Grotesc i inaudit les declaracions d’ahir del president del PP, Mariano Rajoy, que va qüestionar el canvi climàtic i que va donar com a arguments per sustentar aquesta idea opinions d’un cosí seu, que res té a veure ni amb l’ONU ni amb el cosí de Zumosol.Rajoy es posa al nivell d’aquest gran pensador del segle XXI, el president del EUA, George Bush, que nega el canvi climàtic, el protocol de Kioto i que segueix les ordres de la indústria petrolera, que és responsable que ell estigui a la Casa Blanca.Mentre que els líders conservadors europeus Angela Merkel i Sarkozy han posat al capdavall de la seva agenda el canvi climàtic, Rajoy s’alinea amb els neocons nord-americans i torna a evidenciar que la seva dreta és la dreta espanyola de sempre, antieuropea, antimoderna i carpetovetònica.És curiós que Rajoy, que s'omple la boca amb el seu amor a Espanya i les crides patrioteres, negui el canvi climàtic que segons els experts repercutirà molt greument a la Península Ibèrica amb sequeres prolongades, desertificació i augment del nivell del mar.El canvi climàtic, malgrat el que diguin els "neocons", és una obvietat certificada (malauradament certificada) per milers de científics que treballen per l'ONU mentre que els negacionistes responen a interessos de poderosos lobbies com el de les petroleres.Espanya té dos problemes: els que accepten que hi ha canvi climàtic però no estan fent pràcticament res per evitar-ho a Espanya (cas del PSOE) i els que ara directament i sense cap tipus de vergonya neguen el canvi climàtic i que, per tant, mai faran res per evitar-ho. Avís per si aquest senyor arriba un dia al govern d'Espanya.Senyor Rajoy, faci un tomb en un vaixell científic d'aquests que estan subministrant informació des dels casquels polars amb dades indiscutibles sobre el desgel.Per més inri, s'ha afegit avui a la barrabassada pepera la presidenta de la Comunitat de Madrid, Esperanza Aguirre, que també s'ha mostrat en la línia negacionista de Rajoy. Ahir a la nit, en un presumpte espai d'informació general que presenta l'escriptor Sánchez-Dragó a Telemadrid, ja es van dir tot tipus de bestieses contra Al Gore per tal de negar el canvi climàtic. Quina dreta aquesta que ens ha tocat!\nAmics de ICV, us apropo una reflexió, a mode de carta oberta a Duran i Llieda, sobre la xonofòbia encoberta de CiU.Moltes gràcies, PBBenvolgut Sr. Duran i Lleida, Vaig veure a l’estació de RENFE de Plaça de Catalunya, a Barcelona, una pancarta de la seva candidatura que sosté: “La gent no se’n va del seu país per ganes sinó per gana. Però a Catalunya no hi cap tothom.”M’agradaria deconstruir la frase i assenyalar algunes coses al respecte. En primer lloc, parla de “La gent”, tot fent una al•lusió encoberta, ja que vol referir-se als immigrants. Un polític com vostè sap que utilitzar aquest col•lectiu gens descriptiu, gent, resulta perillós. Si el que vol dir realment és “immigrant”, doncs digui-ho. Si vol tractar un tema tan complicat com la immigració, doncs haurà de ser valent, des del principi.En segon terme, vostè diu “no se’n va del seu país”. Els països, espero que comprengui, no són de la gent que hi viu. Ni vostè ni jo, ni cap ciutadà, pot ser propietari d’un país. En tot cas, podem parlar de país d’origen. Un territori pot donar a una persona una determinada cultura i un sentiment de pertinença a una comunitat que el transcendeixi, i, al mateix temps, una persona pot influir en una cultura, en un territori, en un moment determinat de la història. Però, tot i així, els països no es poden posseir.En tercer lloc, vostè diu “per ganes sinó per gana”. Aquí abusa d’un desafortunat joc de paraules. Sé que la seva intenció cristiana amb aquestes paraules és reconèixer l’existència del patiment. Però aquest mea culpa és hipòcrita, ja que la seva resposta final, tal com es veurà en la propera frase, serà donar-los l’esquena i no acollir-los. A Catalunya, com vostè sap perfectament, viuen més de 500.000 immigrants. Segurament, i com a conseqüència de l’explotació dels països desenvolupats sobre el tercer món, entre d’altres factors, molta gent pateix fam, persecucions, malalties