent a les botigues boutique i a Amazon.\n7. Q de BUBBA\nQ de Bubba\nL'ex jugador de la NFL Al 'Bubba' Baker va llançar les seves costelles desossades de la Bubba Q al tanc el 2014, amb Shark Daymond John que va veure potencial en la combinació de carn i salsa de la firma de Baker i va acordar invertir 300.000 dòlars per una participació del 30 per cent. La companyia va passar de guanyar 154.000 dòlars en vendes abans de l’espectacle a 16 milions de dòlars el 2017. Les costelles es poden trobar en línia, a Costco, a QVC, i també es van presentar com a part d’un menú de Carl’s Jr. Baker és propietari de patents sobre el seu procés, cosa que el converteix en l'única persona capaç de vendre una costella desossada i cuita.\n8. ELS TIPSY\nEls jerseis lletjos de vacances poden semblar que només pertanyen a les prestatgeries de la segona mà, però els cofundadors de Tipsy Elves, Nick Morton i Evan Mendelsohn, van aconseguir convèncer Shark Robert Herjavec d’invertir 100.000 dòlars per una participació del 10% en el seu negoci durant una aparició del 2013. La venda de roba —que presenta dissenys horrible o encantadors, segons la vostra perspectiva— ha donat els seus fruits per a tothom, amb vendes superiors als 10 milions de dòlars el 2015. Tres dies abans de gravar el programa, Mendelsohn va anar a Panda Express i va trobar una curiosa predicció a la seva galeta de la fortuna: 'Una oportunitat d'inversió us trobarà'. Podeu trobar els seus productes a Amazon.\n9. ANELL; 100 dòlars\nL’anell híbrid del timbre i la càmera de la porta es va vendre recentment a Amazon per 1.100 milions de dòlars, però durant una aparició del 2013, el CEO James Siminoff es va enfrontar a una formació de taurons que amb prou feines podia mantenir els ulls oberts. (Només un, O'Leary, fins i tot es va molestar a fer una oferta.) Mark Cuban va declarar més tard que tornaria a negar l'oportunitat si se li donava l'oportunitat, citant una alta valoració com a escull. La venda d’Amazon també va donar els seus fruits a Shaquille O'Neal, que va acceptar ser pitcher del producte el 2016 a canvi d’equitat.\n10. JET DE LLIT; 400 dòlars\nPocs emprenedors han aparegut tan espectacularment com l’ex-empleat de la NASA, Mark Aramli, que va aparèixer en un episodi del 2015 promocionant el seu BedJet, un matalàs de control del clima que permet als usuaris ajustar-se a la seva temperatura preferida. Els taurons no estaven d'acord amb la seva valoració de 2,5 milions de dòlars i el preu de 499 dòlars. Més tard, Greiner ha fet una piulada perquè la seva disposició estava 'molesta'. Ningú no volia ficar-se al llit amb ell, però Aramli va tenir l’últim riure amb 3 milions de dòlars en vendes durant els 18 mesos posteriors a l’emissió.\n11. COPA DI VI\nCopa di Vi\nÉs rar obtenir una oportunitat per fer una presentació del producteTank Shark: Tenir-ne dos és gairebé inaudit. El fundador de la Copa Di Vino, James Martin, va aparèixer per primera vegada el 2011 amb la seva idea de copes de vi d’una sola porció segellades per mantenir la frescor. Tot i que no va trobar un soci, Martin encara es va beneficiar de l'atenció, passant de 500.000 a 5 milions de dòlars en vendes. Aquest èxit va portar a una segona invitació el 2017. Una vegada més, als taurons els va agradar menys el seu descarat enfocament de la negociació. (Va prendre glops del seu propi subministrament.) Però Copa continua fent bones coses, venent 38 milions de tasses fins al 2017.\n12. SIMPLEMENT AJUNTAR LA TAULA\nSemblant a alguna cosa com un monopatí alliberat de les seves rodes, el tauler Simply Fit és un dispositiu d’equilibri bàsic destinat a enfortir els músculs abdominals. En una aparició del 2015, els cofundadors Gloria Hoffman i Linda Clark van convèncer Greiner que es tractava d’una inversió sàvia, però Greiner va considerar que havia d’actuar ràpidament: sense una patent, els copiadors es convertirien en un problema. Les vendes van passar de 575.000 a 9 milions de dòlars en qüestió de mesos, amb ubicacions a les ubicacions de Home Depot i Walmart.\n13. SHEF GRAN CUINA\nXef Big Shake\nQui no té ganes d’una sucosa i deliciosa hamburguesa de gambes? Aparentment, tots els taurons, ja que aquesta oferta de marisc no va atraure cap oferta d’inversió quan Shawn Davis va presentar-la el 2012. L’exposició va provocar ràpidament ofertes de finançament fora de pantalla, i la seva pancarta del xef Big Shake va passar de 30.000 a 5 milions de dòlars en vendes. gràcies en part a un menú ampli de pollastre, crispetes de blat de moro i altres articles. Davis va formular originalment la pasta per a la seva filla pescatària, que actualment ha tornat a menjar carn.\n14. SCRUB DADDY; 10 dòlars\nEls vostres millors càlculs, Flickr // CC BY 2.0 // YourBestDigs\nEn el que probablement sorgeixi la més gran història d'èxit no comestibleTank Shark, l’inventor Aaron Krause va convèncer Greiner per invertir 200.000 dòlars en la seva esponja amb cara somrient. (La boca és bona per netejar els estris.) Però Scrub Daddy és molt més que un recipient per tractar el bitxo assecat de les paelles: Esbandit sota aigua calenta, es fa prou flexible per utilitzar-lo als taulells. Executeu-lo sota fred i es refermi per fer front a embolics al forn. Fins al 2017, Krause ha venut més de 10 milions d’esponges i ha registrat vendes de 50 milions de dòlars.\n15. DROP STOP; 23 USD\nÉs l’invent més gran des de la bombeta? O almenys el Snuggie? El Drop Stop és un registre ple d’escuma que s’adapta a l’esquerda que hi ha entre el seient d’un cotxe i la consola central. Si un passatger deixa les claus del seu cotxe o altres articles al 'Triangle Carmuda', encara estarà a l'abast de la seva comoditat. Els cofundadors Marc Newburger i Jeffrey Simon van aparèixer al programa el 2012, van aconseguir un acord i van vendre 2,4 milions de Drop Stops per 24 milions de dòlars d’ingressos.\n16. FiberFix; 10 dòlars\nQuan la cinta adhesiva no funcionarà, FiberFix promet oferir una solució adhesiva. La cinta adhesiva ultra resistent s’endureix amb una textura semblant a l’acer, creant una cobertura estanca i permanent per a reparacions a la majoria de superfícies. Lori Greiner ha invertit i ha vist com la companyia recaptava 50 milions de dòlars en vendes des que els cofundadors Spencer Quinn i Eric Child van llançar el producte el 2013.\n17. Trencador d’ampolles; 17 dòlars\nSi res més, el botellera és un inici de conversa. Els obridors d’ampolles són, de fet, bales de calibre 0,50 fetes a mà, desactivades i destinades a ser un símbol del suport militar. (El cofundador Eli Crane és Navy SEAL i opera Bottle Breacher amb la seva dona, Jen.) Mark Cuban i Kevin O'Leary van invertir el 2014 i van veure com les vendes augmentaven de 150.000 a 15 milions de dòlars. Una part dels ingressos es dirigeixen a diverses organitzacions militars sense ànim de lucre.\n18. Cinturó de la missió; De 40 a 47 dòlars\nCinturó de la missió\nAquesta reinvenció del cinturó elimina les osques i, en canvi, fa servir un fermall d'alliberament per mantenir la corretja ajustada al voltant de la cintura. El cinturó de la missió ve en una varietat d’estils i colors i garanteix que mai no tindràs un ajust massa ajustat ni massa fluix. L'accessori va cridar l'atenció de Shark Daymond John el 2012. Els cofundadors Zac Holzapfel i Jeff Jensen donen 1 dòlar de cada cinturó venut per finançar microcrèdits per a petites empreses dels països en desenvolupament. La companyia ha assolit més de 25 milions de dòlars en vendes.\n19. InstaFire; 9 dòlars\nNo tothom va aprendre valuoses habilitats per engegar foc quan era jove, que és on entra InstaFire. Els kits, que consisteixen en roca volcànica, pellets de fusta i parafina, poden produir flames de fins a 16 polzades d’alçada que es mantindran il·luminades fins a 30 minuts. Mark Cuban i Lori Greiner van invertir un total de 300.000 dòlars el 2016. Després de començar amb 378.000 dòlars en vendes abans del programa, InstaFire està en camí de moure 5 milions de dòlars de producte el 2019. La companyia també té previst una expansió internacional per llançar llest per a InstaFire registres per reduir la deforestació als països encara en desenvolupament.\n20. Captures segures; 28 USD\nSi alguna vegada us heu cremat les mans transportant un bol calent de farina de civada o sopa del microones, Safe Grabs és per a vosaltres. L’inventor Cyndi Lee va tenir la idea després de passar tota la vida alletant palmes. La catifa de silicona es col·loca al microones a sota del plat escalfat. Quan estigui acabat, l'estoreta actua com un guant de forn, aïllant les mans de la placa sobrant de vapor. Safe Grabs ha fet més de 5 milions de dòlars en vendes des que va aparèixer al programa el 2016, on Lori Greiner va invertir 75.000 dòlars.\nGeorge R.R. Martin diu que està 'escrivint cada dia' en aïllament propi, provocant els vents de l'hivern


About: Gustau II Adolf\nGustau II Adolf (Estocolm, 1594 - Lützen, Alemanya, 1632) fou rei de Suècia des de 1611 fins a 1632. Va consolidar el domini suec al Bàltic i va defensar la causa protestant contra els Habsburg i l'hegemonia catòlica. S'annexionà els territoris russos d'Íngria i de Carèlia oriental (1617), i també Riga (1621) i els ports de Prússia Oriental (1625). Participà en la Guerra dels Trenta Anys, en la qual va vèncer els Habsburg a les batalles de Breitenfeld (1631) i Lützen (1632).\nGustau II Adolf (Estocolm, 1594 - Lützen, Alemanya, 1632) fou rei de Suècia des de 1611 fins a 1632. Va consolidar el domini suec al Bàltic i va defensar la causa protestant contra els Habsburg i l'hegemonia catòlica. S'annexionà els territoris russos d'Íngria i de Carèlia oriental (1617), i també Riga (1621) i els ports de Prússia Oriental (1625). Participà en la Guerra dels Trenta Anys, en la qual va vèncer els Habsburg a les batalles de Breitenfeld (1631) i Lützen (1632). (ca)\nGustau II Adolf (ca)\nfreebase:Gustau II Adolf


