SOP + FIV - SocPetit.cat\nEntradaAutor: akasha » dc. gen. 27, 2021 10:53 am\nFa temps que entro en aquest fòrum, però fins ara no m'havia atrevit a escriure.\nSuposo que com moltes de vosaltres, arriba un punt que et sents tan i tan sola que necessites desfogar-te, trobar suport o compartir experiències amb gent que malauradament ha passat o està passant per el mateix.\nUs explico una mica la meva història. Tinc gairebé 36 anys i tinc SOP. Sempre he sapigut que al tenir SOP potser no em seria tan fàcil aconseguir un embaràs, ja que no sé mai quan ovulo (si és que ovulo) i la regla em ve una mica quan li dona la gana.\nLa qüestió és que per por, per temes laborals, per estabilitat, per "encara no és el moment" he anat esperant a començar intentar-ho. Quan per fi vaig "superar" totes les meves pors i vaig voler posar-m'hi, al cap d'una mica més de mig any d'intentar-ho vaig anar al ginecòleg per fer més revisions i anàlisis i al meu home el seminograma (que li va sortir bé) i em va receptar el famós Omifin. Amb la dosis més baixa de 50 no em va fer efecte, llavors me la van augmentar a 100 i aquí si que suposadament el meu cos va reaccionar. Vaig pensar, que bé! Amb això ja tenim el "problema" solucionat, ja que el ginecòleg m'ho va pintar bastant bé, però no. Després de 5 intents amb Omifin de 100 + Progesterona res de res.\nDe fet, estic en espera fins dilluns per saber si ha funcionat aquest últim intent d'Omifin. No em faig gaires il·lusions, de moment no estic notant cap mena de símptoma a part dels símptomes propis de la progesterona, i el ginecòleg ja em va dir que si no havia funcionat fins ara...\nEl ginecòleg em va dir que si aquest últim intent no funcionava, em recomanava anar directament a FIV, ja que IA en el cas de SOP no m'ho recomanava perquè era molt possible que tingués sobreestimulació i s'hagués d'acabar cancelant.\nSé que "només" porto 1 any intentat-ho i que tot just estic al cap del camí, però com us deia, em sento molt sola i espantada perquè no conec ningú del meu entorn ni que tingui SOP ni que s'hagi hagut de fer una FIV. És frustrant quan vas veient que tothom al teu voltant es va quedant embarassat i va tenint fills menys tu. A part, que això si que ja és culpa meva, m'arrepenteixo moltíssim de no haver-m'hi posat abans sabent que potser tindria problemes. Sé que 36 anys tampoc és la fi del món, però a partir dels 35 diuen que tot va cap a pitjor...\nPotser ho estic pintant tot una mica "dramàtic" quan encara no he arribat a provar casi res, però porto tot aquest any guardant-me tot això per mi, aguantant la pressió social i suposo que necessitava treure-ho.\nSé que cada cas és un mon, però alguna que es trobi o s'hagi trobat en un cas semblant? Que tingui SOP i s'hagi hagut de fer FIV?\nRe: SOP + FIV\nEntradaAutor: Lexi » ds. gen. 30, 2021 10:05 pm\nJo tinc SOP i vaig estar cercant any i mig (omifin i ajudes varies pel camí) i vaig acabar a l'hospital del mar fent 4 IA's mai em van cancelar cap per sobreestimulacio, aixo ho controlen molt bé. Pero no van funcionar en el meu cas.\nDespres d'aixo vam passar al privat al cirh a fer FIV (llavors tenia 34 anys)i va funcionar a la primera, als dos anys van descongelar un altre blasto i també va funcionar (tin un nen i una nena)\nEs el meu cas...el cas d'esterilitat el van marcar d'origen desconegut, i ha nosaltres ens va costar 3 anys el primer embaraç i jo emocionalment ho vaig passar molt malament durant la cerca... Ara estic molt feliç, pero es durillo...\nPassar de fer ia's...? Crec que demanaria una segona opinió... i anims i molta força! Que la meta ben s'ho mereix!\nEntradaAutor: akasha » dc. feb. 03, 2021 6:50 am\nGràcies per la teva resposta i per compartir la teva experiència, sempre ajuda sentir el testimoni d'algú que ha passat per el mateix, i més si acaba amb final feliç com és el teu cas!\nAhir ja em va venir la regla.. així que res, últim intent perdut. I de regal, dos quistes. Ara hauré de valorar seriosament per on tiro, si directament FIV o si intentar alguna IA...\nEntradaAutor: trigos » dj. feb. 04, 2021 8:53 pm\na mi una metgessa tb em va dir q amb SOP era molt difícil controlar l'estimulació de la IA, però crec que potser no és cert del tot. Jo porto 2 IAs i mai he tingut problema... et xuten dosis molt baixetes i el nostre cos reacciona.\nUna altra cosa sq vulguis estalviar-te temps i possibles negatius i vagis directament a FIV.


El Girona visita Màlaga amb la missió de deixar de ser el segon pitjor visitant de la categoria\nEl triomf contra el Numància ha calmat les aigües a Montilivi\n3 min. Girona 27/06/2020 16:52\n651x366 Els jugadors del Girona celebrant el gol matiner de Samu Sainz contra el Numància / LFP Els jugadors del Girona celebrant el gol matiner de Samu Sainz contra el Numància / LFP\nEl Girona visita aquest diumenge l'estadi de La Rosaleda de Màlaga (19.30 h) buscant la segona victòria consecutiva que consolidi l'equip en la zona de play-off d'ascens a Primera. El Màlaga, amb només tres punts d'avantatge sobre Numància i Lugo, que ocupen posicions de descens, viurà una final dins d'una temporada marcada pels problemes a la llotja.\nL'equip de Josep Lluís Martí, que havia tornat als terrenys de joc sumant tot just dos punts dels primers nou possibles, va posar fi a una ratxa de cinc partits consecutius sense guanyar. Els gols de Samu Sáiz i Cristhian Stuani van decantar el partit contra el Numància, que va trencar una ratxa de més de 300 minuts sense veure porteria. Ara el repte és guanyar fora de casa. L'equip blanc-i-vermell ha sumat gairebé el 75% dels 52 punts que té a casa i és el segon pitjor visitant de la competició.\nSi no hi ha una sorpresa majúscula, Stuani, que juntament amb Asier Riesgo, Juanpe i Ignasi Miquel ha jugat els 360 minuts disputats des que es va reprendre la competició, tornarà a ser la gran referència d'una alineació titular en la qual no s'esperen gaires canvis, ja que el Girona tindrà cinc dies de descans abans de rebre, divendres, el Saragossa a Montilivi. L'entrada de Jairo Izquierdo, Álex Gallar o Valery Fernández al lloc d'Aday Benítez en el flanc dret de l'atac del 4-2-3-1 matalasser podria ser l'única novetat en l'onze de Josep Lluís Martí, que va recuperar part del crèdit perdut després de vèncer el Numància, i que espera que aquest anhelat triomf no sigui fruit del pèssim estat de forma del conjunt sorià sinó de l'inici de la millora que porti el Girona fins a Primera.\n"No podem perdre la realitat de vista, i la realitat és que estem en llocs de play-off, però volem arribar molt més amunt. La relaxació és l'arma que ens pot fer més mal. Perquè una cosa és confiar en el treball i en l'equip, i una altra pensar que les coses ens sortiran bé perquè hem guanyat un partit", ha apuntat Martí abans d'afirmar que "les coses sortiran bé si donem el 200% en cada minut, a cada acció". Martí ha recordat que "no estarem alliberats fins que aconseguim el nostre objectiu. És l'únic que tenim al cap". I l'objectiu és l'ascens.\nEl Màlaga, que no ha guanyat cap dels dos partits jugats a casa aquest juny, té les baixes per lesió de Luis Hernández, Aaron Ñíguez, Dani Pacheco, Luis Muñoz, Bard Boulahroud i Hicham Boussefiane.\nEl Girona fa el primer pas per superar el pànic al fracàs (2-0)\nL’Elx deixa Pep Lluís Martí a la corda fluixa (1-0)\nDiferents positius posen en perill el play-off d'ascens a Primera del Girona


Els Mossos d'Esquadra comencen a vaccinar-se La República\nEls Mossos d’Esquadra comencen a vaccinar-se\nTotes les regions policials ja han començat a administar als agents el vaccí AstraZeneca que també rebran altres cossos d’emergències\nUn dels primers Mossos en vaccinar-se.\nEl Departament de Salut ha començat a vaccinar contra la covid-19 els cossos de seguretat i emergències de Catalunya, inclosos en els col·lectius essencials. Han rebut dosis del vaccí d’AstraZeneca. La comissaria de Les Corts de Barcelona, un dels 12 punts de vacunació dels Mossos. Sàmper ha destacat que era una reivindicació d’Interior el fet d’incloure aquests col·lectius com a prioritaris. “Amb aquest reconeixement el que fem és tenir molt clar que és un servei essencial que té contacte directe amb les persones. També estem protegint les persones que reben els seus serveis”, ha dit.\nSàmper ha agraït a Vergés la seva col·laboració per prioritzar personal d’emergències i seguretat en la vacunació. A més dels Mossos, també es vacunen des d’aquest dimecres policies locals, Bombers i personal de Protecció Civil.\nLa consellera de Salut ha destacat que l’estratègia de vacunació es va desenvolupant conforme arriben vacunes. “Comencem i anem desplegant, i això no pararà”, ha dit Vergés, que ha assegurat que ningú no ha de patir per no vacunar-se el primer dia.\nLa vaccinació dels Mossos va començar ahir en llocs com la capital catalana i avui s’han estés per totes les regions policials del país.\nAvui ha començat la campanya de vacunació per la #COVID19 als mossos i mosses que durarà fins l'abril pic.twitter.com/5pucuKc24u\n— Mossos (@mossos) February 10, 2021


ILP sobre Associacions Cannàbiques aprovada al Parlament de Catalunya- Alchimiaweb\nAquest dimecres 28 de juny de 2017, el Parlament de Catalunya acaba d'aprovar en la sessió del Ple la iniciativa legislativa popular per a la regulació de les Associacions i Clubs de consumidors de cànnabis en tot l'àmbit de Catalunya. Es tracta d'una proposta de llei en la qual la Federació d'Associacions Cannàbiques CatFac porta treballant els darrers anys, i en la qual es reuneixen els principals punts a regular per part de l'Administració perquè les associacions d'usuaris de marihuana puguin treballar sota l'empara d'una Regulació que tingui en compte les necessitats d'aquests.\nDesprés d'una sessió en la qual es van votar les esmenes realitzades per cada un dels partits polítics en cada punt o article de la proposta de Llei, aquesta ILP va ser aprovada en la sessió de Grups Parlamentaris el passat dijous 8 de juny de 2017 amb la major part de grups polítics a favor. Després de la seva aprovació, la iniciativa popular s'havia de sotmetre a votació en el Ple del Parlament, i va passar aquest dimecres 28 amb un resultat favorable per a la iniciativa popular.\nCom podem observar, la votació ha donat suport àmpliament al document presentat davant els diversos partits polítics, el que demostra un creixent interès i compromís per part del govern català de cara a normalitzar l'ús d'aquesta planta mil·lenària en les associacions de consumidors de cànnabis. No obstant això, ara cal esperar la reacció del govern central, que des de Madrid podria intentar posar límits o fins i tot invalidar aquesta nova regulació autonòmica.\nCom hem comentat, aquesta iniciativa legislativa popular reuneix alguns punts de crucial importància perquè tant les associacions com els usuaris quedin coberts per una Regulació aprovada per la pròpia Administració, allunyant-se així de qualsevol buit legal o zona grisa i podent exercir les seves funcions de manera normalitzada. Es tracta d'un complet document en què es desgranen i detallen tots els aspectes relatius a un correcte funcionament de les associacions o clubs, així com els drets i deures dels seus membres i el paper de l'Administració tant durant el procés regulador com d'ara endavant.\nEn el text es fa un especial èmfasi en la prevenció de riscos i en la informació sobre la substància en si, així com en les conseqüències del seu consum. Es pretén així establir llaços de cooperació amb els organismes de Salut Pública en matèria de reducció de riscos i medi ambient. Per descomptat, també es detallen les condicions que han de reunir tant les associacions com els seus membres per poder exercir com a tals, des de com han de ser les instal·lacions dels clubs fins a la manera d'organitzar l'autoabastiment dels socis.\nQüestions com la constitució o la personalitat jurídica de les associacions es troben detallades en el document, així com aquelles relacionades amb la seva organització i funcionament, assemblees, requisits per a membres fundadors i socis, llibres de registre, mesures de control i higiene, etc. A més, es fa una petició a l'Administració perquè estableixi per reglament un seguit d'aspectes, com l'horari dels clubs, la distància mínima que hi ha d'haver entre dos d'ells, les limitacions en la publicitat o els paràmetres mediambientals obligatoris.\nEn definitiva, i partint d'idees com la llibertat de consciència o la lliure disposició del propi cos, es pretén establir una pauta legal en la que tota associació trobi una guia de bones pràctiques, que haurà de respectar per poder mantenir la seva condició. Es pretén també animar l'Administració a que s'impliqui en el procés i participi activament d'ell, de manera que els drets dels usuaris de cànnabis quedin garantits i emparats de manera legal tal com ho estan els dels no usuaris.\nEls protagonistes de la tarda\nConseqüències de la aprobació de a ILP d'associacions d'usuaris de cànnabis\nSens dubte, l'aprovació al Parlament de Catalunya d'aquesta ILP suposa un seriós revés per als prohibicionistes i un motiu més d'alegria per a aquells que lluiten pel seu dret a utilitzar la planta de cànnabis. A partir d'aquest moment, es disposa per fí d'una llei reguladora per als clubs i associacions d'usuaris de marihuana en el territori català, llei que per descomptat hauran de seguir qualsevol d'aquestes entitats que pretengui romandre en un marc legal.\nTanmateix, i com hem comentat, ara falta veure la reacció des de Madrid a aquesta iniciativa. Vistos els resultats de la votació d'avui a Barcelona i tenint en compte qui mana en el govern central, no seria d'estranyar veure intents d'invalidar aquesta nova normativa, la qual cosa deixaria a les associacions en el mateix - incomprensible - "buit legal" en el que es troben ara.\nBrindis per la ILP en el Hash Marihuana & Hemp Museum de Barcelona\nAquella mateixa tarda vam poder assistir a una celebració en el Hash Marihuana & Hemp Museum de Barcelona, ubicat en el meravellós Palau Mornau, en ple cor del Barri Gòtic barceloní. Vam brindar per l'aprovació d'aquesta iniciativa legislativa popular, que sens dubte representa un fet sense precedents dins del marc jurídic català (i espanyol).\nAmbient de celebració en el Hash Marihuana & Hemp Museum de Barcelona\nLa felicitat de totes les parts implicades ha estat més que evident, cosa normal si tenim en compte que aquesta nova regulació neix de l'esforç i treball d'aquests darrers anys, en els que a poc a poc s'ha anat avançant cap a una actitud més tolerant i receptiva per part de la majoria de partits polítics.\nDes d'aquí volem felicitar i donar l'enhorabona a tots els que, d'una o altra manera, han lluitat per veure com aquesta ILP s'hagi convertit en una llei parlamentària que empara els drets dels consumidors de cànnabis i que regula per fi les obligacions i deures d'associacions i membres.\n30-06-2017 Notícies del món cannàbic\nComentaris a “ILP sobre Associacions Cannàbiques aprovada al Parlament de Catalunya” (0)\nVols donar la teva opinió sobre "ILP sobre Associacions Cannàbiques aprovada al Parlament de Catalunya" o preguntar sobre aquest post?