cròniques i d’altres patiments. Tot i així, com segurament sabrà, el flux immigrant que arriba a Catalunya any rere any no necessàriament ha passat per aquests problemes. Perquè generalitza d’aquesta manera? Vostè és conscient que està generant una estigmatització sobre el col•lectiu d’immigrants que resideix a Catalunya i a la resta de l’estat espanyol? A mi no em preocupa que ningú em consideri famolenc. Tot i així, seria positiu que sabessin reconèixer altres qualitats del meu perfil com a professional, com a ciutadà i com a ésser humà. Un proporció important dels immigrants, “la gent” de la què vostè parla, constitueix mà d’obra qualificada o molt qualificada. Moltes d’aquestes persones estan inserides en activitats econòmiques de gran valor afegit. Alguns d’ells, treballen jornades de 12 hores en èpoques estiuenques per asfaltar els carrers de l‘Eixample barceloní, per exemple. D’altres, generalment dones, i en condicions generalment d’economia submergida, ofereixen la seva experiència i paciència en la cura de persones grans i amb grans dependències. Continua pensant vostè que correspon qualificar el col•lectiu d’immigrants tan sols com a gent famolenca? També manifesta que “A Catalunya no hi cap tothom”. Si aquesta frase hagués estat dita al segle XVIII, en l’època de T.R. Malthus, potser no m’hagués sorprès tant. Però som al segle XXI, i crec que un líder polític com vostè hauria de poder elaborar un pensament més assenyat. Deixaré de banda el costat geofísic de l’afirmació, ja que la capacitat de càrrega dels països catalans es troba força per sota de les seves capacitats, i confio en que vostè ja s’haurà assabentat d’aquest fet. M’interessa centrar-me en el costat cultural d’aquesta frase. Al país on vaig néixer fa trenta i un anys, molta gent, nascuda a Catalunya, va instal•lar-se en èpoques passades, quan la guerra i la fam amenaçaven el territori en el qual visc avui. D’altres indrets del món, com ara centreamèrica, van rebre la influència de la cultura catalana mitjançant expedicions i empreses diverses. Crec que la cultura catalana és, a l’igual que tantes altres, una cultura que es desenvolupa dins d’un territori en concret, però en continua expansió, canvi i evolució. Ha estat així durant molts anys i malgrat moltes adversitats. Finalment, i tornant a generalitzar, vostè parla de “tothom”, una referència velada a “la gent” “famolenca” esmentada abans. Crec que vostè vol parlar de determinades cultures, i molt probablement estigui fent referència a les cultures que resulten més difícils d’entendre des de la nostra visió nord-occidental del món. Crec que no hauria de patir: com dèiem abans, la cultura catalana, com a moltes altres cultures, ha estat capaç d’expandir-se i desenvolupar-se al llarg dels segles i arreu del món. La reflexió que s’hauria de fer és la següent: si la cultura catalana “cap” a tot arreu, seguint la mateixa línia de raonament, caldria comprendre que d’altres cultures “caben” a Catalunya. Catalunya no és un compartiment estanc. I la cultura i la identitat catalana no són un recipient. No hauria de patir, senyor Duran i Lleida, perquè la cultura catalana podrà sobreviure a aquest repte de la immigració, i a molts d’altres reptes futurs.Tenint en consideració l’elevat nombre de missatges subliminars, malentesos i informació errònia que conté la pancarta mencionada, i com a immigrant que sóc, demano tingui a bé demanar disculpes per la informació incorrecta que ha fet servir com a eina de propaganda política, que considero il•legítima, i treure-la de la seva campanya com més aviat possible. Confio en que sabrà entendre la petició.Cordialment, Patricio BottosNIE X5363726BBarcelona, 5 de febrer de 2008\nEspero que aquest home no sigui el president d'Espanya mai, perque si algún dia arriba a ser-ho, tindrem un president força egoista, no em puc creure que digui aixó sobre el canvi climàtic! , un fet que posiblement a ell no li afecti, ni a mi, però que sí que afectarà a les nostres futures generacions... És impresionant la ignorància d'alguns polítics...Gràcies Joan, la teva web està molt bé!