L'Elena, una jove grega i qualificada però amb poques perspectives de futur al seu país, va a Alemanya per fer de mainadera per a la Tessa, una directiva d'èxit\nPotser no ho sembla, però 'Respira' és una al·legoria sobre les turbulentes relacions socioeconòmiques entre Alemanya i Grècia. Dues dones –una executiva publicitària, una mainadera a la força– les representen: Alemanya és rígida, exigent i se sent culpable; Grècia és impulsiva, emotiva, defuig responsabilitats i quan vol afrontar-les, és massa tard. Cap problema amb el registre simbòlic que utilitza Zübert per explicar el règim de mútua dependència i explotació que ha dominat el duel de titans més entretingut de la Unió Europea.\nEl problema és que cada decisió argumental que pren la pel·lícula té a veure amb una tragèdia postissa, col·locada estratègicament perquè l’equació quadri. No importa que les reaccions dels personatges siguin absurdes, sempre i quan Alemanya i Grècia quedin retratades, i no precisament per sortir guapes a la foto.\nPublicat divendres 29 gener 2016


Cambra de Reus >noticia > La Cambra i Banc Sabadell treballaran conjuntament per ajudar a les empreses i als emprenedors del territori\nInici » Actualitat » Competitivitat i desenvolupament\nCOMPETITIVITAT I DESENVOLUPAMENT 22/6/2017\nLa Cambra i Banc Sabadell treballaran conjuntament per ajudar a les empreses i als emprenedors del territori\nEl conveni contempla el suport l’entitat al Tribuna Cambra, el dinar empresarial que organitza periòdicament la corporació.\nEl president de la Cambra, Isaac Sanromà, i el director regional a Tarragona del Banc de Sabadell, Joel Díez, han rubricat aquest matí el conveni de col·laboració que ambdues parts han subscrit amb l’objectiu d’ajudar a les empreses de l’àmbit territorial de la corporació i, de manera ben especial, als emprenedors. De fet l’esperit del conveni vol servir per posar a disposició de les empreses de la Cambra productes i serveis amb l’objectiu de facilitar l’accés a les noves tecnologies, al finançament del circulant en qualsevol de les seves modalitats, així com al finançament a mig-llarg termini de noves inversions en actius fixos mitjançant préstecs i lísings. Per fer-ho possible l’entitat financera posarà a disposició de les empreses una línia preferent dotada amb 30 milions d’euros.\nEl conveni també presta especial atenció a les necessitats dels emprenedors amb l’oferiment del programa especialitzat BStartup dirigit a startups digitals, amb una atenció individualitzada als emprenedors que s’adrecin a la Cambra per optar a aquest programa. Una altra de les línies estratègiques de l’acord incideix en el suport a la internacionalització que es concretarà amb les jornades Exportar per Crèixer que realitzaran conjuntament Cambra i Banc Sabadell per oferir noves oportunitats de negoci a les empreses.\nFinalment el conveni també contempla el patrocini del Banc Sabadell del Tribuna Cambra, els dinars empresarials que de manera periòdica organitza la corporació amb l’objectiu de conèixer, de primera mà, el testimoni d’alguns protagonistes de la vida econòmica del país. És el cas de les sessions organitzades fins ara i que han comptat, entre d’altres, amb la participació del president d’Òmnium, l’empresari Jordi Cuixart.\nAltres noticies a Competitivitat i desenvolupament\nEs presenta l'informe de cojuntura del tercer trimestre\nEl Port de Tarragona protagonista de la jornada sobre infraestructures\nEl Futur del Port de Tarragona a la Cambra\nEs presenta la 15a onada del RADAR CAMBRA\nLa Cambra s'adhereix a l'Aturada General d'aquest dimarts


Les mil i una històries de George Miller, Tilda Swinton i Idris Elba a Canes\nCultura / Cinema 21/05/2022\nRuben Östlund torna a optar a la Palma d'Or amb la comèdia salvatge 'Triangle of sadness'\nEl director George Miller, el productor Douglas Mitchell, l'actriu Tilda Swinton i l'actor Idris Elba, a la presentació de '300 years of longing' a Canes. VALERY HACHE / AFP\nEnviat especial a CanesLa carrera de George Miller està plena de cops de timó impossibles: de l'acció postapocalíptica de la trilogia Mad Max a la comèdia fantàstica Les bruixes d'Eastwick i el melodrama clàssic de L'oli de la vida; del cinema familiar de les sagues de Babe o Happy feet a la pel·lícula més salvatge i frenètica del Hollywood recent, Mad Max: fury road. En aquest sentit, 3.000 years of longing, que s'ha presentat a Canes fora de competició, podria ser la síntesi de les mil i una històries que Miller porta a dins, una celebració de l'art de fabular, del poder dels mites i de l'amor com la gran història de les nostres vides. Una pel·lícula irregular i excessiva –el tercer acte no s'acaba mai– però contagiosa en el seu absolut desinterès per les tendències actuals de Hollywood i el cinema fantàstic actual: després d'un èxit com el de Fury road, Miller tenia una sola oportunitat per fer el que li donés la gana i ha fet la pel·lícula més extravagant, inclassificable i sincera.\nGeorge Miller: «‘Mad Max’ és gent real en un desert real conduint cotxes reals»\nEn aquesta adaptació del conte The Djinn in the Nightingale’s Eye d'A.S. Byatt, una “narratologista” (Tilda Swinton) es dedica a viatjar pel món oferint xerrades sobre els mites de la humanitat i a investigar el que tenen en comú. Sense pares ni marit ni fills, la seva vida són les històries i no troba a faltar el marit que la va deixar fa temps per una dona més jove. Per això no sap què contestar quan un geni mig despullat i d'orelles punxegudes (Idris Elba) se li apareix a l'habitació de l'hotel a Istanbul –la mateixa on Agatha Christie va escriure Assassinat a l'Orient Express– i s'ofereix a concedir-li “els tres desitjos que el seu cor anhela”. El que sí que interessa a Swinton és la història del geni i les seves aventures amb la Reina de Saba o les concubines de Suleiman el Magnífic; però la història que realment importa a l'espectador és la de Swinton i Elba, amb una química natural que s'alça per damunt de la fantasia delirant de la situació que interpreten.\nTilda Swinton i Idris Elba a '3.000 years of longing'. Festival de Canes\nEn la naturalesa desbordant i excessiva del film hi van implícits també els seus defectes, sobretot la deriva cap a la solemnitat i el dramatisme d'un tram final que, al traslladar l'acció de l'habitació d'hotel a la casa londinenca de Swinton, es carrega part de la màgia que la pel·lícula havia construït fins aleshores. També resulta frustrant que, després de reivindicar els efectes especials pràctics a Mad Max: fury road , Miller s'entregui ara als efectes CGI de garrafa. Però queda l'atreviment d'una pel·lícula sense por a explicar contes de fades ni a reflexionar sobre la importància que tenen per ajudar-nos a donar sentit a tot allò que no entenem de la vida, que sol ser molt.\nÖstlund, príncep de la sàtira grotesca\nEn competició oficial, primera pel·lícula d'un director que aspira a repetir Palma d'Or. Després de l'èxit a Canes de The square , Ruben Östlund es confirma com a príncep de la sàtira incorrecta i cruel amb Triangle of sadness, comèdia despietada sobre els fastigosament rics i els seus privilegis que té com a fil conductor la parella formada per un model masculí i una influencer curts de gambals que fan un creuer de luxe en companyia d'un repertori patètic de milionaris russos, traficants d'armes i gurus tecnològics, sense oblidar el capità alcohòlic i socialista que interpreta Woody Harrelson. El film contempla els seus personatges sense empatia i els deforma fins a la caricatura per extreure –quasi a la força– la rialla del públic, sobretot quan porta a l'extrem situacions tan grotesques com la del sopar de gala, versió gore i sense frens del que ja va rodar a The square. L'humor ferotge i efectista d'Östlund té la virtut de riure's de tot el que es belluga, però la seva falta de compassió i humanitat acaba saturant, sobretot en la seva relectura àcida de la rebel·lió de les classes oprimides. No es descarta, però, que torni a guanyar la Palma d'Or.\nRuben Östlund: “En el món de l’art modern són tots una colla de cínics”\nFestival de Canes Tilda Swinton Idris Elba


Festes de Sant Antoni al Barri de L'Ermiteta | Parroquia SANTA MARÍA\nEl passat cap de setmana, el barri de l'Ermiteta d'Ontinyent va celebrar les tradicionals festes a Sant Antoni Abat.\nLa comissió del 2017 de l'Associació de Llumeners vol agrair a la població el gran suport i participació en els diversos actes, i al Pare Sant Antoni el bon temps en els dies principals de la festa, que han permés que enguany el carrer Sant Antoni i l'Ermiteta de la Puríssima Concepció, tingueren eixa afluència massiva.\nCom tots els anys la benedicció d'animals va omplir de gom a gom el carrer Sant Antoni, de gent que volia per a les seues mascotes la benedicció, en el dit acte el nostre rector de l'Ermiteta estava acompanyat per a l'entrega de la garrofeta per la festera major Amparo Tolsà i el president de l'Associació de Llumeners Gonçal Sanz.\nEn aquesta festa entranyable la participació dels més menuts és un element molt important i tant la matinal infantil, com sobretot la retreta amb els fanalets típics de Sant Antoni, i la cavalcada mecanitzada permeteren gaudir als més menuts.\nLes fogueres i els diversos passa carrers ompliren d'alegria els carrers del barri, el porrat, la dansada i el conjunt varen aconseguir una participació multitudinària de gent que s'acosta al carrer Sant Antoni per a gaudir d'esta festa.\nLa missa major celebrada pel nostre Arxipreste D. Juan Pablo Tomàs Pérez, concelebrada pel rector i vicari episcopal D. Juan Melchor Seguí Sarrió, D. Mario Bataller i, el franciscà D. Lluís Oviedo, oncle de la festera Major, amb el suport del cor de Santa Maria, representa el punt central d'aquesta festa, que finalitza amb la processó pels carrers del barri, presidida pel vicari de la parròquia Santa Rosa d'Alcoi i fill del barri Ximo Silvestre.