Un autobús recorre els carrers de València per a "sensibilitzar" sobre Alzheimer | Valencia Extra\nUn autobús recorre els carrers de València per a "sensibilitzar" sobre Alzheimer\nUn autobús recorre aquest divendres els carrers de València sota el lema ‘La nova cara de l’Alzheimer’ per a “informar, conscienciar i sensibilitzar” sobre la importància de l’Alzheimer i les demències en l’actualitat, dins de la campanya organitzada per la Confederació Espanyola d’Alzheimer (Ceafa).\nLa iniciativa, subvencionada pel Ministeri de Sanitat, Consum i Benestar Social i en actiu durant tot el mes d’octubre, finalitza la setmana vinent amb parada a Toledo el dilluns i a Madrid, el dimarts, ha informat la confederació en un comunicat.\nL’objectiu de la campanya, que té presència en totes les comunitats autònomes, és “traslladar la necessitat d’actuar en el present per a evitar que en el futur l’Alzheimer continue sent la malaltia que afecta un ampli sector de la població”, ha dit.\nAl llarg del dia està prevista la visita de nombroses persones, entre elles expertes en l’àrea sociosanitària i representants de la Generalitat, de l’Ajuntament i de la Diputació de València, així com de Col·legis Oficials, entre ells el Molt Il·lustre Col·legi Oficial de Farmacèutics de València (Micof) i universitats valencianes, com la Facultat de Farmàcia, que han assistit a l’acte de presentació.\nEl vehicle mostra l’eslògan ‘Per un Pla Nacional d’Alzheimer\ni altres demències’. En el seu interior, en diferents formats escrits i audiovisuals, es poden contemplar els reptes plantejats.\n“Sensibilitzar i conscienciar per a avançar cap a societats no excloents; posar a la persona en el centre de l’atenció social i sanitària; respectar la dignitat de la persona garantint els seus drets i l’acció ètica i impulsar la investigació, la innovació i el coneixement”, han explicat.\nEn aquest sentit, una de cada deu persones compta amb algun familiar amb Alzheimer. A aquest efecte, i per a cridar l’atenció, la campanya parteix de la imatge d’un xiquet i una xiqueta, “subjectes potencials de patir Alzheimer en el futur si no s’adopten les mesures necessàries ara”.\nEl president de Fevafa, Emili Marmaneu, ha destacat que l’Alzheimer “és un problema sociosanitari, que requereix principalment investigació i inversió en recursos, tenint en compte que Espanya serà en 2040 el país del món amb major esperança de vida i que l’any 2050 es preveu que hi hauran dos milions de persones amb la malaltia d’Alzheimer”.\nAixí, ha subratllat la importància de “dissenyar una política transversal d’Estat que done resposta a les necessitats per a la defensa de la qualitat de vida dels afectats per l’Alzheimer i les demències”.\nEducació inicia l'admissió telemàtica en 'telematricula.es' per a ESO, Batxillerat i FP\nEl portal Covid19 de l’Ajuntament de València rep més de 200.000 consultes durant l’Estat d’alarma


Espai Isidor: Barcelona, Broadway, Hollywood\nBarcelona, Broadway, Hollywood\nLes enganxoses melodies, les malles i els lluentons d’Abba han desembarcat aquest hivern als escenaris teatrals de Barcelona. Mamma mia! La feina pels aficionats al musical s’acumula... El musical que protagonitza la cantant Nina -i que compta amb la participació de la mataronina Mònica Vives- se suma a una cartellera que en les darreres temporades ha permès recuperar clàssics del musical com Cabaret, Fama o Grease. Barcelona segueix l’estela madrilenya, que porta una anys d’avantatge jugant a ser el nostre Broadway més proper. I mentrestant, el Broadway de veritat, el que fa cantonada amb el carrer 42, es mira amb complicitat els seus cosins germans de la costa oest. Hollywood mira ara de contrarestar la càrrega crítica contra Bush i la denúncia de la guerra d’Iraq de les pel·lícules que copen la cartellera preelectoral amb superproductes que proporcionin alegria i evasió. I què millor que els musicals.\nEl primer trimestre del nou any arribarà carregat, doncs, de musicals. Entrarem en una sala de cinema i viatjarem fins a la dècada daurada dels cinquanta, quan Gene Kelly era el rei. Ara, però, la música de Gershwin dóna pas a melodies més senzilles, les de Benny Andersson i Björn Ulvaeus que donen ritme a la història de Mamma Mia! . En la versió hollywoodenca, Meryl Streep farà el paper de Nina, molt ben acompanyada per Colin Firth i Pierce Brosnan. Si Abba és massa hortera, els Beatles equilibraran l’oferta. La realitzadora Julie Taymor, reconeguda directora teatral responsable del muntatge d’El rey león i de pel·lícules com Frida o Titus, estrena aquest mes de gener el seu particular homenatge als Fab Four de liverpool. La pel·lícula es titula Across the universe i té com a context les protestes dels anys seixanta, els hippies, Vietnam i la psicodèlia. I si tant de sucre no bé de gust, sempre es pot recórrer a un Sondheim ben macabre, el del Sweeney Todd que ha dirigit al cinema el sinistre Tim Burton, comptant amb dos dels seus còmplices habituals, Johnnie Depp i Helena Bonham Carter.\nArticle publicat a Maresme Report\nEtiquetes: cinema , musical , teatre


Front comú de Santa Pau, Mieres, Sant Miquel de Campmajor i Porqueres per demanar millores a la Gi-524 entre Olot i Banyoles - Garrotxa Digital\nSanta Pau i Mieres - Publicat a les 12.42\nComentaris tancats a Front comú de Santa Pau, Mieres, Sant Miquel de Campmajor i Porqueres per demanar millores a la Gi-524 entre Olot i Banyoles\nQue es facin actuacions de millora la carreteraGI-524, que va d’Olot a Banyoles, sobretot en els punts on hi ha més perillositat. És l’objectiu del front comú dels Ajuntaments de Santa Pau, Mieres, Sant Miquel de Campmajor i Porqueres. Els batlles dels quatre municipis han realitzat diverses reunions de treball per consensuar una demanda conjunta d’actuacions a realitzar a la via.\nEnric Domènech, alcalde de Mieres: Simplement el que es vol és millorar la carretera que ja tenim i aquells punts que considerem crítics, que s’hi pugui actuar. Hi ha alguns llocs que encara no hi ha cuneta, seria qüestió de poder-n’hi fer, algun pont o alguna corba que es podria acabar de no fer tant extrema… serien petites actuacions sense parlar de cap gran projecte o cap gran obra grossa\nMés enllà de les reclamacions conjuntes, com augmentar la freqüència de sega de vegetació dels marges, cada ajuntament ha llistat les actuacions que considera necessàries en el seu terme municipal.\nEnric Domènech, alcalde de Mieres: Nosaltres a Mieres no considerem que sigui necessari fer-hi cap actuació, perquè pensem que el tram que passa pel nostre territori ja queda cobert\nA Santa Pau sí que s’ha demanat que es pugui fer cuneta americana en alguns punts del traçat.\nPep Companys, alcalde de Santa Pau: Per fer la carretera una mic més ample. Que sigui més practicable i no tenir problemes alhora de trobar vehicle pensants, ja siguin tractors, coves, autocars, bicicletes. Intentar en alguns punts concrets que ja tenim detectats, poder fer cunetes americanes per ampliar una mica més la carretera\nA més Santa Pau també s’ ha demanat que es controli o es pugui reduir la velocitat dels vehicles al nucli del poble i del barri de Ca la Guapa, que és una qüestió que preocupa especialment al consistori.\nEl vestíbul de la biblioteca Marià Vayreda d'Olot va quedar petit aquest dissabte per acollir un acte molt especial. Qui ha estat la seva directora en els últims anys, Carme Simón, va ser reconeguda amb les Ales a la Cultura 2019, la màxima distinció que…\nPel que fa a l’afectació de la pandèmia a les aules garrotxines, en aquests moments hi ha 22 grups confinats a la comarca amb prop de 500 persones seguint el protocol d’aïllament. Destaquen els 8 grups de l’Institut Garrotxa, 5 més que ahir, amb 171…


Muntanyenc: Malanyeu. Cascada del salt del Graell\nbona activitat joan, felicitats!\njo ja fa masses anys que no tasto glaç com per agoserar-me a fer-ho ara (els grampons tenen 20 anys i el piolo mes de 30!)\nnosaltres dissabte ens varem pelar de fred a la miranda de st joan (haviem d'haver anat a malanyeu!)\nUna tarda ben aprofitada Joan! vau fer baixar molt de glaç a la segona cascada!! comparant la primera foto i la que tú hi ets enfilat...quina por...sort de la tosca!!\nMe'n alegro que les nostres fotos us donessin l'opció d'anar a escalar aquesta bonica cascada. La veritat és que fa goig .\nMalanyeu és una joia !!!\nAquest exotisme em recorda al Pedra, on pots fer alhora roca, gel i si neva alpinisme.\nQue guapo Joan suposo que aquest diumenge ja no hi haurà gel.\nBona primera Joan, mai l'havia vist així !\nDoncs molt malament, Karles! No es pot passar tan temps sense fer gel, de tant en tant va bé de recuperar les sensacions de precarietat que et dóna!\nJaume, és que s'anava desmuntanta mesura que pujàvem..., va ser una llàstima no haver-hi pensat abans!\nJoan B, ja saps que sempre segueixo el teu blog, m'ha donat més d'una bona idea!!\nMolimolano, tens tota la raó, però a l'hivern, tot el Prepirineu és una mica així!\nMingo, suposo que el poquet que hi vam deixar ja es deu haver fos...\nGràcies, Xavier, el camí ja és bonic sense gel, però amb gel, encara hi guanya!