CatECP lamenta que es "vulnerin" els drets polítics de Puigdemont, Comín i Junqueras pel veto a l'Eurocambra La República\nCatECP lamenta que es “vulnerin” els drets polítics de Puigdemont, Comín i Junqueras pel veto a l’Eurocambra\nACN Barcelona.-La portaveu parlamentària de CatECP, Susana Segovia, ha lamentat aquest dimarts que l’Eurocambra s’hagi constituït sense Carles Puigdemont, Toni Comín ni Oriol Junqueras i ha denunciat que s’han vulnerat […]\nACN Barcelona.-La portaveu parlamentària de CatECP, Susana Segovia, ha lamentat aquest dimarts que l’Eurocambra s’hagi constituït sense Carles Puigdemont, Toni Comín ni Oriol Junqueras i ha denunciat que s’han vulnerat els seus drets com a representants polítics. En roda de premsa al Parlament, Segovia ha dit que si es van poder presentar com a candidats a unes eleccions ara haurien de poder ocupar el càrrec pel quan van ser escollits. També ha criticat que amb el veto als tres eurodiputats electes s’estiguin “vulnerant” els drets de les persones que van votar-los i ha argumentat que el dret a la representació dels electors hauria de “prevaldre” a les institucions.\nSegovia s’ha referit a la investidura del candidat del PSOE Pedro Sánchez prevista pel 22 de juliol. Ha constatat que fins a la data hi ha “marge” per continuar parlant per garantir un govern progressista que aposti pel diàleg i sigui “valent” per afrontar l’emergència social. Això sí, ha evitat concretat quina sera la posició del grup d’En Comú Podem. Del fet que el Ministeri d’Exteriors hagi demanat al TSJC que tanqui cautelarment diverses delegacions de la Generalitat a l’estranger, ha criticat que el govern espanyol judicialitzi qualsevol mesura que pugui tenir una solució política. També ha reclamat que els executius catalans i espanyol treballin plegats per solucionar els problemes humanitaris. Preguntada per una periodista sobre el fet que el president de la Cambra de Comerç, Joan Canadell, hagi dit que es repensarà si repeteix les respostes dels comunicadors en castellà, els comuns han defensat que Canadell s’equivoca en afirmar que “és una pèrdua de temps” respondre a castellà. “El nostre país és un país plurilingüe i és part de la seva riquesa. Cal protegir la nostra llengua pròpia, el català, que és la llengua vehicular a Catalunya i sempre ha tingut preferència en les comunicacions institucionals, però no cal tractar el castellà com si fos una llengua aliena”, han defensat. CatECP demana la compareixença de Buch i Jordà Segovia ha iniciat la seva intervenció lamentant que el Govern “no hagi fet els deures” i que no hagi afrontat correctament la primera onada de calor de l’estiu. En aquest sentit, ha criticat que l’executiu català “decreti l’emergència climàtica però que no concreti cap mesura”. També ha afegit que la conselleria no ha plantejat “correctament” els efectius d’emergències per afrontar l’onada de calor i els possibles incendis. Per tot plegat, ha anunciat que el seu grup demanarà la compareixença del conseller d’Interior, Miquel Buch, i la consellera d’Agricultura, Teresa Jordà, per conèixer la seva proposta de defensa del territori i la sostenibilitat.