Nascuda a Mallorca el 1977, va estudiar periodisme a Barcelona. Col·labora en diversos mitjans, com La Vanguardia, Rac-1 i Catalunya Ràdio. Va ser redactora en cap de la revista literària Quimera, directora i presentadora del programa de televisió Això no és Islàndia, dedicat als llibres, i subcoordinadora del suplement cultural Tendències.\nLa seva novel·la Egosurfing (Columna/Destino) va guanyar el premi Josep Pla el 2010, any en què també va ser guardonada amb el Bartomeu Rosselló-Pòrcel de l’Obra Cultural Balear. El 2013 va rebre el premi Time Out al creador pel seu llibre Tot allò que una tarda morí amb les bicicletes (Columna/Libros del Asteroide).\nLa seva primera novel·la publicada és Coses que et passen a Barcelona quan tens 30 anys.


LA CELEBRACIÓ COMARCAL DE L’IDECO - Levante-EMV\n12·05·21 | 04:01 | Actualizado a las 08:20\nLa represa de les activitats de l’Institut d’Estudis Comarcals (Ideco), després del llarg confinament, ens porta de nou a la celebració de la nostra festa comarcal. Així, el 21 de maig, a les 19h., a la Sala Cívica (antic mercat) de Torrent, tenim un pretext per retrobar-nos pel lliurament dels guardons anuals i la presentació dels premis d’investigació, convocats amb la col·laboració de l’Ajuntament de Torrent i de la Mancomunitat de l’Horta Sud. Durant la vetllada, atorgarem el V Premi «Carmen Valero» a Conxa Romero i el XI Premi «Quico Moret» a Vicent Cardona.\nEl premi «Carmen Valero» es concedeix a una trajectòria comarcal en defensa i promoció de la llengua i cultura del PV. Conxa Romero i Caudeli, mestra compromesa, ha format part de dues escoles pioneres en l’ensenyament en valencià: la Tramuntana, al Vedat de Torrent, en 1968 i la Nostra Escola Comarcal, en 1972, en Picassent. Ha estat membre del moviment Freinet a través de la Secció de Pedagogia de Lo Rat Penat, l’Associació per a la Correspondència i la Impremta a l’Escola (ACIES) i el Moviment d’Escola popular del PV (MCEP). Va participar en les primeres Escoles d’Estiu del PV, en la publicació d’articles en la revista All-i-oli i en la realització de nombrosos cursos didàctics. Actualment forma part del Col·lectiu de Mestres Jubilats Freinetistes del PV.\nEl premi «Quico Moret» reconeix persones o institucions que s’han distingit pel treball de vertebració i desenvolupament del patrimoni de l’Horta Sud. Vicent Cardona i Puig, influït pel corrent renovador del Concili Vaticà II i els plantejaments de Joan Fuster, és un capellà progressista vinculat amb el poble, la cultura i la llengua. Després d’una activitat pastoral a la Vall d’Albaida i la Safor, ha estat rector a la comarca de les parròquies de la Mare de Déu de l’Olivar d’Alaquàs (1982-2004) i Sant Cristòfor Màrtir de Picassent (2008-fins ara). Ha animat la creació de línies de valencià a l’Escola Parroquial de Picassent i els moviments escolta Argila i Pas de Pi. Va fundar La Fulla de l’Olivar, en 1985, a Alaquàs i va ser director de Saó (1995 i 1998), on actualment forma part del Consell de Redacció.\nEn l’acte s’atorgarà el XXIVé Premi d’Investigació de l’Horta Sud, a Santi Ferrandis Valero, especialitzat en història contemporània per la Universitat de València, pel treball «Faustí Barberà. El pare del valencianisme polític», pel seu interés en la recerca, aprofundiment i anàlisi del pensament polític del metge, editor, erudit i bibliòfil Faustí Barberà (Alaquàs, 1850-València, 1924). Treball que enguany s’editarà al llarg de 2021. Ferrandis actualment està preparant la seua tesi doctoral i ha publicat articles en Annals de l’Ideco i en Saó.\nTambé es presentarà «Les alqueries de Picanya» de Joaquín Vila-Belda Martí, doctor i enginyer superior per la Universitat Politècnica de València, editat per l’Ideco i Perifèric Edicions, amb el suport de l’Ajuntament de Torrent i de la Mancomunitat de l’Horta Sud, fruit del XXIIIé premi d’Investigació. Un recorregut històric per les alqueries, des de l’Orde de Sant Joan de Jerusalem del Senyoriu de Torrent i Picanya, fins a la publicació del primer cadastre rural en 1932. Vila-Belda investiga les expulsions dels semites i la història de les alqueries de la comarca de l’Horta.\nMotius més que suficients per a què les persones que treballen en la defensa del patrimoni de l’Horta Sud assistesquen a la nostra celebració, que té el valor afegit, pel lliurament a l’Ideco del Premi Recercat 2020, atorgat per l’Institut Ramon Muntaner, coordinadora de més de 120 Centres d’Estudis del territori de parla catalana.\n2 El post partido del España - Suecia: 'España juega bien y remata mal'\n3 Exilio, política y filantropía: la historia de la familia que deja un Botticelli a València\n5 El Consell invertirá 1,3 millones en la CV-35 a la altura de San Antonio de Benagéber\nBurjassot reobri el jardí de la Devesa del Castell