FC Barcelona | Handbol Pardinyes\nAll posts tagged FC Barcelona\nHandbol Lleida Pardinyes: Home / FC Barcelona\nL’Handbol Pardinyes presenta la Copa Valors amb David Barrufet com a padrí del projecte\nEl Club Handbol Lleida Pardinyes ha presentat aquest dijous 17 de novembre la Copa Valors de Mini Handbol a les instal·lacions de l’empresa lleidatana Ilerdent, patrocinador principal d’aquesta iniciativa amb l‘empresa Irkum, Obres i Serveis Integrals. La jornada esportiva, que es durà a terme aquest diumenge 20 de novembre a les instal·lacions del pavelló municipal de Pardinyes, amb la participació de 8 equips en categoria aleví mixt, està organitzada conjuntament amb Sport Challenge, impulsors d’aquest projecte. La Copa Valors té l’objectiu que tant jugadors, entrenadors i pares puguin experimentar durant un matí com es pot treballar la competitivitat en harmonia amb els valors.\nUna de les característiques diferencials de la Copa Valors, presentada aquest matí davant dels mitjans de comunicació lleidatans, és que no es valorarà els equips participants per la victòria final en punts, sinó que es realitzarà una classificació en funció dels valors com l’esportivitat en el camp, l’afició, el respecte, etc. L’acte de presentació ha comptat també amb la presència i participació de David Barrufet, l’actual director esportiu de la secció d’handbol del FC Barcelona i el porter més guardonat de l’handbol estatal, que serà l’esportista encarregat d’apadrinar aquesta iniciativa esportiva.\nMés de vuitanta jugadors dels vuit equips participants (Agramunt, Guissona, Tàrrega, Monzón i Lleida) en categoria aleví mixt participaran aquest diumenge en la primera Copa Valors de Mini Handbol, un matinal on les regles de joc al camp canviaran per harmonitzar la competitivitat de jugadors, entrenadors i aficionats partint dels valors. L’esport és un gran estri de socialització i educació, una manera d’aprendre en equip, i és per aquest motiu que la Copa Valors pretén potenciar la part educativa i de transmissió de valors des de l’esport.\nL’objectiu principal és la diversió, acompanyada del respecte per les regles de joc i els companys, afavorint el diàleg i la comunicació, la cooperació i la resolució de conflictes. En aquest sentit, el president de l’Handbol Pardinyes, José Miguel Zubieta, ha ressaltat que la iniciativa comença en els equips de base per fomentar, des de petits, la formació de les persones dins i fora de la pista, potenciant així els valors no només la part competitiva i tècnica de l’handbol i que lliga perfectament amb el programa “Esports amb Valors” implantat aquesta temporada per part del Club Handbol Lleida Pardinyes.\nLa Copa Valors és un projecte iniciat fa un any a Tortosa de la mà d’Sport Challenge. Aquesta iniciativa es va dur a terme amb èxit al col·legi Episcopal de Lleida en els esports de futbol sala i voleibol, comptant amb la presència de Xavier Estrada com a padrí. Folguera ha destacat que aquella jornada va rebre una bona acceptació entre els participants, i és per això que enguany, seguint el projecte de valors del club lleidatà, van decidir fer una segona edició ja que els nens han d’aprendre que no tot és competició.\nD’altra banda, David Barrufet s’ha mostrat satisfet i il·lusionat davant d’aquest projecte i ha aprofitat per reivindicar l’esport com a mirall de la societat, defensant l’handbol com un esport de “somriures”. “Amb l’handbol veus gaudir als nens, és un esport de xoc, però el respecte cap al rival és molt gran”. Així mateix, l’ex porter de la secció d’handbol del club blaugrana ha destacat la necessitat de que empreses i institucions donin un major i més decidit suport a la tasca desenvolupada per part dels clubs centrats en la promoció de l’esport de base, com ara el Club Handbol Lleida Pardinyes; del qual ha destacat la seva capacitat de creixement i en especial la determinació a l’hora de generar noves, positives i necessàries iniciatives per a millorar la pràctica esportiva i la formació de jugadors i jugadores, tècnics i comportament a les grades mitjançant iniciatives com el programa “Esports amb Valors”.\nCal remarcar que enguany el Club Handbol Lleida Pardinyes ha impulsat el programa “Esports amb valors” amb l’objectiu principal de conscienciar els jugadors i entrenadors sobre la importància d’utilitzar l’esforç com a camí per assolir els objectius, els reptes i les millores que ens proposem amb l’esport i convertir-lo en un recurs per aconseguir més autonomia i poder complir les seves necessitats i el seu creixement personal.\nEls valors i una positiva actitud davant la competició per davant del resultat del partit\nEn aquest sentit, la Copa Valors de Mini Handbol es basa en quatre eixos principals que determinaran la victòria i la nova normativa de joc, com el tercer temps, la targeta verda, la puntuació a l’afició i el mural.\nL’aventura no acaba amb el final del partit, sinó amb el tercer temps, organitzat després del partit jugat. Aquest consisteix en un petit àpat compartit entre els companys d’equip i els contrincants amb la finalitat de crear un ambient de germanor. La finalitat és reunir-se per conversar sobre les diverses situacions del partit. La persona mediadora serà la psicòloga Mònica Vallés, especialitzada en coaching i en intel·ligència emocional. Aquesta s’encarregarà de facilitar el diàleg entre els participants.\nL’altre eix principal és la targeta verda. El model que els organitzadors pretenen seguir amb la utilització de la targeta verda consisteix en el reforç positiu. Seguint aquest principi, la targeta s’ensenyarà després que jugadors i jugadores mostrin alguna actitud relacionada amb valors educatius i esportius vers als companys o als adversaris, com ara la cohesió, la responsabilitat i el respecte cap a l’adversari. Aquest model serà l’encarregat d’atorgar la victòria a cadascun dels equips enfrontats i no per la quantitat de punts o gols com és habitual.\nUn altre model de puntuació serà l’actitud de l’afició. Mitjançant el sistema aportat per l’organització, els acompanyants i aficionats podran puntuar-se mútuament per tal de poder determinar quina és la millor afició. La votació es realitzarà d’acord amb diferents paràmetres establerts en referència al comportament vers el mateix equip, el rival i l’àrbitre i l’organització.\nJudith Gómez – 7Accents // Club Handbol Lleida Pardinyes\nCopa Valors de Mini Handbol\nIrkum, obres i serveis integrals\nKids EmotionsPrats Advocats\nPaeria – Lleida Sport Emotion\nGeneralitat de Catalunya – Esports Cat\n17 Novembre, 2016 admin 0 Comments Sin categoría\tBalonmano, Copa Valors de Mini Handbol, David Barrufet, FC Barcelona, groc-i-negre, Handbol Lleida Pardinyes, Pavelló Municipal de Pardinyes, Ramon Folguera, Sport Challenge, Tutors de joc, Valores, Valors, Xavier Estrada


Manifest dels Valors de l’esport | Civisme\nManifest dels Valors de l’esport\nA partir d’una mesa de treball oberta en què hi han participat membres del Consell de Participació d’Esports, entitats esportives que així ho han desitjat i persones a títol personal, els participants volen manifestar que la pràctica de l’esport:\n• ￼￼Millora la salut física i psíquica de l’individu.\n• Imprimeix sacrifici i disciplina a la persona.\n• Potencia l’esforç i l’autosuperació i ofereix a la persona consciència dels seus límits.\n• ￼Permet l’individu desenvolupar-se integralment i convertir-se en millor ciutadà i persona.\n• És un bon instrument per aprendre a assimilar les victòries amb humilitat i encaixar dignament les derrotes.\n• És un àmbit de trobada interpersonal,de fraternització i d’amistat.\n• Potencia les habilitats socials i les capacitats relacionals de les persones, la qual cosa millora la convivència.\n• És una bona estratègia d’integració que frena el risc d’exclusió social.\n• Ensenya a treballar en equip i a compartir.\n• Educa en el respecte envers tots els agents implicats en el fet esportiu.\nCOM A ESPORTISTA EM COMPROMETO A:\n• Donar sempre el màxim de mi en la pràctica esportiva i intentar guanyar, malgrat que sé que no és el més important\n• Jugar net, acceptant les normes i les regles de la competició\n• En el joc, recordar sempre que formo part d’un col·lectiu esportiu\n• Ser responsable i a comprometre’m amb els companys i companyes i amb l’entrenador.\n• Respectar i acceptar les decisions del jutge o àrbitre i de l’entrenador.\n• Acceptar amb naturalitat les meves limitacions físiques naturals\n• Donar suport al club o entitat en què competeixo, i a la meva ciutat, a la qual pertanyo\nCOM A ENTRENADOR EM COMPROMETO A:\n• Formar-me adequadament.\n• Transmetre els valors de l’esport i fer pedagogia amb els esportistes.\n• Ser just i equànime amb els esportistes.\n• Respectar les decisions arbitrals.\n• Ser un exemple d’ actitud.\nCOM A JUTGE O ÀRBITRE EM COMPROMETO A:\n• Ser just en les meves decisions.\n• Ser exemple d’actitud.\n• Ser tolerant.\n• Fer pedagogia de les decisions preses.\n• Tractar amb respecte els esportistes i altres participants de l’esport.\n￼COM A PÚBLIC DE COMPETICIONS ESPORTIVES ENS COMPROMETEM A:\n• Animar sempre els esportistes.\n• Respectar l’entrenador.\n• Acceptar les decisions de l’àrbitre i respectar la seva autoritat.\n• Pensar que sense els contraris no hi hauria joc. Són actors necessaris i no els puc menystenir.\n• Rebutjar i condemnar la violència.\n• Gaudir mirant l’esport.\n• Felicitar els esportistes tant si han guanyat com si han perdut després de la competició i sense alliçonar-los.\n• Festejar la victòria i encaixar la derrota amb civisme.\nCOM A ENTITATS ESPORTIVES ENS COMPROMETEM A:\n• Fomentar l’esport i els seus valors entre els nostres esportistes, tècnics, associats i familiars.\n• Posar els nostres recursos al servei de l’esport de la ciutat.\n• Col·laborar amb altres entitats, com també amb l’Ajuntament.\n• Representar dignament la ciutat i el país.\nAquest és un manifest que posem a la consideració de tots els agents esportius de la ciutat que s’hi vulguin adherir.\n(Les persones que vulguin donar el seu suport a títol personal poden fer un “m’agrada” a la notícia del facebook del projecte “Mataró, ciutat de valors”)\nAdhereix-te a "Manifest dels valors de l'esport"\nCompartim els valors que promou aquest manifest i com a entitat ens comprometem a participar i a donar suport a aquest projecte de ciutat.\nCIF de la entitat\nNo desitjo rebre comunicacions\nD’acord amb allò que estableix el Reial Decret 1720/2007, de 21 de desembre, pel que s’aprova el Reglament de desenvolupament de la la Llei Orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de Protecció de Dades de caràcter personal, us informem que les dades introduïdes en aquest formulari, s’incorporaran al fitxer/fitxers d’Adhesions als valors de Mataró titularitat de L’Ajuntament de Mataró, amb domicili postal a La Riera, 48 de Mataró, amb la finalitat de recollir suports públics per al projecte valors de Mataró.\nLes dades indicades són les estrictament necessàries per tal d’identificar les entitats que s’adhereixin al projecte i vulguin donar-hi el seu suport. L’entitat titular de les dades consent expressament el tractament de les seves dades, bé sigui per via postal, telefònica o electrònica amb la finalitat de què l’Ajuntament pugui atendre els objectius indicats.\nMarqueu amb una “X” si NO desitgeu rebre comunicacions per correu electrònic o per via d’un altre mitjà de comunicació equivalent. Així mateix us informem que les vostres dades identificatives i de contacte podran ser cedides a entitat públiques, privades, per donar resposta a les finalitats del projecte al qual us adheriu.\nUnio Esportiva Mataró (AECC Mataró)


La Moncloa qüestiona la constitucionalitat de l'article que permet ampliar els hotels fins a un 10%\nL'Estat posa en dubte un total de 12 punts del decret llei de reactivació econòmica aprovat pel Govern\n1 min. Palma 02/10/2020 17:57\n651x366 Un hotel de les Balears. / I. BUJ Un hotel de les Balears. / I. BUJ\nEl govern espanyol ha qüestionat alguns articles del Decret llei 8/2020 de reactivació econòmica aprovat per l'Executiu balear. Segons ha avançat IB3, l'Estat posa en dubte ara la constitucionalitat de l’article que considera tant l’ampliació dels hotels fins a un 10% com el creixement d’edificacions fora d’ordenació urbanística. Tant el BOE com el BOIB han publicat que els dos governs tindran una reunió per resoldre les discrepàncies sobre la constitucionalitat d’aquest punt i d’11 articles més del decret.\nSegons ha informat IB3, l'Executiu balear interpreta que el decret de mesures econòmiques s’ha convertit en llei i que durant la tramitació parlamentària aquestes discrepàncies sobre la constitucionalitat s’han resolt. Cal recordar que Més per Menorca ha estat l’únic partit que va votar en contra d’aquest article que permet l'ampliació dels hotels.\nPer altra banda, no farà falta la reunió de la comissió bilateral per tractar el decret balear de protecció del territori, ja que s'ha arribat a un acord i el Govern no haurà de modificar el text ja aprovat.\nEl Govern ajorna quasi tres mesos la prohibició dels plàstics d'un sol ús a les Balears pel covid-19\nEl balanç del Decret de reactivació econòmica fins ara: vuit projectes de reforma per valor de 6,5 milions d'euros


La Junta us dóna la benvinguda al curs 2017-2018 – AMPA LA MAR BELLA\nLa Junta us dóna la benvinguda al curs 2017-2018\nDesprés d’unes merescudes vacances, avui comença un nou curs molt especial. La transformació de la nostra escola ja és molt evident i les obres d’ampliació de l’edifici comportaran continus canvis organitzatius. És per això, que la Junta tornem amb il·lusió i energies renovades! L’AMPA és l’eina més valuosa que tenim les famílies per motivar-nos i ajudar-nos entre tots per fer de la nostra escola una escola millor! En definitiva, per fer més bella La Mar Bella!\nEl curs se’ns presenta molt mogut: obres, menjador mòbil, cares noves, un munt d’extraescolars, procés participatiu sobre la plaça, festes, … i tot això amb alegria, paciència i adaptant-nos en cada moment als canvis que s’esdevindran!\nEstigueu ben atents a les notícies i novetats que anem publicant al blog! Per qualsevol neguit, suggeriment o consulta, no dubteu en contactar-nos http://ampamarbella.org/contacta/.\nAquest és, juntament amb les reunions mensuals, el nostre canal de comunicació. Estiguem connectats!\nFeliç curs 2017-2018!