Un Barça sublim destrossa la Roma i es col·loca líder de grup - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nBarça 6 1 Roma\nUn Barça sublim destrossa la Roma i es col·loca líder de grup\nredacció | efe 25.11.2015 | 09:12\nJugadors del Barça celebrant un dels gols. EFE\nEl Barcelona es va classiicar anit com a primer de grup pels vuitens de final de la Lliga de Campions. L'equip català va resoldre sense cap problema el seu compromís contra el Roma, al qual va golejar amb comoditat (6-1). L'últim partit de la fase de grups al camp del Bayer Leverkusen serà totalment irrellevant. Messi en dues ocasions (l'argentí ja marca després de la lesió), com també Luis Suárez, i dos gols més de Piqué i Adriano, van resoldre un partit sense gaire exigència davant un rival que va arriscar molt en defensa, va acabar golejat, però que afrontarà l'últim partit, contra el BATE, amb totes les opcions de ser a vuitens com a segon de grup.\nNit plàcida per a un Barcelona que ja des de l'arrencada es va trobar un rival derrotat. El Barcelona es va trobar amb totes les comoditats per fabricar jugades com va voler sense que davant el rival el sotmetés a una pressió asfixiant, ni tampoc fos agressiu. Així, el Barcelona només va haver d'esperar que davant alguna pilota llarga l'atrapés algun dels membres del trident per posar en marxa el marcador.\nAbans dels deu primers minuts els blaugrana, i més concretament Messi, ja havien gaudit de dues ocasions i un gol mal anul·lat. Només era qüestió de temps per veure el primer gol, que va arribar al quart d'hora quan Neymar va trencar la defensa suïcida del Roma, va enviar en profunditat a Alves, que va habilitar a Suárez perquè aquest només hagués d'empènyer la pilota al fons de la xarxa de Szczesny (1-0). El Barça va rematar al rival en el 18, quan en una paret entre Suárez i Messi, l'argentí va picar per sobre del porter per convertir el segon gol (2-0).\nSense notícies del Roma en atac ni en la creació, i menys encara en el robatori i pressió al Barça, l'equip blaugrana va seguir a la seva, movent i movent, intentant trencar pilotes en diagonal, en contraatacs o penjant-la davant una defensa rival que estava jugant a la ruleta russa contra un equip en ratxa com el grup català. Poc després de finalitzar la primera part, un rebuig d'un defensa del Roma el va recollir Suárez qui de volea va anotar el tercer de la nit (3-0).\nA la segona part, Szczesny va haver de ficar dues mans, a xut de Messi i Neymar, per evitar el quart abans que s'arribés al minut 50, en un moment del partit en què el Roma havia mostrat una mínim retoc en el seu dibuix , tirant la defensa enrere uns quinze metres per no donar tants avantatges al seu rival. Florenzi va gaudir d'una oportunitat immillorable en una rematada a la qual Ter Stegen va treure una mà baixa per evitar el gol del Roma. Sí que va tenir més fortuna Piqué, que feia setmanes que perseguia el gol, qui va rebre una passada de la mort de Messi i el central només va haver d'empènyer la pilota per marcar el quart de la nit (4-0). Just després seria substituït per Marc Bartra.\nEn ple descontrol del Roma, Messi va enviar una pilota a Neymar, qui va fer una floritura per controlar-la, va enviar a Suárez, aquest aquest va rematar col·locant la pilota però la va desviar Messi, rebutjant el porter i tornant a recollir el rebuig l'argentí per marcar el cinquè (5-0), i el seu segon de la nit. El Roma va treure una mica de coratge quan va intentar estirar les línies, però sense cap convicció, fins que en una jugada de Neymar, Salih Uçan li va fer penal. El brasiler va fallar després que Messi li deixés llançar i en el rebuig de Szczesny Adriano va connectar un fort xut que va acabar en gol (6-0). Edin Dzeko també hauria pogut marcar de penal al minut 37 de la segona part quan Vermaelen li va fer falta. Ter Stegen, igual que Szczesny minuts abans, va endevinar el xut i va evitar el gol de l'honor de l'equip romà, que sí que va arribar en l'última acció del partit.


Últims programes - Polònia - Pàgina 38\nPolònia - 20/04/2006\nEl programa de sàtira política "Polònia" presenta un cara a cara entre el líder de Convergència, Artur Mas, i el seu doble al programa interpretat per l'actor Bruno Oro. Mas també parlarà uns instants amb el president Maragall que, per un dia, s'atorgarà les funcions de director del "Polònia". A banda d'aquest cameo, durant l'espai que començarà a dos quarts de 10 de la nit, també s'hi podran veure diverses situacions protagonitzades per Ferran Adrià, que farà una pizza digital; l'exministre Bono, que serà operat d'urgència per una indigestió d'Espanya; Eduardo Zaplana crispant el mateix Dalai Lama o el president Maragall i Carod-Rovira visitant la Feria de Abril.