a lluc de cuc: Remitjons tardorals de Sant Llorenç del Munt\nHi ha, en el paisatge, tot de llucs d'una reviscolada tardoral, per exemple en la brotada novella de moltes llenyoses; l'eixida de les primeres fulles d'herbes de cicle llarg, o de cicle curt però de germinació autumnal; i la nova verdor de les molses, novament alleujades per les rosades periòdiques.\nTambé hi ha, però, i els veurem, els testimonis dels tràngols de la sequera d'enguany, molt severa. Perquè per arribar a matar mates de romaní i peus de ginebre cal que l'eixut sigui molt sever i mantingut. És clar, els càstigs més severs són a les estacions de sòls més magres.\nA Sant Llorenç del Munt hi ha moltes alzines, sobretot les més jovençanes, amb el fullatge parcial o completament sec. La poca o limitada extensió de les arrels les fa més vulnerables si hi ha secada. Moltes, però, ja comencen a treure, a l'extrem dels rams, on la demanadissa de saba de les gemmes és més intensa, brots novells, autumnals.\nD'aquestes alzinetes n'hi ha que tenen el fullatge completament sec i d'altres que ja rebroten. De les primeres n'hi haurà que, possiblement, brotin la temporada següent, o sigui quan el sol comenci a tenir virtut de nou. Totes ofereixen el model de fulla dentada, espinescent o gairebé, propi de les branques baixes i de rebrot.\nCom sabeu, el dessobre de les fulles de les alzines pot ser pilós o glabre, segons les races. El pelets d'aquestes fulles novelles, petits, radiats i aplicats, són temporers. La pilositat caduca o llevadissa és un tret molt habitual en Quercus. El revers, però, sempre és pilós o tomentós.\nFulles basals d' allenca Alliaria petiolata. La vegetació autumnal d'aquesta i moltes altres herbes es destina a engrossir les arrels, una forma de guardar energia per a poder agafar més embranzida més endavant, quan toqui llevar el següent ram de temporada. La làmina és molt ampla i plana, per a poder aprofitar al màxim la minvant llum de tardor. Tampoc no s'allunyen pas gaire del terra, per tal d'aprofitar al màxim el seu escalf. Nervació enfondida. Fulles cordades, amb el sinus basal tapat pel lòbul encavallat. Marge de dents amples i esmussades, de dibuix una mica sinuós. Lluentor setinada i perfum ara molt atenuat. Aquesta crucífera de tendència nitrohigròfila és abundant al llarg del sot Sabater.\nPuccinia hordei-maritimi és el nom d'un fong que provoca ronya en diferents parts de la vidalba, a més d'afectar, en una fase diferent, a l'espècie de margall que el mateix nom especifica. No tenim clar, però, que sigui el causant de la ronya de la fotografia.\nAltra alzina seca, rogenca.\nDysphania pumilio (R.Br.) Mosyakin & Clemants és un blet anual que mereixerà un articlet propi, properament, en aquest espai.\nBellis sylvestris Cyrillo amb la humitat de la rosada.\nAlguns geòfits, com aquest Dipcadi serotinum (L.) Medik., tenen un espectre ecològic força ampli. L'apelatiu 'serotin-òtina' significa tardà, que sorgeix a darreries d'estiu o a la tardor.\nTeucrium botrys L. és una d'aquestes herbes de temporada, anual o biennal, molt llavoreres, tal com indica el nom bengranat. És un dels elements més característics dels terraprims -vegetació de les codines- del massís. Inconfusible per la retícula nerviosa dendriforme de la fulla, molt ben marcada.\nCompletament desanimada, encara es manté dreta la rapa de la floració de l'anterior anyada. El nom grec botrys, bótrys, significa raïm. D'una inflorescència racemosa, per exemple, se'n diu botrítica; d'una racemiforme, semblant al tipus racemós, se'n diu botrioide.\nHeteropogon contortus, una drecera reproductiva. Si aneu al massís de Sant Llorenç del Munt hi podreu veure, als terraprims de les roques més solelloses, els fenassars d’una gramínia de filiació africana que ara, a l’octubre, exhibeix una gran abundor d’espigues florides, d’un color molt intens, d’un vermell mineral, rovellat, entre mangra i porpra, barreja del color vinós dels estigmes plomosos i el de les glumes i arestes, de color del coure. Però si us pareu un moment a observar-les, podreu veure-hi llucs suggeridors d’alguna anomalia. Les espigues són femenines en la majoria dels casos, però en les que duen anteres, que també n’hi ha, s’hi pot veure, fora que siguem molt lloscos, que són xarbotes, buides, desanimades, com la pelleringa de la salsitxa que buidem quan volem fer, per exemple, pilota o macarrons amb carn picada.\nEs diu que en Heteropogon contortus hi ha apomixi apospòrica. Sembla que en moltes gramínies hi ha la ‘drecera reproductiva’ de l’apospòria, un tipus de partenogènesi o formació de l’embrió sense confusió dels gàmetes. Així s’aconsegueix prescindir de la concurrència de la part masculina, el pol·len contingut a les teques, si és que en realitat se’n genera. Potser aquests estil de fer ‘fotocòpies biològiques’, sense incorporació de variabilitat genètica, és escaient per a una planta que s’ha adaptat a la perfecció a viure en un ambient molt ben definit: els terraprims dels conglomerats hipertèrmics, sotmesos a unes solrajades estivals inclements. És ara quan millor es pot veure: pugen frescos els nous plançons, amb dreturança i les fulles ben gerdes, mentre que les tofes revellides i palloses són entreviades de les fulles tendrals, emergents, dels nous fillols de tardor. Doncs sí, fins i tot els magristons fenassars dels codolars empedreïts tenen la seva ufana. Ara, a l’autumne, quan l’aire i la llum es morigeren.\nQuan estan secs, els cianobacteris Nostoc són com un cassigall de fulla seca i negrosa.\nHidratat amb un parell de banys d'aigua, el cianobacteri, inflat, expandit i relluent, es torna d'una natura elàstica, com de gelatina.\nJove de Pinus halepensis Miller sec, possiblement mort.\nCarbonat de ferro concrecionat?\nAnagalis arvensis L., molt abundant als terraprims de les codines. Teròfit de tardor i d'hivern.\nLes parts més distals són les primeres a acusar la manca de nutrients per sequera. Un cop mortes les fulles, la transpiració es redueix al mínim.\nAquests fongs pulvinulars, semblants a berrugues grosses, eren al tronc escorxat d'un pi. El micòleg Enric Gràcia ens ha suggerit, sempre amb les reserves pròpies dels experts en micologia, que podria tractar-se del fong ameboide Reticularia lycoperdon Bull. Aquest fong porta primer una coberta fina, de lluentor nacrada, fins que, assolida la maduració de la fase esporífera, s'esquinça i es va enretirant -a les vores n'hi haurien quedat les romanalles.\nLitospermum officinale L. Aquesta tardor han florit algunes plantes de floració normalment molt anterior. Sembla lògic, considerant el marc ambiental tan desfavorable que hi ha hagut.\nEn el mateix pi dels fongs ameboides hi havia aquest liquen groc. S'assembla prou, atenent només a l'aspecte de les imatges vistes, a Chrysothrix candelaris (L.) J.R. Laundon. És un agregat més o menys informe de partícules globoses -soredis, possiblement- que crida l'atenció, sobretot, per la intensitat del color groc, un punt verdenc.\nPodríem dir que l'hem gruat molt. El desig de tenir alguna clarícia d'aquest liquen que ens sembla característic de l'escorça de l'alzina. I quedi clar que això no significa exclusivitat, que no es pugui fer en d'altres arbres, però en l'alzina hi té una notòria significació.\nNo resulta fàcil la descripció d'aquests organismes. Se'ns presenten com a taques planes, de vegades de contorn força arrodonit, en general a clapes més aviat indefinides, de color cendrós, entre blanc i gris molt clar, de vegades una mica verdenc, argentí. El tal·lus és crustaci i d'aspecte granulós, més que no pulverulent, amb algunes parts d'aspecte tot esquerdat, amb polígons delimitats per fissures (tal·lus fissurat-areolat o rugulós). Els apotecis tenen el disc d'un color brunenc, poc definit; el marge és tal·lí, o sigui concolor amb el tal·lus.\nProbablement es tracti d'un liquen del gènere Lecanora, gènere que inclou un grup d'espècies corticícoles. Precisament el marge del disc de l'apoteci del mateix color que el del tal·lus és un caràcter del gènere; d'aquí que s'anomeni lecanorí.\nAgraïm a Helena Rodríguez les indicacions donades sobre aquest liquen. Ens indica que la puntualització específica d'aquests líquens exigeix examen microscòpic.\nAlzineta eixida de llavor, en una clariana. Les primeres fulles van inserides directament a la tija.\nFloració autumnal de Fenal Brachypodium retusum (Pers.) P. Beauv.. Qualsevol diria que l'eixut ha provocat una parada comparable a la d'hivern, inductora d'una posterior floració.\nEn el gènere Grimmia hi ha tot de molses pulvinulars saxícoles i xeròfiles, ben característiques i abundants. Són coixinets atapeïts i ben delimitats, d'aspecte canescent, degut al llarg pèl hialí, blanquinós, de l'extrem dels fil·loides.\nLa seta de l'esporòfit està blegada cap avall, quan la càpsula encara no és madura. Posteriorment es redreça i la càpsula d'espores queda ben enlairada.\nLa Canyaferla Ferula communis L. comença a treure les fulles, amb una ufanor i empenta ben sorprenents, atesa la magresa dels llocs on arrela. Tant a 'Flora Iberica' com a la 'Flora Manual dels Països Catalans' (edició 2005) la discriminació entre la subespècie de la nominal i la catalaunica es fa en esguard de la relació entre la talla de la tija i la de la inflorescència. Al catàleg de la flora del parc natural de Sant Llorenç del Munt hi consta Ferula communis (Pau ex C. Vicioso) subsp. catalaunica Sánchez-Cuixart & Bernal. En canvi, el botànic Àngel Manuel Hernández consigna, en els estudis florístics que ha fet de la zona, Ferula communis L. subsp communis. Sembla que encara manca llum en la taxonomia d'aquesta herba.\nCeterach officinarum Willd. i Cheilanthes acrostica (Balb.) Tod., dues falgueres de les codines del massís.\nTripodion tetraphyllum (L.) Fourr., un altre teròfit que comença a vegetar a la tardor.\nJuniperus oxycedrus L. sec, potser mort. I els ginebres són molt resistents. Estralls d'un any molt sec.\nArcèstides del ginebre.\nAquest lliri ha sorgit entre les branques d'un romaní. Dipcadi serotinum (L.) Medik.\nMés germinacions autumnals: Heteropogon contortus P. Beauv. En surten moltes, alhora que també surten els nous fillols de les plantes velles.\nCatena de vegetació. Imatge que permet veure la sèrie -catena- de vegetació en esguard del gruix del sòl. Als litosòls de les codines hi ha una vegetació especialitzada: cianobacteris, líquens -especialment gelatinosos tipus Collema-, falgueroles xeròfiles, crassulàcies, bulboses, teròfits, etc.; segueix una banda de fenassar d'albellatge contort, de visible efecte edafogenètic; seguidament hi ha les brolles de romaní, amb estepes i brucs; aquest matoll s'enriqueix amb ginebres en les bosquines periforestals. Finalment i on hi ha prou sòl per a fer-ho possible, s'hi fa la vegetació macrofanerofítica de més talla, pinedes i alzinars.\nCloure o començar. És molt curiós comprovar que les mates de timó estan seques, la majoria, però d'altres estan brotant ara i duen el fullatge ben tendre. Mates vernals seques versus mates autumnals tendres.\nSavina Juniperus phoenicea L., arcèstides i branquetes. Amb el ramatge vermiforme, molt resinós, l'hàbit tofut i un creixent molt lent, les savines poden conquerir les estacions més inhòspites, terraprims, cereners esventats i penyateres esquelètiques.\nEn els sots i els racons humits l'afeccionat a la briologia i el briòleg pot trobar-hi molta matèria per a furonejar. Ens va cridar l'atenció aquesta taca o tapís d'un verd claret, una mica blavís. Hi vam veure una hepàtica que ja havia merescut un capítol en aquest espai.\nImatge de detall d'aquesta hepàtica que sembla Lejeunea cavifolia (Ehrh.) Lindb.\nTornem per l'ombrívol sot de Matalonga. El camí ens porta al mateix fons del sot, convertit en camí. Al llarg del sot hi ha una flora eclèctica, amb moltes ruderals que possiblement caldria associar a les tasques d'obertura del camí, i plantes de llocs frescos, com ara Doronicum pardalianches L.. A la fotografia, mata de Hypericum perfoliatum L. var. angustifolia DC.\nEl suara esmentat Doronicum pardalianches L. és força abundant al sot de Matalonga.\nStachys annua (L.) L., una de les moltes labiades que floreix a la segona meitat de l'any. Nou per a la quadrícula DG21, però consta al catàleg de flora del parc natural.\nGaleopsis ladanun subsp. angustifolia (Erhr. ex Hoffm.) Gaudin.


Camí de tornada (Mayrhofer, set by (Franz Peter Schubert)) (The LiederNet Archive: Texts and Translations to Lieder, mélodies, canzoni, and other classical vocal music)\nVers el Danubi, vers la ciutat imperial,\ntorno ple d’angoixa;\ncar tot el que de bell té la vida,\ns’enfuig cada cop més lluny.\nA poc a poc, desapareixen les muntanyes\ni amb elles, els rius i les valls;\nressonen les esquelles de les vaques\ni les bordes em fan salutacions.\nPer què els teus ulls plens de llàgrimes\nesguarden vers la blava llunyania?\nAi, allà vaig viure content, inaccessible,\nlliure entre els homes lliures!\nOn encara són vigents l’amor i la fidelitat,\nallà s’obren els cors;\nla fruita creix sota llurs raigs\ni malda vers el cel.