Esports - SantCugatCreix seguirà apostant per l'E4S, però sense el suport de l'Ajuntament\nSantCugatCreix seguirà apostant per l'E4S, però sense el suport de l'Ajuntament\nLa plataforma lamenta que l'E4S deixi de ser el programa municipal de valors\nL'E4S deixarà de ser el programa municipal de valors / Font: Cugat Mèdia\nel 9/oct/19 Joan Garcia Altres PDF\nL'associació esportiva SantCugatCreix ha emès un comunicat on lamenta que l'E4S, Cartà Ètica de l'esport santcugatenc, deixi de ser el programa municipal de valors. La decisió, segons la plataforma esportiva, s'ha pres de mutu acord amb l'Ajuntament després de la reunió mantinguda aquest dimarts amb l'alcaldessa, Mireia Ingla. SantCugatCreix retornarà a les activitats aquest octubre per 'seguir potenciant la vessant educativa de l'esport ', segons la plataforma. L'Ajuntament deixarà d'aportar els 20.000 euros per aquest projecte que atorgava a través d'un contracte entre les dues parts.\nSantCugatCreix retorna al seu origen com a programa formatiu de SantCugatCreix obert a clubs i seguirà potenciant les diferents activitats, però sense l'acompanyament de l'Ajuntament. La plataforma esportiva ha explicat que SantCugatCreix no veu possible seguir dedicant més finançament propi a un programa municipal, però seguirà de manera autònoma tirar endavant aquest projecte per quarta temporada consecutiva. El president de SantCugatCreix, Mauri Benito, avança que seguiran apostant pel projecte i pels beneficis que té per a l'esport santcugatenc.\nL'associació esportiva també ha avançat que el nou govern els ha dit que 'iniciarà una fase d'estudi tècnic del sistema E4S per entendre el possible impacte del programa en l'esport de la ciutat' abans de reprendre el sistema de nou com a programa municipal. La plataforma també ha avançat que estan oberts a seguir treballant plegats en un futur per continuar una col·laboració entre entitats esportives i administració municipal que consideren pionera, i així ha estat reconeguda tant a nivell nacional com internacional.\nEl programa E4S de SantCugatCreix aglutina 23 entitats amb més de 4.000 esportistes. Els quatre fundadors de la plataforma són el Club Voleibol Sant Cugat, el Patí Hoquei Club Sant Cugat, el Clb Rugby Sant Cugat i el Juniior Futbol Club.\nL'Ajuntament iniciarà un període per analitzar els resultats del programa E4S.


Resultat de la cerca per a “daniel gil” – editorial petròpolis\nResultats de la cerca de: daniel gil\nBenvinguts a Petròpolis; El bitllet del viatge editorial d’avui ens el picarà en Daniel Gil Solés, com ja ha fet en trajectes anteriors. Però la destinació a la que ens dirigim serà un xic diferent, ja que no esperem arribar a una estació concreta sinó que gaudirem d’un canvi continu de paisatges i persones, de …\nContinua llegint «Presentació de «El meu Sud. Mirades mòbils des del tren»»\n«En canvi, i així li vaig transmetre també al Daniel, els seus textos de caràcter assagístic tenien tot un altre aire. Hi vaig descobrir un ordre mental admirable, arguments que s’expandien amb naturalitat i seqüència lògica, una prosa clara i plena d’ànsia divulgativa, veritables ganes d’explicar i d’aportar dades, tot ordenant-les. No és tan habitual, …\nContinua llegint «El meu Sud. Mirades mòbils des del tren»\nEl dissabte 24 d’abril a les 12h presentem El meu Sud. Mirades mòbils des del tren, el nou llibre de Daniel Gil. A més a més de poder veure el vídeo de la presentació a la nostra pàgina web, també farem un televermut a partir d’aquella hora, en què hi sou tots convidats. Tot seguit …\nContinua llegint «Televermut amb Petròpolis»\nAmb pròleg de Josep Maria Miró i Gelida, Del temple simbòlic a la desmaterialització té com a objectiu establir una evolució en l’arquitectura de les biblioteques al llarg dels segles XX i XXI. Aquesta evolució posa de manifest les diferents transformacions que han sofert els edificis de les biblioteques, tot adaptant-se a diferents formes, però sobretot per …\nContinua llegint «Del temple simbòlic a la desmaterialització»\nBenvinguts a Petròpolis; Esta tarda presentarem un nou llibre de la col·lecció Mirades, dedicada a textos d’assaig i estudis. En este cas l’obra ve de la mà de Daniel Gil, bibliotecari i documentalista d’ofici, i un dels artífexs de Bauen_blog (una bitàcola de referència a la xarxa, dedicada a les biblioteques i l’arquitectura). Per tal …\nContinua llegint «Presentació de «La biblioteca angular»»\nLa biblioteca angular és una reflexió sobre els espais de les biblioteques i el seu futur, estructurada en tres apartats. Al primer, «La biblioteca ciutadana», ens és presentada l’evolució dels edificis i els espais de les biblioteques fins a esdevenir l’anomenada biblioteca ubiqua. El segon, «La biblioteca com a espai», és el més extens i …\nContinua llegint «La biblioteca angular»


Bonet Vallribera exposa '17 quadrats' a l'Ajuntament d'Eivissa - Turismo Eivissa\nJosé Carlos Bonet Vallribera, autor plàstic, autodidacta i polifacètic, exposa l’obra ‘17 quadrats’ a l’Avantsala de la sala de Plens de l’Ajuntament d’Eivissa. La presentació de la mostra ha estat a càrrec del regidor de Cultura, Pep Tur, la directora de Museu d’Art Contemporani, Elena Ruiz, i l’autor Bonet Vallribera.\nTotes les obres seleccionades per aquesta exposició han estat realitzades als darrers dos anys, motiu pel qual guarden una gran unitat d’estil. La policromia més que veure’s s’intueix, a causa de la composició de plaques de fusta pintada i enquadernada. La mostra respon a l’economia expressiva que revisita els preceptes del minimalisme i d’altres avantguardes.\nEl regidor de Cultura, Pep Tur, ha destacat que l’obra de Bonet Vallribera ha parlat sempre per si sola. “És un artista que al llarg de tota la seva carrera creativa ha mostrat una coherència que moltes vegades és difícil de trobar i que ara mateix està treballant amb una sèrie de materials i una estètica completament minimalista que crec que és molt rellevant”, ha apuntat.\nLa directora del Museu d’Art Contemporani, Elena Ruiz, ha dit que cal fer un esforç de penetració en les obres de Bonet Vallribera per a veure què batega i què vol dir amb elles. “Utilitza la forma del quadrat, que és una forma molt pitagòrica i que és present com a símbol universal en gairebé totes les trajectòries o pensaments filosòfics. El quadrat es recolza sobre els quatre costats, és una forma forta i sòlida. Les obres transmeten sensació d’harmonia i estabilitat perquè estan molt ben secundades i construïdes”. Ruiz ha destacat a més la importància de la utilització del color, gairebé restringit a monocromàtics i de la llum.\nPer part seva, l’autor ha explicat que últimament el que fa és “intentar investigar amb materials nous, de construcció, i establir un diàleg entre què és la pintura, l’escultura, l’objecte. Bàsicament és un diàleg entre oposats, la calidesa que té la fusta i els materials com el metacrilat o el policarbonat”.\nJosé Carlos Bonet Vallribera (1965) ingressa a l’Escola d’Arts i Oficis d’Eivissa on estudia Arquitectura Interior i es diploma com interiorista l’any 1992. Aprofita els coneixements i tècniques adquirides per a tornar a dedicar-se a la seva gran passió. El juliol de 1992 realitza la seva primera exposició individual a la Galeria Metròpolis d’Eivissa. Des de llavors prossegueix el seu camí artístic.\nBonet Vallribera basa el seu mètode en l’experimentació, com demostra el seu itinerari creatiu, en constant esdevenir. La seva obra mostra una permanent evolució que es percep tant en la incessant recerca de materials, com en la recerca dels seus valors plàstics. Ha assajat diverses tècniques artístiques: el gravat, l’escultura i la pintura, trobant-se així mateix còmode en la construcció d’obres ambientals efímeres en diàleg amb l’espai, on amb llum de neó explora les possibilitats de transformació sensible i anímica.\nL’exposició romandrà exposada a l’Avantsala de la sala de plens fins al mes d’agost de 2021.


Detinguts per diversos robatoris en domicilis catalans\n🚨 Un nou atac amb ganivet sacseja França pocs dies després de l'assassinat d'un professor\n🔴 El Govern aposta per un confinament municipal de cap de setmana i més restriccions\nDetinguts tres membres d’un grup criminal per diversos robatoris en domicilis\nEls Mossos els han acusat de cometre tres robatoris amb força i de pertinença a un grup criminal\nper Alba Francín dimecres, 28 de novembre 2018 - 09:08h | Actualitzat a 28/11/2018 10:18h\nImatge d'arxiu d'una detenció | Cedida\nUn total de tres homes van ser detinguts a Manresa el passat dimecres, 21 de novembre, després de realitzar tres robatoris amb força en diferents domicilis catalans. Els detinguts, que són de nacionalitat albanesa i tenen entre 21 i 25 anys, van dur a terme una sèrie de furts en diverses cases situades a la Seu d’Urgell, a Osona i al Berguedà, motiu pel qual van ser arrestats pels Mossos d’Esquadra i acusats de pertinença a grup criminal.\nEls lladres van ser detinguts a Manresa el 21 de novembre\nL’inici de la investigació es remunta al passat mes d’octubre, moment en el qual les forces de l’ordre van tenir constància de l’existència de diverses persones que vivien a Barcelona i que comptaven amb antecedents penals contra el patrimoni, tal com explica el mitjà ‘Regió 7’. Després de recol·lectar tota la informació i les dades necessàries, els Mossos van sospitar que la banda podia estar darrere de tres robatoris que s’havien produït recentment.\nMés concretament, els furts havien tingut lloc entre el 14 i el 19 de novembre a la Seu d’Urgell i als municipis de Gironella, al Berguedà, i el Brull, a Osona, en un total de tres domicilis diferents. Per aquest motiu, els agents van engegar un operatiu policial a Manresa el passat 21 de novembre, que els va permetre capturar als tres lladres.\nEls tres detinguts ja han ingressat a presó\nEls detinguts seguien sempre el mateix modus operandi, que consistia a forçar les finestres o portes corredisses de la planta baixa dels domicilis, i seguidament colar-se a l’interior. Amb tot, els Mossos van requisar als detinguts tres armes de foc que s’havien endut després de cometre un dels robatoris.\nLa resta d’objectes sostrets, o almenys una part, van ser localitzats al lloc on residien els tres albanesos, després que les autoritats entressin i duguessin a terme una perquisició al domicili. El passat dissabte, 24 de novembre, el jutjat d’instrucció en funcions de guàrdia de Manresa va prendre la decisió que els tres detinguts entressin a presó.\nDetenen un camioner per circular d'una perillosíssima manera a l'N-II a Girona\nEls detalls que van aixecar sospites entre els familiars dels terroristes de Barcelona\nMossos d'Esquadra Detingut Alt Urgell Berguedà Osona