territoris.cat 21:44 14/03/19\nmollerussa fira de sant josep\nImatge del recinte de les Firetes en el marc de la Fira de Sant Josep de Mollerussa.\nLa Fira de Sant Josep de Mollerussa, que tindrà lloc del dissabte 16 al 19 dimarts de març, comptarà amb un centenar d’atraccions complementàries a la fira agrícola. L’oferta lúdica es concentra a l’avinguda de la Fira, al costat del Pavelló Firal, i compta amb prop de mig centenar d’atraccions com llits elàstics, motos, pistes d’autos de xoc, toros mecànics o inflables, entre altres. Pel que fa a les casetes, n’hi ha una cinquantena entre tómboles, xurreries, tir, curses de camells, pesca d’ànecs o videojocs. A més a més, també es podrà gaudir d’una desena de bars amb diferents varietats de menjar.\nAixí mateix, el carrer d’Arbeca i a la plaça Major tornaran a acollir el mercadet amb l’objectiu de comunicar la zona del recinte firal amb el centre comercial de la ciutat. En aquest cas, el mercadet, que obrirà portes el dia 16, comptarà amb una quarantena de parades amb diferents productes d’artesania o roba, entre altres.\nEl mercat setmanal que es duu a terme cada dimecres quedarà suspès dimecres dia 21 en la seva totalitat per facilitar el desmuntatge de la fira\nPer tal de possibilitar el pas de vehicles d’emergència en aquesta zona, la Policia Local invertirà el sentit de circulació al carrer de Joaquima de Vedruna i al carrer d’Àngel Rosell es prohibirà l’estacionament en una banda de via. Així mateix, el carrer de Ferran Puig també quedarà tallat i només es permetrà l’accés als vehicles autoritzats.


11 POEMES, 11 CANÇONS | Tot és una mentida\n← ANTOLOGIA DE SPOON RIVER, d’Edgar Lee Masters\nVACANCES FOTOGRÀFIQUES →\n4 Respostes per a “11 POEMES, 11 CANÇONS”\njero 20 Agost 2012 a 17:11 #\nGeorge, olé per aquesta entrada. Faig la meva petita aportació amb els nostres adorats MISHIMA, acussats a vegades de massa pretenciosos (ya, claro). Apart de que al darrer disc han fet menció a Rilke (a “Rilke”) o a Brassens (també un poeta) amb “No existeix l’amor feliç”, a SET TOTA LA VIDA, del 2007, ja van adaptar un poema de Joan Maragall: “Els ametllers”. Cançó del mateix títol.\njordi1973 21 Agost 2012 a 11:27 #\nEls Mishima són molt grans. La versió de No existeix l’amor feliç la conexixia, no la dels Ametllers, que tot i haver-la escoltat mil cops desconeixia que l’autor era el mestre Maragall. Estic content que t’hagi agradat la ressenya, Jero, valoro molt la teva opinió ja que ets un màster-crak en això de la música. Una abraçada, i petonets pel Manel.\njero 21 Agost 2012 a 12:25 #\nMaster-catacrack… Hi ha un home dels que poses que no m’acaba de fer el pes. Roger Mas. I ho he provat anant a concerts i tot però el trobo un xic cerebral i que es deixar anar poc. No sé… Tot el contrari que el petit de Cal eril, per exemple. Jo no sabia que la de Kiko Veneno era de Martí i Pol.\njordi1973 22 Agost 2012 a 18:47 #\nSí, és cerebral, però en els concerts crec que es deixa anar bastant. Gasta una bona ironia natural. Les seves cançons m’arriben. No sé, m’agrada força. Per gustos els colors, diuen…


Manacor, de la memòria de Franco a la de la Democràcia (II) - CENT PER CENT\nManacor, de la memòria de Franco a la de la Democràcia (II)\nEl trencament del silenci\nEn aquest article continuam la retrospectiva i reflexió sobre el que en diuen memòria històrica. La d’aquí, la de Manacor.\nDurant anys tan sols la memòria dels vencedors fou l’oficial. Als carrers, als discursos, als llibres de text, a les festivitats. A tot arreu. Una memòria que amb el pas del temps s’havia fossilitzat. Però no es feu res per a reconciliar, per a rescabalar la memòria dels vençuts, i la seva empremta. És a dir dels castigats, exclosos. M’ho explica un bon amic: «la guerra era una referència històrica, un fet important en la memòria de la gent però s’explicava amb sordina, en veu baixa, sense fer renou». Efectivament, era així. Tal sols els escriptors ho havien fet mitjançant la lletra, en la literatura de ficció que reflectia la vivència o els que molts narraven portes endins. Miquel Àngel Riera a L’Endemà de mai ens parla de «l’esverament generalitzat que produïren la guerra i, sobretot, la rastellera d’atrocitats sabudes però no dites que succeïren al poble».