Esparreguera Decideix!: febrero 2010\nPublicado por Esparreguera Decideix en 0:17 1 comentario:\nUN PORC SENCER A L'AST PEL DRET A DECIDIR!\nEl diumenge dia 7, dins els actes de la III Fira Medieval de la vila d'Esparreguera, la comissió ciutadana d'Esparreguera Decideix va fer sencer a l'ast un porc de 80 kg, per a recap`tar fons econòmics de cara a la campanya per a incentivar la participació en la consulta popular sobre la independència de Catalunya del proper 24 d'abril.\nEls plats es venien a 10€, i en aquest preu estava inclosa la ració de porc, escalivada, patates al caliu, torrades de pa de pagès i vi o aigua; un menú molt complet tenint en compte que més d'un no va poder acabar-se l'abundant menjar que es servia.\nEl resultat va ser excel·lent, ja que el porc va estar a la graella durant 8 hores i va quedar cuinat i, alhora, molt tendre, cosa que va suposar que els comensals assistents quedesin encantats amb l'àpat.\nEn global, el cap de setmana ha estat excel·lent per a la plataforma Esparreguera Decideix, ja que deixant de banda el dinar popular del diumenge, durant tot el cap de setmana s'han recollit moltes signatures d'esparreguerins i esparreguerines que, a títol individual, han donat el seu suport a la realització de la consulta popular sobre la independència de Catalunya del proper dissabte 24 d'abril.\nA més, Esparreguera Decideix disposava d'un bar medieval, en el qual els passejants podien descansar una estona les cames mentre prenien quelcom, acompanyats del bon ambient que en la taverna es respirava i de l'espectacular sol que va lluir durant tot el cap de setmana a la nostra vila.\nMoltes gràcies a tots els assistents i als que van col·laborar d'un moment històric!\nPublicado por Esparreguera Decideix en 4:24 No hay comentarios:\nACTE "EL BAIX LLOBREGAT TAMBÉ DECIDEIX"\nAquest diumenge 7 de febrer es va realitzar la presentació dels municipis del Baix Llobregat que realitzaran una consulta popular sobre la independència, entre els quals també hi figura la vila d'Esparreguera, que realitzarà la consulta el proper dissabte 24 d'abril.\nA l'acte de presentació han estat presents els portaveus dels 18 municipis del Baix Llobregat on es duran a terme les consultes en les properes dates: 28 de febrer, 24 i 25 d'abril, i 20 de juny.\nIgnasi Termes, portaveu de la Coordinadora nacional i de Molins Decideix, ha ressaltat l'importància que la comarca del Baix Llobregat també participi de l'organització de consultes pel dret a decidir que s'estan celebrant arreu del país. Igualment ha destacat la importància que tots els municipis del Baix Llobregat treballin conjuntament per unir esforços aplegats a la Coordinadora de consultes de la comarca.\nEn l'acte també ha intervingut en Josep Cruanyes, president de la Plataforma pel Dret de Decidir, que ha posat l'accent en l'acte de democràcia que signifiquen les consultes populars sobre la independència. Finalment, Miquel Fernández, de l'associació Els Altres Andalusos, ha animat a tota la població del Baix Llobregat, siguin o no independentistes, a expressar la seva opinió a les urnes.\nEls municipis del Baix Llobregat que han celebrat la Consulta o que la celebraran en les properes dates són:\n·13 DESEMBRE: El Papiol.\n·28 FEBRER: Begues, Torrelles de Llobregat i Molins de Rei.\n·24 ABRIL: ESPARREGUERA.\n·25 ABRIL: Castelldefels, Collbató, Corbera, Martorell, La Palma de Cervelló, Olesa de Montserrat, Pallejà i Sant Just Desvern.\n· 20 JUNY: Sant Boi de Llobregat.\nMunicipis que concretaran la data de la Consulta properament: Cornellà, Gavà, Sant Esteve Sesrovires, Sant Feliu i Vallirana.\nPublicado por Esparreguera Decideix en 8:50 No hay comentarios:\nEL DIUMENGE FEM UN PORC SENCER A L'AST!\nEl proper diumenge dia 7, dincs el marc de la III Fira Medieval; la comissió d'Esparreguera Decideix farà un garrí d'uns 80 kg sencer a l'ast!\nVine a veure el procès i a menjar-ne!\nPublicado por Esparreguera Decideix en 9:14 No hay comentarios:


Les opcions dels candidats (Part 1, ALO, HAM, BUT) – Fórmula 1 en Català\nLes opcions dels candidats (Part 1, ALO, HAM, BUT)\nPosted on 26 d'octubre de 2010 Updated on 14 de febrer de 2021 by F1 en CatalàCategories:General\nHola! Després de gairebé morir durant el procés d’aquest article que divideixo en dos parts per no matar a la gent d’avorriment, aquí teniu totes les possibilitats que cadascun dels 5 pilots que encara tenen opcions al títol tenen.\nEn aquesta primera part hi han Alonso (que és el que més en té) i els pilots de McLaren.\n-Si guanya les dues curses (281): campió sempre\n-Si en guanya una i és 2n, 3r, 4t, 5è o 6è: campió sempre.\n-Si en guanya una i és 7è, WEB ha de ser 1r i 3r.\n-Si en guanya una i és 8è, 9è o 10è WEB ha de ser 1r i 4t.\n-Si en guanya una i abandona, WEB ha de ser 1r i 5è.\n-Si fa dos segons (267): campió sempre a no ser que WEB guanyi les dues.\n-Si es segon en una i és… 3r o 4t, WEB ha de ser 1r i 2n.\n-Si és segon en una i és 5è, WEB ha de ser 1r i 4t i HAM 1r i 2n.\n-Si és segon en una i és 6è, WEB ha de ser 1r i 5è i HAM 1r i 2n.\n-Si és segon en una i és 7è, WEB 1r i 6è i HAM i VET 1r i 2n.\n-Si és segon en una i és 8é, WEB ha de ser 1r i 7é i HAM i VET 1r i 2n.\n-Si és segon en una i és 9è WEB ha de ser 1r i 8è, HAM 1r i 3r i VET 1r i 2n.\n-Si és segon en una i és 10è o no puntua WEB ha de ser 1r i 9è, HAM 1r i 4t i VET 1r i 2n.\n-Si fa dos tercers (261): campió a no ser que WEB sigui 1r i 2n com a mínim.\n-Si és tercer en una i és… 4t, WEB ha de ser 1r i 3r i HAM no guanyar les dues.\n-Si és tercer en una i és 5è o 6è WEB ha de ser 1r i 5è, HAM 1r i 2n i VET no guanyar les dues.\n-Si és tercer en una i és 7è, WEB ha de ser 1r i 7è, HAM 1r i 3r i VET no guanyar les dues.\n-Si és tercer en una i és 8è, WEB ha de ser 1r i 8è, HAM 1r i 3r i VET no guanyar les dues.\n-Si és tercer en una i és 9è, WEB ha de ser 1r i 9è i HAM i VET 1r i 3r.\n-Si és tercer en una i és 10è, WEB ha de ser 1r i 10è, HAM 1r i 5è i VET 1r i 3r.\n-Si és tercer en una i no puntua, WEB ha de ser 1r i abandonar, HAM 1r i 5è i VET 1r i 3r.\n-Si fa dos quarts (255) WEB ha de ser 1r i 6è, i HAM i VET no guanyar les dues.\n-Si és quart en una i és 5è, WEB ha de ser 1r i 7è i HAM i VET no guanyar les dues.\n-Si és quart en una i és 6è, WEB ha de ser 1r i 8è, HAM 1r i 3r i VET no guanyar les dues.\n-Si és quart en una i és 7è, WEB ha de ser 1r i 9è, HAM 1r i 4t i VET 1r i 2n.\n-Si és quart en una i és 8è, WEB ha de ser 1r i 10è, HAM 1r i 5è i VET 1r i 3t.\n-Si és quart en una i és 9è, 10è o abandona, WEB ha de ser 2n i abandonar, HAM 1r i 6è i VET 1r i 4t.\n-Si fa dos cinquens (251) WEB ha de ser 1r i 8è. HAM 1r i 3r i VET no guanyar les dues.\n-Si és cinquè en una i és 6è, WEB ha de ser 1r i 9è, HAM 1r i 4t i VET 1r i 2n.\n-Si és cinquè en una i és 7è, WEB ha de ser 1r i 10è, HAM 1r i 4t i VET 1r i 3r.\n-Si és cinquè en una i és 8è, WEB ha de ser 2n i abandonar, HAM 1r i 6è i VET 1r i 4t.\n-Si és cinquè en una i és 9è, WEB ha de ser 2n i abandonar, HAM 1r i 7è i VET 1r i 4t.\n-Si és cinquè en una i és 10è o abandona, WEB ha de ser 2n i abandonar, HAM 1r i 7è i VET 1r i 5è.\n-Si fa dos sisens (247) WEB ha de ser 1r i 10è, HAM 1r i 4t i VET 1r i 3r.\n-Si és sisè en una i és 7è, WEB ha de ser 2n i abandonar, HAM 1r i 5è i VET 1r i 4t.\n-Si és sisè en una i és 8è, WEB ha de ser 2n i abandonar, HAM 1r i 6è i VET 1r i 4t.\n-Si és sisè en una i és 9è, WEB ha de ser 2n i abandonar, HAM 1r i 7è i VET 1r i 5è.\n-Si és sisè en una i és 10è o abandona, WEB ha de ser 2n i abandonar, HAM 1r i 8è i VET 1r i 6è.\n-Si fa dos setens (243) WEB ha de ser 2n i abandonar, HAM 1r i 6è i VET 1r i 4t.\n-Si és setè en una i és 8è, WEB ha de ser 2n i abandonar, HAM 1r i 7è i VET 1r i 5è.\n-Si és setè en una i és 9è, WEB ha de ser 2n i abandonar, HAM 1r i 8è i VET 1r i 6è.\n-Si és setè en una i és 10è o abandona, WEB ha de ser 3r i abandonar, HAM 1r i 9è, VET 1r i 7è o que BUT no guanyi les dues.\n-Si fa dos vuitens (239) WEB ha de ser 2n i abandonar, HAM 1r i 8è i VET 1r i 6è.\n-Si és vuitè en una i és 9è, WEB ha de ser 3r i abandonar, HAM 1r i 9è, VET 1r i 7è o que BUT no guanyi les dues.\n-Si és vuitè en una i és 10è. WEB ha de ser 3r i abandonar, HAM 1r i 10è, VET 1r i 8è o que BUT no guanyi les dues.\n-Si és vuitè en una i abandona, WEB ha de 4t i abandonar, HAM 1r i abandonar, VET 1r i 9è o que BUT no guanyi les dues\n-Si fa dos novens (235) WEB ha de ser 4t i abandonar, HAM 1r i abandonar, VET 1r i 9è o que BUT no guanyi les dues.\n-Si és novè i és 10è, WEB ha de ser 4t i abandonar, HAM 2n i abandonar, VET 1r i 9è o que BUT no guanyi les dues.\n-Si és novè i abandona, WEB ha de ser 4t i abandonar, HAM 2n i abandonar, VET 1r i 10è o que BUT no guanyi les dues.\n-Si fa dos desens (233), WEB ha de ser 4t i abandonar, HAM 2n i abandonar, VET 1r i 10è o que BUT no guanyi les dues.\n-Si és desé i abandona, WEB ha de ser 5è i abandonar, HAM 2n i abandonar, VET 1r i abandonar o que BUT no guanyi les dues.\n-I si abandona en les dues curses (231), WEB ha de 5è i abandonar, HAM 2n i abandonar, VET 1r i abandonar i BUT 1r i 3r.\n-Si guanya les dues curses (260), ALO ha de ser 2n i 5è com a màxim.\n-Si en guanya una i és 2n, ALO ha de ser 2n i 8è i WEB 1r i 7è.\n-Si en guanya una i és 3r, ALO ha de ser 2n i abandonar i WEB 1r i 7è.\n-Si en guanya una i és 4t, ALO ha de ser 3r i abandonar, WEB 1r i 10è i VET 1r i 3r.\n-Si en guanya una i és 5è, ALO ha de ser 4t i abandonar, WEB 2n i 7è i VET 1r i 4t.\n-Si en guanya una i és 6è, ALO ha de ser 5è i abandonar, WEB 2n i 8è i VET 1r i 5è.\n-Si en guanya una i és 7è, ALO ha de ser 6è i abandonar, WEB 2n i 9è i VET 1r i 6è.\n-Si en guanya una i és 8è, ALO ha de ser 7è i abandonar, WEB 2n i abandonar i VET 1r i 7è.\n-Si en guanya una i és 9è, ALO ha de ser 8è i 10è, WEB 3r i 10è i VET 1r i 8è.\n-Si en guanya una i és 10è, ALO ha de ser 8è i abandonar, WEB 3r i abandonar i VET 1r i 8è.\n-Si en guanya una i abandona, ALO ha de ser 9è i 10è, WEB 4t i 9è i VET 1r i 8è.\n-Si fa dos segons (246), ALO ha de ser 4t i 8è, WEB 1r i abandonar i VET 1r i 4t.\n-Si és segon en una i és 3r, ALO ha de ser 5è i 10è, WEB 2n i 8è i VET 1r i 5è.\n-Si és segon en una i és 4t, ALO ha de ser 6è i abandonar, WEB 2n i 9è i VET 1r i 6è.\n-Si és segon en una i és 5è, ALO ha de ser 7è i abandonar, WEB 2n i abandonar, VET 1r i 7è i BUT no guanyar les dues.\n-Si és segon en una i és 6è, ALO ha de ser 8è i abandonar, WEB 3r i abandonar, VET 1r i 8è i BUT no guanyar les dues.\n-Si és segon en una i és 7è, ALO ha de ser 9è i abandonar, WEB 4t i 10è, VET 1r i 9è i BUT no guanyar les dues.\n-Si és segon en una i és 8è, ALO ha d’abandonar les dues, WEB 5è i 10è, VET 1r i abandonar i BUT 1r i 3r.\n-Si fa dos tercers (240), ALO ha de ser 6è i abandonar, WEB 2n i 9è i VET 1r i 6è.\n-Si és tercer en una i és 4t, ALO ha de ser 8è i 10è, WEB 3r i 10è, VET 1r i 8è i BUT no guanyar les dues.\n-Si és tercer en una i és 5è, ALO ha de ser 9è i 10è, WEB 4t i 9è, VET 1r i 8è i BUT no guanyar les dues.\n-Si és tercer en una i és 6è, ALO ha de ser 10è i abandonar, WEB 4t i abandonar, VET 1r i 10è i BUT no guanyar les dues.\n-Si és tercer en una i és 7è, ALO ha d’abandonar les dues, WEB 5è i 10è, VET 1r i abandonar i BUT 1r i 3r.\n-Si fa dos quarts (234), ALO ha de ser 9è i abandonar, WEB 4t i 10è, VET 1r i 9è i BUT no guanyar les dues.\n-Si és quart en una i és 5è, ALO ha d’abandonar les dues, WEB 5è i 10è, VET 1r i abandonar i BUT 1r i 3r.\n-Si guanya les dues curses (239), ALO ha de ser 3r i abandona, WEB 2n i abandona, HAM 1r i 9è i VET 1r i 7è.\n-Si en guanya una i és 2n, ALO abandona a les dues, WEB 5è i abandona, HAM 2n i abandona i VET 1r i abandona.\nEtiquetatFernando AlonsoJenson ButtonLewis HamiltonNúmerosOpinió