Records (andorrans) de la Lluna | BonDia Diari digital d'Andorra.\nDocument de la CIA que retira Andorra de la llista de països que havien de rebre un trosset de roca lunar de l’Apol·lo 17\nLa tricolor que l’Apol·lo 16 va portar a la Lluna –estava al magatzem i Vicenç Mateu la va fer penjar al despatx de Sindicatura\nActe oficial en què el cònsol Zimmermann l’entrega al síndic Escudé: va ser el 6 de desembre del 1972 al teatre Cristall.\nDc., 03/07/2019 - 03:00\nRecords (andorrans) de la Lluna\nA. Luengo / Fotos: CIA / Fons Casi Arajol\nEl fragment de roca lunar de l'última missió Apol·lo que Kissinger ens va negar, i la tricolor que va viatjar a bord de l'Apol·lo 16 i que Vicenç Mateu va penjar al despatx de Sindicatura: petit i andosí homenatge a Neil Armstrong, amb motiu del 50è aniversari del periple pel Mar de la Tranquil·litat.\nDoncs ja ho veuen aquí al costat: vam estar a punt, a punt de rebre un trosset de roca lunar. Concretament, del carregament que l’Apol·lo 17, l’última missió del programa que va portar l’home a la Lluna, que va tornar a la Terra amb 110 quilos de pedres que el departament d’Estat nord-americà es va dedicar a trossejar i repartir en senyal de bona voluntat entre les nacions més o menys amigues. La missió va tenir lloc entre el 7 i el 19 de desembre del 1972, i dos dels seus tres tripulants –Eugene Cernan i Harrison Schmitt– són els últims astronautes que s’han passejat pel satèl·lit.\nTot això, en fi, ho trobaran a la Viquipèdia. El que no hi trobaran és que nosaltres havíem de ser una de les 135 nacions agraciades amb un pedrot excavat exactament a la vall de Taurus-Littrow, al fons del segon cràter, a mà dreta. Però ens en vam quedar amb les ganes. Ho explica un memoràndum dirigit a Henry Kissinger, aleshores conseller de seguretat amb Nixon, datat el 21 de juny del 1973. Un sensacional document desclassificat tres cursos enrere per la CIA –ni més ni menys– que entre la vintena de brevíssims apunts sobre les disposicions que requereixen el vistiplau del totpoderós i controvertit Kissinger en té una de titulada Removal of Andorra from the List of Moon Rock Recipients i que diu exactament així: “Approved the removal of Andorra from the Apollo 17 Moon Rock gift list due to the current dispute between Andorra’s co-sovereigns over control of its foreign relations”. Va dir que sí: “HAK has seen”, diu un segell estampat a la primera pàgina. HAK és l’acrònim de Henry Alfred Kissinger. Vaja, que ens en vam quedar sense per culpa dels excel·lentíssims Coprínceps, a l’època Martí Alanis i Pompidou, que no es posaven d’acord sobre com s’havien de gestionar les nostres relacions exteriors.\nUna llàstima i un molt pintoresc episodi que és especialment oportú rescatar ara que s’acosta el 50è aniversari de passeig lunar d’Armstrong. Va ser, segur que ho recorden encara que no hi fossin, el 21 de juliol del 1969, una miqueta abans de les 4 de la matinada hora d’aquí. El cas és que el de la pedra lunar, per dir-ho a la manera de Wilkie Collins, no és l’únic record que ens vincula ni que sigui remotament a la carrera espacial. Fa un parell d’anys, Ludmilla Lacueva, Casi Arajol i l’aleshores síndic, Vicenç Mateu, ens van posar sobre la pista de la tricolor que tenen aquí al costat.\nLa veritat és que no sembla gran cosa, però atenció, perquè aquest tros de roba vella va viatjar a la lluna amb l’Apol·lo 16, l’abril del 1972, una missió que mereix el nom de diplomàtica perquè la NASA es va prendre la molèstia d’embarcar-hi les banderes de totes les nacions del món, passejar-les fins a la Lluna i, de tornada a casa, repartir-les país per país. A nosaltres ens va tocar el 6 de desembre d’aquell mateix any. El cònsol ianqui a Barcelona, Robert W. Zimmermann, es va plantar al teatre Cristall d’Escaldes amb la banda i el cor de la Sisena Flota, que no és poca cosa, per entregar-li la bandereta al síndic Escudé, que el va correspondre amb una medalla commemorativa que, segons la brevíssima nota que en va publicar La Vanguardia, consistia en “un escudo en bronce de los Valles”.\nLacueva diu que va ser un gest de desgreuge amb què el bon Zimmermann volia netejar la pèssima imatge que el Nadal anterior havia deixat per aquí dalt un grup de marines desembarcats a Barcelona directament de Vietnam i que es van dedicar a destrossar l’hotel on s’allotjaven. Ves tu a saber on ha anat a parar la medalleta que li va imposar el síndic Escudé. La bandera lunar, en canvi, va ser rescatada per Mateu del magatzem on havia anat a parar, i la va penjar en un lloc de privilegi al despatx de Sindicatura. Caldrà veure si la seva successora, Roser Suñé, l’hi manté. Un últim detallet, que devem a la perspicàcia i la memòria de Casi Arajol, és a l’escut de la bandera: si s’hi miren bé, comprovaran que els ianquis van tunejar la mitra del quarter episcopal, oportunament reconvertida per a l’ocasió en un simpàtic, episcopal coet.\n21 de juliol del 1969


Els Reis obren temporada teatral amb una xiulada per llaços grocs\nEl públic va protestar quan dos membres del muntatge de 'Faust' van sortir a saludar lluint el símbol de recolzament als polítics presos\nDijous, 20/09/2018 | Actualitzada 21/09/2018 - 12:20\nLa tensió amb Catalunya i els llaços grocs s’han colat a la inauguració de la temporada del Teatro Real de Madrid amb presència dels reis Felip i Letizia. La versió de 'Faust', de Charles Gounod, dirigida per Alex Ollé, un dels directors artístics de la Fura dels Baus, no va deixar indiferent el públic, que va acomiadar la funció amb una xiulada després que dos membres del muntatge sortissin a saludar a l’escenari lluint llaços grocs en recolzament als polítics presos pel procés.\nCarregada de punts còmics alhora que grotescos durant les més de tres hores que dura l’obra, que gira entorn del drama i el perdó, aquesta coproducció del Teatro Real amb la Nationale Opera & Ballet d’Amsterdam –que va estrenar la producció el maig del 2014 amb una gran acollida– no va tenir tanta sort en aquesta ocasió, en línia amb la seva estrena al Théâtre Lyrique de París, el 19 de març del 1859, quan va rebre una gèlida resposta del públic francès. Aquest dimecres, el públic de Madrid va acollir amb aplaudiments els tenors Piotr Beczala (Faust), la soprano Marina Rebek (Marguerite), el baríton Luca Pisaroni (Mefistòfil), Stéphane Degout (Valentin) o Serena Malfi (Siébel). Però, al final de l’obra, va dedicar una sonora xiulada al director i la resta de responsables de la part escènica i musical quan aquests van sortir a l’escenari.\nPart dels crits de "fora, fora" eren fruit del descontentament del públic amb una posada en escena amb aires de laboratori i rectangles que emergeixen i es contreuen a l’escenari. Però també pel fet que l’escenògraf i dissenyador de vídeo Alfons Flores i el figurista Lluc Castells portessin llaços grocs al terme de la funció.\nCrits de "Visca Espanya" a la sortida\nPer contra, a la sortida del Teatro Real, gairebé al punt de la mitjanit, els Reis van ser acomiadats entre aplaudiments i crits de "Visca Espanya" per més d’un centenar de persones que o bé sortien de veure l’obra o que passejaven pels voltants de la Plaça d’Oriente i el Teatro Real.\nEls Reis també van ser rebuts entre aplaudiments a la seva arribada al teatre, on els esperaven la presidenta del Congrés, Ana Pastor; la vicepresidenta del Govern, Carmen Calvo, i el president del Teatro Real, Gregorio Marañón, entre altres autoritats. Precisament, Felip i Letizia tornaven a presidir l’obertura de temporada del coliseu madrileny després de la seva absència durant la temporada passada pels esdeveniments a Catalunya.\nTemes: Madrid Teatre Felip VI


Excepcionalistes contra institucionalistes\nEl president de la Generalitat, Quim Torra, parlant amb el vicepresident, Pere Aragonès, ahir al Parlament durant el debat de política general. DAVID ZORRAKINO / EUROPA PRESS\nSubdirectorLa legislatura acabarà, quan acabi, de la mateixa manera que va començar: amb una discrepància nuclear entre els dos socis de Govern sobre el paper de les institucions. Recordem que a l’inici JxCat es va resistir al màxim a proposar un “govern efectiu”, i va allargar uns mesos els efectes del 155, amb l’argument que d’aquesta manera es posava en contradicció l’Estat. En canvi ERC defensava el contrari, formar govern el més ràpid possible perquè considerava que cada dia de 155 era lesiu per als interessos del país en el seu conjunt, i que això acabaria repercutint negativament en la percepció general de l’independentisme.\nAra el debat és el mateix. JxCat considera que s’ha d’aprofitar la inhabilitació del president Torra per mostrar al món la pitjor cara de l’Estat, al marge de quines conseqüències tingui això sobre el funcionament ordinari de les institucions d’autogovern. Des del seu punt de vista, els quatre mesos d’interinatge fins a les eleccions no són un problema, sinó una oportunitat d’or que no es pot desaprofitar. ERC, en canvi, defensa no barrejar el pla institucional amb el polític més enllà de l’imprescindible, ja que una de les coses que més preocupa a Calàbria és que una part de la societat catalana no se senti seves les institucions d’autogovern.\nÉs evident que dos anys i mig després les posicions continuen enquistades, i són a la base de la profunda discrepància que separa ara mateix Junts i ERC. Curiosament, ni tan sols la CUP, que sobre el paper és el partit menys institucional, segueix el dictat dels puigdemontistes, i en canvi proposa una solució, la via Venturós, que representa una sortida intermèdia tot i que en la pràctica suposa l’acatament de la legalitat per no perjudicar el funcionament de l’administració (com van fer a Berga). El PDECat, tal com va deixar clar Artur Mas a TV3, està completament en contra que Catalunya tingui ara un govern en funcions.\nEl resultat és que Junts es troba sol defensant aquesta estratègia que podríem definir com a excepcionalista en contraposició als institucionalistes. Es pot adduir que hi ha un interès electoral en posposar al màxim la data electoral per poder així finalitzar amb èxit la constitució del nou partit. Però el que m’interessa subratllar és que, en tot cas, és una estratègia coherent amb la que ha defensat durant tot aquest temps i que ha marcat, en les formes i en el fons, l’estil de la presidència de Quim Torra. L’excepcionalisme consisteix en aprofitar les institucions com a palanca per crear una inestabilitat que ressalti el caràcter “excepcional” del moment històric. Un dels ideòlegs d’aquest corrent és Josep Costa, que defensa que l’independentisme creix quan hi ha confrontació i es desinfla en contextos de normalitat.\nEn canvi, els institucionalistes creuen que aquest camí aprofundeix en la divisió en blocs perquè allunya els no independentistes de la Generalitat i, a més, no permet posar la idea de “bon govern”, bàsica per eixamplar la base, en primer terme. L’excepcionalisme també permet esquivar l’eix esquerra/dreta, mentre que tant ERC com la CUP i el PDECat reivindiquen el seu perfil ideològic. A les pròximes eleccions, doncs, no només s’estarà votant una orientació del Govern sinó, sobretot, quina de les dues estratègies s’imposa.


Els aturen per no portar l'adhesiu de la ITV al cotxe i descobreixen que són lladres de supermercats - Diari de Girona\nEls aturen per no portar l'adhesiu de la ITV al cotxe i descobreixen que són lladres de supermercats\nEls Mossos d'Esquadra de Trànsit van trobar el botí acabat de sostreure en un local de Vic\neva batlle sant esteve d'en bas 11.12.2019 | 12:33\nEls productes robats a Vic Mossos\nEls productes robats a Vic\nEls Mossos d'Esquadra de Trànsit van aturar un vehicle per no portar l'adhesiu de la ITV i van descobrir que els seus ocupants eren lladres de supermercats. Els van localitzar el botí acabat de robar en un local de Vic.\nEls detinguts pels agents de l'Àrea Regional de trànsit de Girona van arrestar el 9 de desembre, a Sant Esteve d'en Bas (Garrotxa), dos homes de 22 i 30 anys, de nacionalitat romanesa i veïns de Sant Boi de Llobregat (Baix Llobregat), com a presumptes autors d'un furt comès en un supermercat de Vic (Osona).\nEls fets van ocórrer el passat dilluns a la rotonda de la C-152, al punt quilomètric 43, al terme municipal de Sant Esteve d'en Bas, on una patrulla d'Olot estava fent un control genèric del trànsit.\nCap a la una del migdia els agents van aturar un turisme que no portava l'adhesiu de la Inspecció Tècnica de Vehicles (ITV). En identificar els dos ocupants van veure que als seients de darrera hi havia una gran quantitat de productes alimentaris -entre ells torrons, bombons i aigua- i ampolles de begudes alcohòliques. Concretament, van trobar 54 unitats de torró, 11 caixes de bombons i 27 ampolles de licor. Sobre la procedència, els ocupants del vehicle no en van donar cap resposta coherent.\nDesprés de fer diverses indagacions, els Mossos van saber que els productes els havien sostret en un supermercat de Vic (Osona) i que el valor total de la mercaderia ascendia a més de 600 euros.\nDurant l'escorcoll els van intervenir unes tenalles i, a més, van comprovar que duien posats sota els pantalons unes peces de roba, tipus malla elàstica, per ocultar els objectes que sostreien.\nPer tot això, els van detenir com a presumptes autors d'un delicte de furt.\nEs dóna la circumstància que el dia 21 de novembre ja es va detenir un home en similars condicions al mateix lloc per furtar en dos supermercats de la Garrotxa.\nEls detinguts, amb antecedents per fets similars, van passar el dia 10 de desembre a disposició del jutjat d'instrucció en funcions de guàrdia d'Olot, el qual els va deixar en llibertat amb càrrecs.