Daikin recomana la instal·lació professional dels equips d'aire condicionat\nMadrid, 16 de juliol de 2015.- La compra d'un equip d'aire condicionat és una decisió important en el pressupost familiar, ja que al cost de l'equip cal afegir la mà d'obra. Encara que a priori el cost de la instal·lació per un instal·lador professional qualificat pugui veure com una despesa afegida, la realitat és que es tracta d'una garantia d'èxit en el funcionament i estalvi energètic de la unitat.\nSegons un estudi realitzat per Daikin, un 18% de les llars que tenen aire condicionat no va comptar amb assessorament d'un instal·lador professional. Entre les avaries més freqüents que es produeixen en els equips de climatització com a conseqüència d'una instal·lació no qualificada estan: fuites de refrigerant, fallades elèctriques i deficients treballs de drenatge. Les dues primeres afecten els components dels equips fins a provocar, en alguns casos, l'avaria completa de la unitat i la tercera pot causar sinistres en els llocs en què es trobi la mala instal·lació.\nEl cost mitjà de la reparació d'aquest tipus d'avaries oscil·la entre els 100 euros i més de 500 euros en funció del tipus de dany, del model d'equip i també d'altres factors com la distància a la qual es trobi el servei tècnic més proper , entre d'altres aspectes.\nPer exemple, en el cas d'una avaria per una fuita de refrigerant d'un equip d'aire condicionat tipus split de 4kW de potència instal·lat en un habitatge a Madrid capital, el cost mitjà aproximat de la reparació pot variar entre 150 euros o 400 euros ( més IVA), en funció de si la fuita és fàcil o no de localitzar.\nAixí mateix, el cost mitjà de reparació en el cas de falles elèctriques per connexions deficients també pot oscil·lar entre els 100 euros fins a més de 500 euros (més IVA) en funció de si es tracta d'un problema en el qual només cal corregir connexions, de si aquesta avaria ha danyat també la placa electrònica de la unitat interior o de la unitat exterior.\nFinalment, el cost mitjà per resoldre avaries en el cas de drenatges defectuosos pot rondar els 200 euros, al que cal sumar altres sinistres vinculats amb les fuites d'aigua, com humitats a les parets de l'habitatge o danys en el mobiliari del llar.\nA part dels problemes tècnics i del cost econòmic, una incorrecta instal·lació del sistema de climatització pot derivar també en altres molèsties per a l'usuari, entre elles, la més comuna, és que l'equip tingui un funcionament més sorollós del normal, la qual cosa pot provocar també mals de cap.\n"En Daikin sabem que un equip de climatització no és un electrodomèstic més. Per això, sempre recomanem deixar-se assessorar pels instal·ladors. Ells són els que poden ajudar a prendre la millor decisió de compra en funció de les característiques i necessitats de l'habitatge. Són claus també a l'hora de realitzar la correcta instal·lació de la unitat amb les màximes garanties. Està demostrat que si un sistema d'aire condicionat està ben instal·lat per un professional i se li realitza regularment un bon manteniment, no només s'aconsegueix allargar la vida útil de l'equip, sinó que també s'estalviarà energia ", comenta Paloma Sánchez-Cano, directora de Màrqueting de Daikin.


A continuació, es detallen els llocs de treball que abans tenien fama - La Vida | Juny 2021\nA continuació, es detallen els llocs de treball que abans tenien fama\nsorprenent quantitat de strippers ....\nEls primers llocs de treball no seran inferiors a glam. Hem estat allà, confia en nosaltres. Per això hem volgut mirar enrere algunes de les feines anteriors de les nostres estrelles preferides com un recordatori que, bé, has de començar en algun lloc, oi?\n1) Tyler Oakley solia treballar a McDonalds\n2) Harry Styles va ser empleat en una fleca de Crewe, Regne Unit\n3) Channing Tatum era un Stripper Actual.\nMai em va agradar la part de portar-se-la roba. Et trobes en un escenari amb gent que et crida, i sents que ets una estrella del rock, però no ets res: només ets un noi que es treu la roba, sembla un ximple amb un vestit estúpid.\n4) Zoella solia treballar per a una empresa d’interiorisme\n5) Lady Gaga solia ser una stripper!\nJo treballava en clubs de striptease quan tenia 18 anys. Les noies de la meva formació no tenien intenció de convertir-se en algú com jo. Venc d’una família italiana benestant, vaig anar a una bona escola. Vam voler viure amb la mare i el pare fins a morir. Vaig anar contra tot el que em va ser creat; Em vaig mudar de casa, no voldria rebre ajuda dels meus pares i em vaig recolzar amb feines de cambrera i despullades.\n7) Andrew Garfield va treballar un cop a Starbucks. Especia de carbassa Spidey ...\n8) Halsey va mentir sobre la seva edat i va obtenir un lloc com a llibreter d'artista en un lloc anomenat 'Crocodile Rock Cafe' als 16 anys.\n9) El rei Zayn 'treballava en un restaurant', presumptament com a cambrer / noi.\n10) Miley Cyrus, tot i ser filla de Billy Ray Cyrus i una estrella infantil real, solia netejar els lavabos.\nTenia una feina normal i realment em va agradar. Vaig treballar en aquest lloc anomenat servei de neteja de les guspires i vaig netejar cases, era com 11 & hellip; puc netejar els bols del vàter.\narriba la temporada de bessons\npickle rick caminant mort\nvestits sonny & dear


IB3N | Manca mè mallorquí a les carnisseries\nIB3 Notícies > mallorca > Manca mè mallorquí a les carnisseries\nManca mè mallorquí a les carnisseries\nLa sequera i la vacunació per la llengua blava ha retardat el naixement dels menets\nHi ha manca de xot mallorquí a les carnisseries de l’illa, i el poc que hi ha va més car. Els motius: la sequera de l’estiu i l’estrès que han patit les ovelles per vacunar-les per la llengua blava, que ha fet retardar el naixement de nous menets.\nEls corrals on es du a terme la darrera fase de cria dels xots a la Cooperativa de Pollença són buits quan, en aquesta època de l’any, haurien de ser plens amb els xots nascuts a principis de setembre. Enguany, però, el naixement s’ha retardat més d’un mes i els menets petits encara són al camp amb les seves mares.\nEl desproveïment el pateixen els carnisseries. En una carnisseria del mercat cobert d’Inca, aquest dimecres mati no en tenien i esperaven que els arribàs. El que asseguren que s’ha disparat és el preu. El preu de les costelles, per exemple, ha passat de 21 euros el quilo a 28.\nEls productors asseguren que aquest desproveïment és temporal i afecta bàsicament els xots que se sacrifiquen quan tenen tres mesos. Amb el retard que s’ha produït enguany, aquests xots arribaran al mercat a principis del mes de desembre i, per tant, per les Festes de Nadal no en faltaran.


noviembre 2017 – El blog de la ingeniería\n7 abril, 2019 27 noviembre, 2017 por Redacción\nEstalviar per a la teva jubilació és fonamental, i a la Mútua dels Enginyers ho sabem millor que ningú. Segons el ranking dels Plans de Pensions més rendibles del sector assegurador publicat per Inverco, a la Mútua dels Enginyers tenim el millor Pla de Pensions en la categoria de renda fixa a llarg termini. La rendibilitat … Leer más“Enginyers 2019”, el Pla de Pensions més rendible del sector assegurador en la categoria de renda fixa a llarg termini\nCategorías EstalviEtiquetas Enginyers 2019 PP, estalvi, Inverco, jubilació, mutua dels enginyers, Pensions, pla de pensions, Renda Fixa\nAhorrar para tu jubilación es fundamental, y en la Mutua de los Ingenieros lo sabemos mejor que nadie. Según el ranking de los Planes de Pensiones más rentables del sector asegurador publicado por Inverco, en la Mutua de los Ingenieros tenemos el mejor Plan de Pensiones en la categoría de renta fija a largo plazo. … Leer más“Enginyers 2019”, el Plan de Pensiones más rentable del sector asegurador en la categoría de Renta Fija a Largo Plazo\nCategorías AhorroEtiquetas ahorro, Enginyers 2019 PP, Inverco, mutua, Mutua de los Ingenieros, plan de pensiones, Previsión, Renta fija\nL’estalvi per a la jubilació adquireix més protagonisme en un entorn d’envelliment de la població i de debilitat de les pensions públiques. Planificar la jubilació és fonamental i en aquest blog s’han facilitat alguns consells per fer-ho. En un article d’aquest blog es recordava que és important que els treballadors tinguin en compte que, en … Leer másQuines diferències hi ha entre un pla de pensions i un PPA?\nCategorías EnginyeriaEtiquetas estalvis, la mutua, pla de pensions, ppa\nNo totes les professions tenen el mateix prestigi social, i això ho saben els alumnes, els professors, els pares, els fills… La imatge social de les professions no és un tema intranscendent. La confiança de les persones, les empreses i la societat sobre un col·lectiu professional determinat té nombroses implicacions sobre la pròpia professió. Generalment, … Leer másEls enginyers, entre els professionals amb més prestigi social segons el CIS\nCategorías EnginyeriaEtiquetas cis, enginyeria, enginyers, professionals


Màster en Gerontologia Social | IL3 - UB\nAquest màster s'ha proposat capacitar els professionals per assolir l'objectiu de la gerontologia social, és a dir, garantir un benestar físic, psíquic i social a les persones grans. Per fer-ho, cal donar resposta a dues necessitats:\nUn coneixement i una comprensió més grans de les diverses situacions de vida que presenta aquest sector de la població i els seus familiars, per garantir unes actuacions millors.\n1. Política gerontològica i models d’atenció a les persones grans\n1.1. Introducció a la gerontologia\n1.2. Polítiques de protecció i atenció a les persones grans\nMarc de les Nacions Unides\nModels de protecció en el països de la UE\nPolítiques de protecció a l’Estat espanyol\n1.3. Recursos sanitaris, socials i sociosanitaris\n1.4. Gestió de serveis i recursos gerontològics\nEmprendre en serveis i recursos gerontològics\nQualitat total en serveis i recursos assistencials\n2. Qualitat de vida i envelliment\n2.1. Envelliment actiu i qualitat de vida\n2.2. Vellesa, societat i entorn\nFamília i ancià\nVisió econòmica de l’envelliment\n2.3. Aspectes legals i ètics\n2.4. Tecnologia al servei de les necessitats de les persones grans\nLegislació, normalització i Pla Nacional d’Accessibilitat (PNA)\nDisseny i accessibilitat integral\nAdaptació Funcional de l’Habitatge (AFH)\nUsabilitat i disseny centrat en l’usuari\nProductes de suport aplicats a la vida diària\nTecnologies d’ajuda i àrees d’aplicació\nÀrees centrals d’aplicació de les tecnologies d’ajuda\n3. Persona gran i salut: família i entorn\n3.1. Salut i malaltia en l’envelliment\n3.2. Envelliment, dependència i cures informals\nCures a les persones grans amb dependència\nLa cura no professional\nRelació de recursos formals-informals\nCost de les cures\nSituacions de dependència social\n3.3. Envelliment i final de la vida\nAspectes culturals davant la vellesa i la mort\n4. Investigació en gerontologia social\n4.1. Investigació en gerontologia social\nEl programa es dirigeix a un ampli ventall de sectors professionals (sanitari, social, sociosanitari, així com altres disciplines) interessats a adquirir o ampliar coneixements en Gerontologia i en la defensa dels drets i millora de la qualitat de vida de les persones grans, en la protecció dels seus interessos i en el desenvolupament d’una atenció personalitzada.


Les teories sobre la motivació constitueixen una branca de la psicologia que s’ocupa de la comprensió de l’activació, organització i direcció de la conducta envers la consecució d’objectius. La paraula motivació ve del llatí motivus, que significa força motriu.\nConsisteix en impulsar, mitjançant un pla d’acció coordinat i amb l’esforç comú de treballadors i de la direcció, un seguit de mesures, de serveis i de recomanacions que millorin la salut global de les persones al lloc de treball.\nEngloben tota una gamma d 'activitats participatives i estructurades realitzades per millorar el rendiment dels equips i la seva capacitat de treballar junts de manera efectiva. Actualment han pres un nou impuls amb fenòmens com el lipdub.\nConsisteix en la integració de les mesures destinades a crear les condicions propenses a la implicació i alineació del treballador amb els valors de l’organització, de manera que el seu rendiment vagi més enllà de la noció estricta de relació laboral.\nÉs una modalitat formativa que consisteix a desenvolupar habilitats i aptituds organitzatives en un entorn natural mitjançant la reflexió a partir de la realització d’activitats pròpies dels esports d’aventura o d’altres contextos lúdics.\nL 'humor a la feina\nL’humor laboral és la introducció en l’àmbit de la feina d’elements de diversió tradicionalment considerats com a propis de l’àmbit de l’oci amb la intenció de crear un entorn laboral més distès i saludable.\nEl clima laboral és la suma de les percepcions que els treballadors tenen sobre el medi humà i físic on es desenvolupa l’activitat quotidiana de l’organització. Donat el seu caràcter col·lectiu, l’eina més important per conèixer-lo és l’enquesta de clima.\nLa gestió de l’absentisme\nL’absentisme és l’absència d’un treballador del seu lloc de treball. Quan aquest supera un nivell natural es converteix en un cost per a l’organització. Una bona gestió del l 'absentisme pot identificar-ne les causes i aplicar-hi accions que el redueixin.\nLa conciliació vida laboral-vida personal\nLa conciliació vida laboral-vida personal és l 'harmonització de les demandes que l 'empresa planteja al treballador amb les demandes que provenen de l 'àmbit familiar, ja siguin demandes de persones depenents, d 'organització de la llar o demandes vitals.\nMotivar a les persones\nNo s’acostuma a pensar que la feina també es pot canviar o, si més no, la manera de percebre-la.


Amenaces de mort |\n(“La Publicitat”, 9-7-1936)\nSegurament els redactors de la "Soli" quedaran sorpresos quan sàpiguen que els estic molt agraït per l'article que publicaven abans-d'ahir. No obstant, és així. Els agraeixo profundament aquest article perquè, amb la seva publicació, m'han estalviat molta feina. M'estalvien, per exemple, una rastellera d'arguments polèmics destinats a demostrar la concomitància del diari anarquista amb els assassins professionals que actuen a les ordres de la F.A.I. Ara, en canvi, no cal que m'escarrassi. Cap dubte és ja possible. La "Soli" s'ha tret la careta.\nSuposo el lector assabentat dels meus articles sobre el terrorisme. Per tant, no val la pena d'insistir. No cal dir que mantinc fins a la darrera ratlla el que porto escrit fins ara. En resposta a tot això, la "Soli" diu que si no rectifico "m'obligaran a emmudir". Si no ho he entès malament, això és una amenaçada de mort. No conec altra sistema "d'obligar-me" a emmudir.\nI bé: ¿qui és el que m'amenaça de mort? És el director de la "Soli"? És el secretari de Redacció? És el redactor en cap? És un col·laborador? És la Redacció en pes? No ho sé. La nota de la "Soli" és anònima. Jo signo els meus escrits. Tinc, per tant, un cert dret a saber qui es fa responsable de l'amenaça de la qual sóc objecte.\nHe parlat dels assassins dels germans Badia. He parlat dels assassins del senyor Mitchell. He parlat del terrorisme en general. He dit que la dignitat de Catalunya exigia que es posés un terme a l'actuació i a la impunitat dels criminals. Perquè he dit aquestes coses la "Soli" m'amenaça de mort.\nHem arribat a aquest punt, senyors: a Barcelona surt, amb permís de les autoritats, un diari que es pot permetre el luxe d'amenaçar impunement de mort un periodista que ha tingut la gosadia de dir públicament quatre veritats elementals en defensa de la pàtria, en defensa de la societat.