Càritas avisa d’un futur immediat complicat per “una creixent i perillosa fragilitat social”\nLes famílies que acompanya Càritas durant la pandèmia no tenen assegurada ni tan sols l'alimentació bàsica. Font: Càritas\nUna de les sessions de suport escolar del voluntariat de Càritas a Girona. Font: Càritas Girona\nL’entitat denuncia que les mesures de protecció social són insuficients i posa l’exemple que el 93,5% de les famílies que acompanya a Catalunya no cobren la Renda Garantida de Ciutadania (RGC).\nLes deu Càritas diocesanes catalanes van acompanyar l’any passat 141.194 llars on hi viuen 272.702 persones. Van ser un 26% més de persones ateses en comparació amb el 2019 (quan van ser 217.171 persones). Amb aquest balanç a sobre la taula, ara que han fet pública la Memòria del 2020, Càritas alerta d’un futur immediat complicat per “una creixent i perillosa fragilitat social”.\nEn un any marcat, evidentment, per la Covid-19, Càritas evidencia que nou de cada deu famílies ateses no cobren la Renda Garantida de Ciutadania (RGC), que és la prestació bàsica contra la pobresa, i que una de cada dues no tenen un habitatge en condicions per viure. El retrat, per tant, és que ni tenen garantits els ingressos mínims ni un habitatge digne. I això mostra que “les mesures de protecció social van ser i encara són insuficients”, es diu a l’informe.\n“El coronavirus va ploure sobre mullat. Veníem d’una crisi econòmica i social no resolta. Com sempre en aquestes crisis, les famílies que ja es trobaven en situació d’exclusió social van tornar a patir les pitjors conseqüències de l’aturada de l’economia”, va indicar en l’acte a Barcelona de presentació de la memòria l’arquebisbe de Tarragona i president de la Conferència Episcopal Tarraconense (CET), Joan Planellas.\n“Les persones riques són més riques i les pobres més pobres”https://t.co/yfiaIHb6br https://t.co/yfiaIHb6br\n— CaritasCataluny (@CaritasCataluny) July 22, 2021\nHi va posar dades el president de Càritas Catalunya, Francesc Roig: més de la meitat de les llars acompanyades per Càritas (55,3 %) estan immerses en situació de pobresa severa. “El panorama que ens ha deixat la Covid-19 és molt preocupant, perquè gairebé dues de cada tres famílies van sobreviure amb una feina informal, i el 20,2% de les persones ateses per les Càritas catalanes vivien en llars que no comptaven amb cap ingrés econòmic”, hi va afegir. Això és el doble de famílies que abans de la pandèmia, és a dir, abans del març del 2020.\nLa desigualtat tecnològica, l’impacte sobre la salut psicoemocional de moltes persones, la debilitació de capacitats de suport extern per trobar feina o demanar préstecs i el risc d’aïllament social són altres situacions crítiques que recull la memòria de Càritas Catalunya.\nMares soles, famílies amb criatures i gent gran\nPel que fa a les característiques de les persones ateses, Míriam Feu, representant de la Comissió d’Acció Social de Càritas Catalunya, va destacar que els col·lectius més afectats per l’exclusió social continuen essent les mares soles, les famílies amb infants, la gent gran i les persones que provenen d’altres països i que no tenen la situació regularitzada, o cauen en la irregularitat sobrevinguda.\nMés de la meitat de les persones que acompanya l’entitat són adultes (58%), també més de la meitat d’unitats de convivència són famílies amb fills (53%) i si s’analitza el lloc on viuen, el 44% de les persones ateses es troba en un habitatge que no es pot considerar digne.\nexclusió social, pobresa, Covid19, Caritas Catalunya, escletxa digital, atur, renda garantida de ciutadania, dret habitatge


EL CAU DE CALPURNI: POETES QUASI DESCONEGUTS: INGIBJÖRG HARALSDÓTTIR\nIngibjörg Haraldsdóttir va nàixer a Reykjavík, Islàndia, el 21 d'octubre de 1942. Poeta, traductora, periodista i crítica de cine, es va graduar com a Mestra d'Arts en estudis fílmics en l'Escola de Cine de Moscou, en 1969. De 1970 a 1975 va treballar com a assistent de direcció al Teatre Estudi a l'Havana, Cuba. Durant els períodes de temps viscuts en la Unió Soviètica va escriure i va traduir articles per als periòdics del seu país. De 1994 a 1998 va ser presidenta de la Unió d'Escriptors d'Islàndia.\nHa escrit els libres de poesia: Thangad vil eg fljuga (Allà vull volar), 1974; Ordspor daganna (Paraula empremtes dels dies), 1983; Nu eru adrir timar (Ara són altres temps), 1989; Ljod (1981); Höfud konunnar (El cap de la dona), 1995 i Hvar Sem eg verd (Onsevol jo estaré), 2002.\nHa traduït a l'islandés els poetes Cèsar Vallejo, Pablo Neruda, Nicolás Guillén, Tomas Traströmer i Anna Akhmatova i els novel•listes Fjodor Dostoyevsky, Mikhail Bulgakov, Anton Chejov, Julio Cortázar i Gabriel García Márquez, entre altres.\nEls seus reconeixements inclouen el Premi de la Literatura Islandesa (2002) pel llibre de poesia Hvar Sem ég verd, que també va ser nominat al Premi Literari del Consell Nòrdic, 2004.\nLa seua poesia ha estat traduïda a l'hongarés, alemany, latvi, lituà, búlgar, rus, anglés i a les llengües escandinaves. Entre 1993 i 2000 va ser coeditora de la revista literària Tímarit Máls og menningar.\nEn la seua poesia Ingibjörg crea la màgia, sense ornamentació, de manera senzilla i sincera. La seva poesia no és sols una profunda expressió personal, sinó també mesura la vida de l'entorn social i la història.\n(Dona sobre vermell de Montserrat Gudiol)\nQuan tot està dit\nquan els problemes del món han estat\nsospesats, mesurats i resolts\nquan els ulls s'han mirat\ni les mans han sigut estretes\namb tota solemnitat\narriba sempre una dona\na arreplegar la taula\nagranar el pis i obrir les finestres\nper a espantar el fum dels havans.\n(Traducció al català feta per mi a partir d'una traducció al castellà feta per l'autora)\nPublicat per Calpurni a les 20:43\nEtiquetes de comentaris: Dona, Ingibjörg Haraldsdóttir, Poesia, Poetes quasi desconeguts\nBon apunt, m`atrau molt tota la literatura d`este país.\n19 d’octubre de 2010 a les 21:30\nA mi m'atreu el país sencer, potser està bé que em comenci a interessar per la seva literatura.\n19 d’octubre de 2010 a les 21:44\nLa poesia és bonica en totes les llengües,... Preciós poema i molt adient per aquestes dates en les que estem.\n20 d’octubre de 2010 a les 0:08\nHola Jesús, m'agrada l'autora que no coneixia, m'agrada la teva traducció i el què dius. I la bona mestria de la Gudiol amb l'esmalt al foc...\nGràcies per aquesta aportació, cada vegada que veig o llegeixo coses d´Islàndia m´agrada més.\nQue tallant aquest "No falla" després dels versos lliscants que el precedeixen...\n22 d’octubre de 2010 a les 12:36\nM'alegra que vos interesse aquesta poesia quasi desconeguda. Sovint jo tafanege per la xarxa buscant poesia que em resulte nova o originalr. Així ha estat el descobriment de la poesia islandesa.\n22 d’octubre de 2010 a les 22:07


Nandu Jubany i Nani Roma i es mobilitzen per la campanya Cap nen sense bigoti - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nNandu Jubany i Nani Roma i es mobilitzen per la campanya Cap nen sense bigoti\nEl pilot de rallies i el cuiner donen 2.800 litres de llet i 630 litres de Cacaolat a la campanya de l'Obra Social "la Caixa"\nredacció | manresa 24.05.2016 | 15:03\nNandu Jubany i Nani Roma i es mobilitzen per la campanya Cap nen sense bigoti CaixaBank\nNani Roma i Nandu Jubany també s´han posat el bigoti per una bona causa. El pilot de rallies osonenc i el cuiner monistrolenc no han dubtat a sumar-se a la campanya Cap nen sense bigoti, de recollida de llet per a famílies en risc d'exclusió social, i han donat 2.800 litres de llet i 630 litres de Cacaolat per aquesta causa solidària impulsada per l´Obra Social "la Caixa" en favor del Banc dels Aliments.\nEs tracta de la resposta d'aquestes personalitats i del Grup Cacaolat a la crida que ha fet l´Obra Social "la Caixa" als famosos i a les empreses del sector de la restauració i l´alimentació perquè s´uneixin a la mobilització aportant llet, que també serà repartida pel Banc dels Aliments. D´aquesta manera, col·laboren amb la campanya que pretén posar solució al dèficit de llet que pateixen més de 235.000 persones ateses pels bancs d'aliments catalans, 41.000 dels quals són nens d'entre 1 i 16 anys, que podrien veure afectat el seu creixement a causa d'aquesta mancança. Aquests productes s´entregaran al Banc dels Aliments de Barcelona perquè els distribueixin a les famílies que més ho necessiten a la província.\nCacaolat per la seva banda és una entitat que habitualment ja efectua donacions al Banc dels Aliments i no ha dubtat en col·laborar i afegir-se a aquesta causa.\nLa llet és un dels aliments més sol·licitats per les entitats socials que atenen col·lectius en risc d´exclusió, però encara no se´n recull una quantitat suficient per garantir-ne el consum mínim en famílies en situació de vulnerabilitat. Els bancs dels aliments catalans van distribuir l´any passat 4,39 milions de litres de llet, pel que és necessari la col·laboració de tots en aquesta campanya centrada en la recaptació per a la compra d'un únic producte.\nEls ciutadans també poden fer, fins el 15 de juliol, les seves aportacions a través de la pàgina de microdonatius de "la Caixa" o enviant un SMS amb la paraula «LLET» o «LECHE» al 28024. L'Obra Social "la Caixa" posa a disposició de la campanya tots els seus caixers automàtics i canals electrònics per a les donacions econòmiques: portal de "la Caixa", Línia Oberta i CaixaMòbil. Igualment, és possible fer una llista de la compra solidària en www.granrecollidadellet.cat.


Llibres de bruixeria (XVII): Fades, bruixes i homes llop a l'edat mitjana, d'en Claude Lecouteux | Llegendàrium\n22 de Desembre de 2018 6 de Gener de 2019\nLes bruixes i els bruixots, les transformacions en animals, les fades o «poble dels turons», tots són figures o elements que apareixen en multitud de rondalles i en històries d’ençà dels nostres orígens com a humans, d’ençà del temps quan en les cavernes i en les construccions prehistòriques apareixen intrigants figures entre l’home i l’animal, enigmàtiques representacions d’un home o dona savi de la comunitat? O alguna cosa més? Molt més relacionats del que ens podem imaginar, són motius que amb el pas del temps i la seva categorització per part de les narracions literàries –no populars– s’han anat separant. Però no fou així en la memòria popular, que va mantenir aquesta unió ancestral, que es remunta als temps precristians i encara més, molt més enrere.\nEncara a principis del segle XX, cap als anys 1910 i 20, vam veure com Cels Gomis ens informa de bruixes de Dosrius que, segons la veu popular, es transformaven en guilla o en corb. Amades ens parla de com a la Terra Alta hi havia mainada que parlava amb «éssers d’esperit, com fades o criatures de fantasia», cap als anys 30 d’abans de la Guerra Civil espanyola. I hem anat veient com, també a la nostra terra, hi ha històries molt habituals de transformacions en llops, com els bruixots que es transformen en llop al Ripollès, dels quals van parlar-li els pastors a Amades; o la història de la serra de la Cogulla a Torredarques, a la Franja de Ponent, que va succeir-se al segle XVIII. Solament per dir-ne algunes, de l’home llop a casa nostra n’he escrit una sèrie d’articles que aniré ampliant amb el temps\nA Fées, Sorcières et Loups-garous au Moyen Âge –Fades, bruixes i homes llop a l’edat mitjana–, el professor de literatura medieval de la Sorbona, Claude Lecouteux, desfà el sender que en algun moment va començar-se a separar, cercant orígens comuns i analitzant la fenomenologia social, etnològica i lingüística que acompanyen a aquestes figures de les creences populars, centrant-se principalment en l’edat mitjana, que és el camp que coneix més, però anant molt més enllà. Els que seguiu Llegendàrium de fa més temps potser haureu vist que Lecouteux és un dels autors preferits d’aquest que us escriu, doncs solc citar les seves obres amb certa assiduïtat. Però, precisament per aquest èxit del professor francès, que durant els 90 i inicis del 2000 era molt popular i conegut, arribant a convertir el llibre que avui us ressenyo en un «petit best-seller», ha sigut sovint menystingut per l’academicisme més ortodox i conservador de fora de França.\nImatge de la pel·lícula L’estudiant de Praga, de 1926, d’en Henrik Galeen, remake d’una pel·lícula expressionista de 1913 d’en Paul Wegener i Stellan Rye. Basades en relats de Poe, Hoffmann i Meyrink, el Doble és un motiu fonamental de la literatura gòtica i romàntica, com el Schauerroman alemany, una de les més incipients literatures d’horror\nEl mateix Régis Boyer, un altre savi, director de la càtedra de llengua, literatura i cultura escandinava de la Sorbona, ens prevé en la introducció que aquest llibre forma part d’una trilogia que Lecouteux començà amb Fantômes et Revenants au Moyen Âge, publicat el 1986, i Les Nains et les Elfes au Moyen Âge, de 1988, seguint amb el llibre que avui ressenyo el 1992. Durant tot aquest temps el professor Lecouteux ha seguit escrivint un gran nombre de llibres, molts d’ells els he anat citant a Llegendàrium i també els aniré ressenyant.\nLa tècnica comparativa de Lecouteux se centra, en aquest llibre, en el Doble com a fil conductor: La separació entre les diferents capes de l’esperit i les diferents capes del cos. El que avui coneixem per una dicotomia molt simple cos/esperit –o, directament cos físic i res més, un receptacle de carn i ossos habitat pel no-res–, en el passat contenia diferents cares i paraules adequades que Lecouteux ens porta de les llengües escandinaves i germàniques, com fylgja, hamr i hugr, que pels antics grecs i romans tenien una correspondència en diferents aspectes de l’ànima i l’esperit, individuals, col·lectius i fins i tot aliens a l’ésser humà o als mateixos animals.\nSegons Lecouteux: «El fylgja, literalment “la seguidora femenina”, és el Doble espiritual d’un individu. Normalment ella apareix com geni tutelar adjunt a un individu o una família. Una persona pot tenir nombroses fylgjur, i a l’edat mitjana es creia que com més en tenia una persona, més forta era aquesta». «Alguns individus, anomenats hamrammr, (…) neixen amb l’habilitat de doblar-se a ells mateixos», aquests hamrammr tenen la capacitat d’entrar dins del seu doble físic, el hamr, que generalment és zoomòrfic, és a dir, poden transformar-se en o posseir un animal. Del tercer component de l’ànima nòrdica, el hugr, Lecouteux diu que: «És una mena de principi actiu universal, més o menys independent dels individus però pot, en algunes ocasions, manifestar-se directament o indirectament en un humà. Fins i tot pot manifestar-s’hi contra la voluntat de les persones. Aquesta entitat pren una forma i anima el Doble/Hamr per anar més enllà, per fer-lo complir una missió per a una tercera força o per complir un desig poderós».\nEn la primera part del llibre el medievalista francès ens parla, amb una quantitat de cites i documents molt abundant, del desdoblament de l’esperit o viatge extàtic dins l’Europa cristiana, de les visions i bilocacions de sants, tant de cristians com d’heretgies com la càtara; per després endinsar-se en l’Europa pagana, gairebé sempre germànica o nòrdica, no solament escandinava; també parla del poble sami de Finlàndia i Noruega o dels bàltics. Cobra una importància cabdal la llengua i l’ús de les paraules en l’obra de Lecouteux, que també és germanista i, per tant, lingüista, càtedra que ocupà a la universitat de Caen entre 1981 i 1992. Molt intrigant és, per exemple, l’ús que fa dels somnis, estat molt proper al coma, al viatge extàtic, als estats de profunda hipnosi o catalèptics on pot produir-se el desdoblament. Amb precaucions com aquesta: «Els cossos d’aquells caiguts en estats catalèptics no deuen ser molestats, ni tocats».\nSchatten (Ombres, una al·lucinació nocturna), pel·lícula alemanya de 1923 d’Arthur Robison, centrada en els desdoblaments i l’altre món simbòlic\nEn la segona part, anomenada «Les màscares del Doble», ens relaciona el que prèviament ens ha descrit amb diferents manifestacions, com les fades. Lecouteux cita nombroses llegendes, com les relacionades amb la fada Melusina o La cançó de Lanval, on apareixen fades que el professor francès relaciona amb el concepte de fylgja, el geni femení tutelar de l’esperit humà i de la comunitat. Amb intrigants conceptes com aquest: «El fylgja sovint és zoomòrfic. D’ençà dels segles dotze i tretze ha existit una relació directa entre les fades i alguns animals: El porc senglar, el cabirol, el cérvol. Aquests animals corresponen, per descomptat, a les relacions de caça segons els cànons de la civilització cortès i reflecteixen una cultura aristocràtica, però també tenen un pronunciat caràcter sobrenatural, que és denotat pel seu color –blanc, per exemple–, un detall anatòmic o un comportament estrany. Ells poden transformar-se en persones humanes…» Lecouteux també indica que les fades són pròpies de les tradicions romanes i celtes, però no de les escandinaves, que tenen formes properes però diferents.\nEls dos capítols següents parlen d’altres formes del doble, relacionades amb la bruixeria i els homes llop: «La màgia i la bruixeria treballen en el Doble, no en el cos real: Aquesta és l’explicació que jo proposo. Mitjançant els encanteris i els conjurs els mags extrauen l’alter ego animal de l’home i el força a deixar el cos i quedar-se a la terra. Quan aprenen a controlar el seu propi Doble, els mags –homes i dones– també poden actuar en el Doble dels altres. No és cert que la història de la bruixeria va plena de dones canviant en gats a la nit? Malentesos, manca de coneixements, l’oblit d’uns coneixements arcaics en l’existència d’alter egos teriomòrfics, i la intervenció de l’Església i els homes de lletres: Tot això ha fet que les metamorfosis donessin un gir d’allò que era meravellós a allò malvat i satànic, i l’exemple de l’home llop és un exemple perfecte d’això».\nLecouteux comenta en algunes entrevistes dels anys 2000 i en la introducció a l’edició anglesa del 2001, que el seu estudi s’ha quedat incomplet o –en les seves paraules– «antiquat», com quan relaciona la transformació en llop amb un atavisme masculí, quan en realitat hi ha desenes de casos documentats –en parlava en una ressenya sobre la bruixeria bàltica fa poc– de dones que es transformaven en llop; o quan relaciona fades amb un element clarament femení, quan el poble dels turons i aquells esperits que no tenen nom en van plens de rondalles, documents i relacions amb fades masculines o esperits que no tenen cap mena de gènere definit. És probable que el professor Lecouteux, no ho diu però, estigui pensant en uns elements més enllà del sexe, propers als conceptes junguians d’anima i animus, els principis femenins i masculins que poden encarnar-se en qualsevol aspecte de la realitat, sigui «femella» o «mascle». Però, si prestem atenció als documents i testimonis, no podrem classificar-los clarament.\nPer acabar, en l’última part Lecouteux parla de la visió del mateix doble, l’autoscòpia: «L’autoscòpia fa referència al fenomen de percebre el mateix Doble com una entitat separada; veure el Doble com una imatge malvada d’un mateix és un tema que ha jugat un paper molt important en la literatura romàntica germànica». També ens indica que és important distingir entre el «Doble espiritual» del «Doble material» –com les transformacions en animals o les bilocacions dels místics cristians, dobles que tenen corporeïtat–, així l’autoscòpia solament es relacionaria amb el Doble espiritual, mentre que el Doble material té a veure amb aparicions. Així, ens diu que «Avui sabem que els fantasmes són, de fet, els Dobles materials dels morts».\nL’ombra, el Doble, forma part fonamental de la cultura europea, una cultura malentesa i fragmentada que Lecouteux fila i reconstrueix amb paciència. A la imatge, The Howling, pel·lícula d’homes llop de 1981, dirigida per Joe Dante\nLes ombres, els reflexos, els miralls, les imatges, totes juguen un paper destacat en aquesta fenomenologia al voltant del desdoblament. «En un gran nombre de mites i llegendes, el tema central de la història és la d’una persona mirant-se a si mateixa en un mirall, sigui natural o artificial, i les conseqüències que es deriven d’aquest acte». Tenim la història de Narcís, la de Blancaneus i el Mirall Màgic, etcètera. O, com diu el professor francès: «Pels neoplatònics aquest acte resultava en l’equivalent a perdre la felicitat de l’ànima. Segons els gnòstics, Adam va perdre la seva natura celestial quan va mirar-se en un mirall i s’enamorà de la seva imatge».\nÉs aquest un llibre molt important per diverses raons, fonamental si volem entendre les possibles pràctiques de bruixes i bruixots, d’on venien i amb què es relacionaven, un món que amara la llengua, el pensament, la cultura popular i culte, les rondalles, el cinema, la literatura, la religió. Com diu Lecouteux: «La importància del Doble en la ment dels nostres ancestres més llunyans ha quedat ara clara. El Doble es manté en el centre d’un constructe antropològic fonamental: La relació de l’home amb l’altre món, tant en els seus aspectes més elevats com els més infernals». El seu assaig, com totes les seves altres obres, recullen pacientment desenes de fragments escampats per tota la cultura europea i li donen una coherència i un trellat preclar.\nPer això, a Llegendàrium ens trobarem moltes vegades més amb el savi professor de la Sorbona.\nLlibres de bruixeria (XIII): Bruixes a Sant Feliu de Llobregat. El procés a Blanca Bardiera (1578)\nPrevious articleLlibres de bruixeria (XVI): Battling Demons. La construcció de l’estereotip de bruixa\nNext articleDesembre (II): Les tradicions cristianes del Nadal\nCatalunya, Catalunya Nord, Folklore, Llegendes, Mitologia


EUA sanciona Iran després de les amenaces inspirades en 'Joc de Trons'\nLes noves sancions anunciades pel president Donald Trump contra Iran han entrat en vigor aquest dilluns. Es tracta de les sancions que havien estat aixecades amb la firma de l'acord nuclear subscrit el juliol del 2015 sota la legislatura de Barack Obama. En total, 700 individus, empreses i entitats iranianes, que principalment formen part del sector energètic i financer, són els perjudicats per aquesta acció del Govern nord-americà.\nAquestes sancions, però, tenen un caràcter limitat, ja que la Xina i set països més: Índia, Itàlia, Grècia, Japó. Corea del Sud, Taiwan i Turquia, estaran exempts d'aquestes restriccions a l'hora de tractar amb Teheran. Precisament, aquests vuit Estats són els importadors de cru més importants, per la qual cosa el sector petroler iranià no es veurà enfonsat per les sancions de l'Executiu de Trump.\nEl secretari d'Estat d'EUA, Mike Pompeo, ha explicat que Washington aspira a reduir a "zero" els ingressos que Iran obté del petroli. Davant la premsa també ha reconegut que aquestes sancions es van concedir sota "circumstàncies especials" i que tindran una durada de sis mesos.\nPompeo també ha insistit en què el seu Govern continuarà amb la "campanya de pressió econòmica sense precedents" amb l'objectiu que Iran acabi amb les seves "activitats malignes" al Pròxim Orient. L'objectiu del Govern de Trump és que el pacte amb Iran no es limiti al programa nuclear, sinó que inclogui també la fi del seu suport a grups com l'organització xiïta Hesbol·là. "El règim iranià té dues opcions: pot fer un gir de 180 grau en el curs de les seves accions il·legals i actuar com un país normal, o pot veure com la seva economia cau", ha sentenciat Pompeo.\nRohani desafia Washington\nIran no acatarà les sancions d'EUA. Així ho ha anunciat el president iranià, Hassan Rohani, a través d'un discurs difós en un canal de televisió. Concretament, Rohani ha assegurat que el seu país seguirà venent petroli. Això ha passat hores després que milers de persones s'hagin manifestat pels carrers de la capital de la república islàmica al crit de "Mort a Estats Units".\nAquest intercanvi d'intencions arriba després que ambdós presidents publiquessin missatges a les xarxes socials amenaçant-se l'un a l'altre amb una evident inspiració en la popular sèrie d'èxit del canal nord-americà HBO Joc de Trons.\n— Donald J. Trump (@realDonaldTrump) 2 de novembre de 2018\nA qui afecten aquestes sancions?\nEvidentment, el primer perjudicat és l'Iran a través de les seves empreses i entitats. Amb l'entrada en vigor de les sancions, tots els actius de Teheran a EUA queden congelats. Cap empresa podrà fer negocis amb els afectats per aquestes congelacions, entre les que s'inclouen entitats portuàries, bancs i companyies del sector energètic.\nA més, les sancions també afecten a qualsevol empresa que faci negocis amb Iran o inclús les persones que facilitin aquestes transaccions, cosa que ha generat cert malestar entre els països europeus, ja que la Unió Europea segueix dins l'acord amb Teheran i compta amb la presència de diverses companyies fent negocis amb la república islàmica. A causa d'aquestes sancions, ja són diverses les empreses europees que han abandonat Iran, com són els casos de la petrolera francesa Total, el fabricant d'automòbils PSA i la naval danesa Maersk.\nDes que Washington va anunciar les seves sancions al maig, les exportacions petroleres d'Iran han caigut en uns 800.000 barrils diaris i la moneda nacional, el rial, s'ha devaluat considerablement.\nEstats Units Trump amenaça amb no donar automàticament la ciutadania als nascuts als EUA El Nacional\ndrets humans L'Iran executa una noia de 17 anys per haver matat el seu marit, que la violava El Nacional