Un recurs ple de llum! - Escola Infantil PEGGY\ndes. 4, 2018 | Dofins\nAvui la classe dels Dofins vol compartir amb vosaltres un material molt emocionant i útil per adquirir nous aprenentatges i gaudir de noves experiències. Sabeu de quin material estem parlant? Doncs… La taula de llum!\nLa naturalesa de la llum sempre ha estat un tema molt interessant i motivador per investigar. Per aquest motiu, des de l’escola, aprofitem els seu interès per aportar nous coneixements i potenciar nous aprenentatges.\nPitàgores, va dir que la llum sortia dels ulls ja que segons ell es poden veure les coses perquè els ulls emeten uns raigs de llum que es propaguen fins als objectes i produeixen la sensació de visió gràcies al sentit de la vista.\nLa taula de llum és un recurs d’exploració i experimentació amb el qual es poden realitzar diversos processos investigadors i de descoberta.\nAquesta proposta educativa, que han viscut els Dofins entre art i ciència els ha permès crear i composar imatges, jocs d’ombres i dibuixos tot fomentant la imaginació i la creativitat. A més a més de desenvolupar el sentit de la vista, concentrar-se, mantenir l’atenció i relaxar-se.\nVa ser una experiència fascinant que de ben segur tornarem a repetir amb altres propostes de materials!


EdCamp Mates Online | cesire*\nAquest primer EdCamp de Mates pretén compartir coneixements, recursos, estratègies, dubtes, i fer xarxa amb tota persona interessada en l’E-A de les matemàtiques. En aquesta ocasió s’haurà de portar a terme online i s’organitzarà i celebrarà amb diverses videoconferències simultànies el proper dissabte 27 de juny, de 9.30 a 12.30.\nL’EdCamp de Matemàtiques és una trobada oberta basada en sessions de debat/conversa a partir dels temes proposats pels participants. L’interessant és que tots els participants aporten les seves experteses, experiències, recursos, reptes i tot allò que creuen que pot ajudar a la comunitat educativa.\nA diferència dels EdCamps presencials, la proposta de temes de conversa es realitzarà previ a la sessió de l’EdCamp online. Des d’avui i fins al dia 21 de juny podeu accedir al Padlet i proposar què ens voleu compartir com a tema de conversa.\nPodeu ampliar la informació sobre el format, els continguts i els detalls tècnics al seu web.\nInformacions, Jornades, Matemàtic edcamp, Jornades, matemàtiques, Primària, secundària 0


Postals de gel | L'Independent de Gràcia\nPostals de gel\n13/07/2018 13/07/2018 Opinió\nper Èric Lluent\nEn l’última visita a Gràcia vaig obrir la capsa de les postals familiars dels anys cinquanta i seixanta i vaig agafar-ne un bon grapat sense un criteri definit amb l’esperança de trobar algun gran secret familiar. De tornada a Reykjavík i havent-les llegit una rere l’altra, s’ha de dir que poc contingut rellevant contenen, més enllà del sentit de l’humor del meu besavi Antoni i la meva besavia Madrona. A Islàndia els agrada dir que, a causa de les condicions duríssimes en les que van haver de sobreviure durant segles, van aprendre a ser optimistes, a treure-li ferro als problemes i a gaudir del present. Doncs bé, sembla que els besavis deurien ser d’aquesta mena de gent, sinó no s’explica que amb seixanta-i-pico, i després d’un vida amb episodis terribles, encara els quedessin ganes de fer brometes estiuenques als seus néts via postal.\n“Te enviem aquesta tarje perque junt amb la dels papes us refrigareu una mica que falta us farà. Una abraçada forta dels avis”, escriuen rere una fotografia de Cumbres nevadas del Montseny, el 19 de juliol de 1969, dirigint-se als seu néts. A la postal per als papes, la fotografia és de la estació meteorològica del Turó de l’Home, completament glaçada després d’una tempesta de neu, que bé podria haver estat feta el Nadal de 1962. Des d’Arbúcies, on els besavis van passar uns dies aquell estiu del tardofranquisme, la calorada es vivia amb més felicitat que no pas a la capital catalana. I un parell de postals bé podien pujar l’ànim o, si més no, dibuixar un somriure als més menuts de la casa.\nM’arriben notícies de la calorada a la Vila de Gràcia i també el record d’aquelles nit de llençols arrapats a la pell, de balcons oberts i crits de borratxos que li volen dir al món que van borratxos. Donades les circumstàncies i la tradició familiar, només se m’acut enviar-vos una postal de gel, en aquest cas, una fotografia que vaig fer durant la gran nevada que va caure a Reykjavík el 26 de febrer de 2017, deixant cinquanta-un centímetres de neu en qüestió de tres hores. En la imatge, el llac Tjörnin completament glaçat, amb les casetes de la riba oest al fons. Aviam si amb la contra de l’Independent us refrigereu una mica, que no us vindrà pas malament. Penseu que el fred en excés tampoc és bo i que els islandesos que han de treballar aquest estiu a l’illa sacrificarien a qui fos necessari per tal de passar una setmaneta a Alacant.\nPerò, a banda de la postal de gel, us envío una petita crònica del nostre estiu. Si sou fredolics, us recomfortarà llegir-la. Si us agrada la fresca, l’enveja se us menjarà per dins. El mes de juny a Islàndia ha estat desesperançador. Penseu que aquí els hiverns són sinònim de reclusió, de foscor i de fe en un estiu millor. Doncs bé, arribats els mesos de vint-i-quatre hores de llum solar, la realitat ens ha sotmès en una depressió col·lectiva que se suma a l’eliminació d’Islàndia del Mundial -sí, de tant optimistes que són, hi havia un bon grapat que creien que podrien fer-se amb el títol-. El passat mes de juny, amb els seus trenta dies de vint-i-quatre hores cadascun, Reykjavík va viure un únic dia assoleiat. Era dimecres. I la gent sortia de la feina a corre-cuita per agafar lloc a les terrasses del centre. Patètic haver de viure un estiu amb aquesta angoixa per veure el sol un cop al mes, però jo també hi era aquell dia, a la plaça Austurvöllur.\nLlegeixo al The Guardian que Islàndia està vivint el pitjor estiu dels darrers cent anys a causa del bon temps que fa a les Illes Britàniques. Per qüestions meteorològiques de pressió i corrents d’aire càlid, sovint, quan fa bon temps a les Illes Britàniques, fa mal temps a Islàndia, i viceversa. Doncs bé, sembla que allà a baix l’estiu està essent històric. I aquí, segueixen passant els núvols amunt i avall, però mai acaben d’anar-se’n i la paciència se’ns està acabant. Les temperatures ronden els vuit graus a diari, la pluja apareix constantment i l’altra dia vam haver de girar cua amb l’autobús a la zona del volcà Snaefellsjökull perquè se’ns abraonaven vents de més de cent vint quilòmetres per hora.\nCartes al director: Independentistes catalans\nEl bloc: Hipòcrates\nOpinió convidada: La història es repeteix, dos esplais al carrer\nUll de dona: És violència masclista\nEls Lluïsos participen al III Meeting de Bàsquet Unificat


Obres de conservació d’un habitatge arrendat a partir de 1995.\nQuan s’arrenda un immoble i es produeix una avaria, de vegades hi ha dubtes sobre qui s’ha de fer càrrec de la reparació.\nD’acord a l’article 21 de la Llei d’Arrendaments Urbans, l’arrendador (propietari) està obligat a realitzar, sense dret a elevar per això la renda, totes les reparacions que siguin necessàries per conservar l’habitatge en les condicions d’habitabilitat per servir a l’ús convingut, excepte quan li sigui imputable a l’arrendatari (llogater) segons el que disposa els articles 1563 i 1564 del Codi Civil.\nLes petites reparacions que exigeixi el desgast per l’ús ordinari de l’habitatge seran a càrrec de l’arrendatari.\nAixí doncs, la llei fa distinció entre les obres necessàries i les “petites reparacions”. A continuació enumerem algunes de les característiques de cada tipus d’obra per ajudar a determinar si la reparació de l’avaria l’ha de pagar el llogater o bé el propietari.\n1. Reparacions necessàries:\nEs tracta de reparacions extraordinàries que no generen cap millora, si no que són inversions imprescindibles destinades a mantenir o reparar l’habitatge per a que pugui complir la seva utilitat, evitant el seu deteriorament.\nD’aquestes reparacions se n'ha de fer càrrec el propietari.\nAlguns exemples de reparacions necessàries són:\n-reparació de canonades.\n-reparació de filtracions.\n-reparació de conduccions d’aigua i desaigüe.\n2. Petites reparacions/Obres menors:\nEs tracta de reparacions produïdes pel propi desgast que genera l’ús ordinari de l’habitatge. No són indispensables per a que l’habitatge deixi de ser habitable.\nD’aquestes reparacions se n'ha de fer càrrec el llogater i no es necessita el consentiment de l’arrendador per dur-les a terme.\nAlguns exemples de petites reparacions són:\n-canvi endoll espatllat.\n-reparació pany de la porta.\n-reparació d’algun electrodomèstic.\n-reparació de vidres.\nA la finalització del contracte d’arrendament, l’arrendatari ha d’entregar l’habitatge a l’arrendador en bon estat de conservació, però tenint en compte que es pot haver anat fent malbé pel pas del temps i de l’ús diari. Així doncs, el deteriorament normal de la pintura no es podria reclamar a l’arrendatari a la finalització del contracte d’arrendament.\nPer a més informació pots posar-te en contacte amb la nostra Àrea de Finques al 93 872 32 22 - finquesarfe.es