El nombre de persones en situació d'atur a Castelldefels puja un 0'6%\nSegons dades de l'Observatori del Baix Llobregat, hi ha 15 persones més en situació d'atur respecte al mes passat • Castelldefels presenta una taxa d'atur registral del 9,1%, una xifra per sota de la mitjana comarcal (9,9%), metropolitana (9,7%) i catalana (10,7%)\nSegons dades de l'Observatori Comarcal del Baix Llobregat, el nombre de persones en situació d'atur a Castelldefels va pujar un 0'6% durant el passat mes de novembre. En termes absoluts, significa que s'han registrat 15 persones més en aquesta situació que a principis del mes anterior.\nDe la mateixa manera, l'informe emès per l'ens comarcal indica que el nombre total de persones en situació d'atur a Castelldefels és ara de 2.699, que representa una taxa d'atur registral del 9,1%, una xifra per sota de la mitjana comarcal (9,9%), metropolitana (9,7%) i catalana (10,7%).\nPel que fa a la variació anual, el nombre de persones aturades ha descendit lleugerament. Al novembre de 2018 hi havia 2.714 persones sense feina, és a dir, 15 més que ara. Això vol dir que en termes relatius, el nombre de persones sense feina comparat amb fa un any ha baixat un 0,6%.\nEl nombre de persones en situació d'atur a Castelldefels baixa un 0'6% (05/02/2020)


Oferta de trabajo: Cap de projectes d'automatització en Osona Sud - Vallès Oriental\nCap de projectes d'automatització\nOferta de trabajo sector Automoción - referencia 18288\nOsona Sud - Vallès Oriental, España\nEmpresa líder en el desenvolupament de solucions TIC per al sector energètic i en important fase de creixement en l'àmbit nacional i internacional, requereix incorporar en la seva seu del sud d'Osona un/a enginyer/a per a liderar l'Àrea d'Innovació i noves línies de negoci de l'empresa. En col·laboració amb el departament d'enginyeria i dels partners tecnològics externs, la principal missió del lloc de treball és la d'assegurar la gestió dels projectes sota la seva responsabilitat (es tracten de projectes d'innovació, estratègics per a la companyia, i enfocats a noves solucions i nous mercats que integren les últimes tecnologies (intel·ligència artificial, IoT, APPs, entre d'altres).\nEs tracta d'un lloc de treball estratègic per a l'empresa i com a tal tindrà una dependència directa de Direcció General. Hi haurà també molta implicació amb altres departaments de l'empresa, com són Màrqueting, Enginyeria, Producte i Consultoria.\nPrincipals tasques i funcions del lloc de treball:\n- Liderar, amb col·laboració de Direcció General, Màrqueting i Producte, la definició dels objectius i fites de projectes estratègics d'innovació des del seu inici fins a la industrialització, conjuntament amb el departament d'Enginyeria.\n- Direcció de projectes multitecnològics i multiequips, fent-se responsable de la coordinació i seguiment d'aquests.\n- Gestió tècnica i logística de tots els participants en el projecte, recolzant-se amb proveïdors externs i departaments interns.\n- Liderar el procés de cerca i integració de productes acabats, no desenvolupats per l'empresa, així com la definició de les adaptacions de producte necessàries per a l'encaix al mercat i a les solucions tecnològiques que comercialitza l'empresa.\n- Gestió i control de les empreses d'outsourcing actuals i recerca de noves opcions, segons les necessitats.\n- Càrrec de nova creació i molt estratègic per a la companyia, iniciant una nova línia de solucions amb elevat potencial de creixement. Col·laboració i dependència directa de Direcció General.\n- Bon ambient de treball en empresa líder en el sector i amb una ferma aposta en R+D+I.\n- Clar enfocament, experiència i dedicació en gestió de projectes que incorporen múltiples tecnologies.\n- Professional habituat a treballar amb autonomia en el lideratge de projectes en els quals es coordina a diversos equips, tant externs com interns.\n- Experiència i coneixements en integracions de diferents tecnologies d'automatització i industrialització de productes.\n- Residència a Osona, Vallés Oriental o zones limítrofes o disponibilitat per al trasllat de residència en la zona.\n- Formació universitaria finalitzada en Enginyeria d'Automatització Industrial o similar.\n- Es valorarà postivament Màster o Postgrau en Direcció d'empreses.\n- Es requereix clar enfocament, experiència i dedicació en gestió de projectes que incorporen múltiples tecnologies.\n- Es valorarà positivament experiència realitzant tasques i funcions similars a les descrites, preferiblement en el sector Automoció, Energètic o afins.\n- Anglès: mitjà - avançat (nivell de negociació).\nKiller questions selección 18288\nPara poder evaluar tu candidatura es imprescindible que realices las killer questions del proceso de selección '18288 - Cap de projectes d'automatització'.


PETITS GRANS MÚSICS: de març 2019\nL'ELEFANT QUE AVANÇAVA A POC A POC\nA P3 hem conegut la història de l'elefant que avançava a poc a poc. Tots l'hem volgut treure a passejar i com més li agrada és a poc a poc, i ell ens ho demana amb la seva veu greu.\nEtiquetas: agut-greu, i3, pulsació\nVIATGEM A LA ÍNDIA P4\nAquesta setmana a música ens hem endinsat a la Ínida, un món ple de colors. Per això hem fet activitas amb els elàsticat, hem passejat amb un elefant i hem encantat serps!\nPer cert, pares i mares, als vostres fills els ha agradat molt la flauta d'èmbol, és que és molt maca, mireu:\nEtiquetas: agut-greu, elasticat, i4, infantil, la volta al món\nMARY HAD A LITTLE LAMB A 4rt\nI amb aquesta cançó a flauta ens despedim d'ella fins que passi el granc concert de cantània, ja que ara hem de dedicar tots els nostres esforços en acabar d'aprendre les cançons i montar les coreografies!\nJa tornarem amb la flauta després del concert !\nFixeu-vos amb els meus "mini-teachers", que bé que ho fan, oi?\nEtiquetas: 4t, ELS HEAVY METAL, flauta, miniteacher\nLA FÀBRICA DE COLORS A P5\nJa casi hem après les cançons de la cantata que farem el 5 de juny al teatre Victòria, i ens encanta!!\nAviat rebreu informació per comprar les entrades.\nL'HORA DE FER MÚSICA... SENSE SABATES! P3\nCom ja us vaig dir, a partir d'ara els nens i nenes de P3 entraran a l'aula de música sense sabates, i sembla que els hi encanta!\nCom cada dia, abans de començar, cantem junts l'hora de fer música de la Dàmaris Gelabert:\nI aquesta setmana juguem al joc de Comprar peix:\nEtiquetas: cançó, cançons tradicionals, Dàmaris, i3, jocs musicals, moviment, vella Quaresma\nBOOMWHACKERS A 5èB\nL'altre dia vam estrenar un material de música nou. Es diuen boomwhackers i són uns tubs sonors afinats amb les notes de l'escala musical.\nCom va coincidir que erem pocs a la classe, vaig donar un a cadascú i vam estar passant-nos-ho bé tocant varies peces.\nUna d'elles és la de tetris:\nEtiquetas: 5è, boomwhackers, ELS CANTA-MÚSICS, instrumentació, jocs musicals\nNOVES RUTINES A P3\nAra que ja són una miqueta més grans i no fa tan de fred, els alumnes de P3 entraran a la classe de música sense sabates!\nAvui ha estat el primer dia i no han tingut cap problema en treure's i posar les sabates ells sols!\nEtiquetas: i3, pulsació, rutines, tren\nVIATGEM A EGIPTE AMB P4\nLa nostra parada a Egipte ens ha fet descobrir una dansa amb passos de egípcis.\nEtiquetas: dansa, i4, la volta al món\nLA PAULA ENS EXPLICA LA GUITARRA\nAquesta setmana ha vingut la Paula amb la seva guitarra i un parell de partitures per seguir descobrint nous instruments i formes de llegir música.\nLa Paula ens ha explicat que es poden llegir les notes des del pentagrama o des del màstil de la guitarra.\nEns ha tocat la cançó fent punteig, i després ens ha acompanyat la cançó de Coco amb acords.\nPer últim ens ha explicat les parts de la guitarra.\nMoltes gràcies Paula per ensenyar-nos tantes coses!\nDANSES DEL MÓN A INICIAL\nEls nens i nenes de primer. com estan treballant Austràlia, han après un ball típic dels aborígens:\nEls nens i nenes de segon són de Texas, així que han ballat una dansa country:\nEtiquetas: 1r, 2n, balls, dansa, la volta al món\nELS NOIS I NOIES DE 4rt ENS PREPAREM PER LA RUA\nAquí ens veieu assajant la coreografía per la nostra rua de Carnaval. Com som de Paris hem buscat una cançó d'un cantant francès que es diu Maître GYMS i que en aquesta ocasió canta amb l'Alvaro Soler.\nLa cançó es diu LO MISMO, mireu que bé ens ho passem:\nEtiquetas: 4t, balls, ELS HEAVY METAL\nTALLER DE DANSES DEL MÓN A INFANTIL\nA la setmana cultural hem estat aprenent balls típics dels paísos que estavem treballant.\nEls nens i nenes d'infantil van treballar danses tradicionals catalanes:\nEtiquetas: balls, dansa, i3, i4, i5, infantil, la volta al món\nEls nois i noies de siè van fer un taller de dansa africana com a continuació del de percussió africana que van fer l'any passat. (cliqueu aquí per recordar-lo)\nEl David i els seus músics ens van anar ensenyant els passos i les senyals musicals per anar canviant de pas.\nEtiquetas: 6è, la volta al món, percussió africana, taller, THE ROCK-STARS\nEl dijous al matí va venir a la classe de música el David alias "el dels tambors" i ens va portar un munt d'instruments de l'Àfrica de l'Oest. L'aula estava plena!\nPrimer ens va ensenyar i tocar uns instruments de l'Àfrica de l'Oest.\nPublicado por MÚSICAFONTFREDA 16 comentaris:\nEtiquetas: 5è, ELS CANTA-MÚSICS, instruments, LA MUSIC-BAND, la volta al món, percussió africana, taller\nP4 TOCA LES MARAQUES I PRACTICA EL VERS DEL PREGÓ\nAqui us penjo el video dels alumnes de P4 tocant les maraques que ens havien preparat els nois i noies de 5è per assajar el Pregó:\nEtiquetas: carnestoltes, i4, instruments\nBALLEM EL CARNESTOLTES DEL POT PETIT A INFANTIL\nAquesta setmana hem estat ballant la cançó del Pot Petit "El carnestoltes" a Infantil.\nEs tracta de fer una rotllana i anar voltant mentre sonen les estrofes. A la tornada li poso la corona del rei Carnestoltes a un dels nens que es posa al mig de la rotllana a ballar com vulgui i els altres l' hem d'imitar.\nJa us puc dir que els vostres fills i filles no tenen fi ni es cansen de jugar amb aquesta dansa!\nAquí us deixo la mostra amb els nens de P5 per a que veieu com la gaudeixen:\nSi voleu ballar a casa, aquí us deixo la cançó:\nEtiquetas: carnestoltes, dansa, el pot petit, i5, infantil, jocs musicals