\nEn aquella teranyina de silencis i bubotes d’un passat traumàtic es donaven dues situacions: la vergonya d’alguns, conscients que s’havien excedit, que allò havia estat una carnisseria. I la por dels altres. No parlar, callar, no significar-se.\nEl comitè de son Coletes i el trencament dels silencis\nEra el 1984 quan un grup de veïns impulsaren un aplec, el 14 d’abril al cementiri de Son Coletes per a retre homenatge als antics republicans, sobretot als represaliats. Alguns noms clau: Miquel Suñer, Andreu Pascual Frau, Joan Rosselló, Jaume Santandreu (que fou un dels principals aglutinadors), Joan Galmés, Joan Mascaró i Conrado Gayà entre alguns –pocs- més. L’objectiu era aplegar-se per a fer memòria, recordar històries, sense cap guió ni teringa de discursos establerts. I aquell primer cop anà bé, fou un èxit. No eren molts, però va ser un èxit. I així es feu l’any següent, i a l’altra. Fins ara. I precisament a son Coletes, un dels escenaris de la brutalitat sabuda per tothom.\nLa revista Perlas y Cuevas del 1985 en va fer un reportatge llarg. Entre els protagonistes el de Miquel Suñer, memòria viva i apassionada. En una entrevista assegurava que «En principio era yo quien no quería, quien se iba diciendo que mejor estaba así, sin hurgar en tantas heridas, callando eternamente, silenciando todo eso que se callaba a gritos (…) Nada de hablar del 36 era casi una consigna, como un vacío al que estaba prohibido asomarse, como una pústula en la piel social todavía atemorizada».\nAquell acte va quallar. El 1985 es congregaren unes 400 persones, moltes de fora de Manacor. I la premsa se’n feu ressò. Aquell 1985, el 14 d’abril, s’instal·là el petit monòlit existent a l’actualitat vora la fossa comuna amb la inscripció: Als republicans morts per la llibertat.\nD’aquells actes a son Coletes dels anys 80 hem d’afegir vàries coses. L’ajuntament no hi tenia presència oficial. Alguns regidors hi anaven a títol particular. Cada any Andreu Pascual demanava infructuosament l’autorització per posar un mural de ferro que ell havia fet en homenatge a les persones assassinades a son Coletes. Tampoc no hi havia presència de cap representant de l’Església. Això els ho retreia any rere any Jaume Santandreu. En la seva intervenció del 1985 digué:\n“Som aquí per la meva doble condició de manacorí i de capellà: quan\naqui assassinaven mai no hi mancà un capellà que mai no digué res.”\nA son Coletes des del principi hi tengué molta presència la gent i les organitzacions d’esquerres, El PCE, el PSM, el PSOE, UGT i CCOO. Em deman si la memòria històrica és cosa exclusiva de l’esquerra. No ho hauria de ser, pens, perquè és cosa de drets humans. Ara bé, al principi fou l’esquerra qui exaltà el paper del record, recriminà l’amnèsia oficial amb els seus morts i empresonats. Perquè a Mallorca les víctimes procedien sobretot del món republicà d’esquerres i nacionalista. La gent d’esquerres volia rescabalar el llegat d’aquelles persones sense record ni memòria. Els esquerrans dels finals del 70 i dels 80 reclamaven l’aflorament del seu llegat democràtic, de la seva lluita per assolir drets fonamentals. Com Miquel Suñer. Fidel fins a la mort a les seves idees. Fou soldat nacional i veié desastres, molts desastres. Candidat del PCE a les eleccions municipals del 1979. No sortí elegit per una dotzena de vots. D’aquí la caparrudesa perquè ja no es resignaven amb el tel de silenci. Aquest protagonisme ha fet que sovint s’hagi acusat l’esquerra de fer memòria obsessiva, de fer massa bandera del passat, de fer aflorar sempre la guerra, aquella maleïda guerra.\nLa tasca impagable dels historiadors\nLa memòria, fins aleshores entaforada en el silenci havia sortit a l’espai exterior. El record es socialitzava. Però la memòria col·lectiva precisava del complement de la ciència, de la recerca històrica per aproximar-nos a la veritat, al coneixement de nosaltres mateixos.\nEra cert allò que s’explicava? Tan lluny arribà la barbàrie? Per què? Aquestes i d’altres preguntes necessitaven respostes, reflexió.\nTres han estat les persones que més i millor hi han treballat. El primer l’historiador i benedictí Josep Massot i Muntaner. Incansable, primmirat i pacient fou el primer en reconstruir el trencaclosques d’aquella guerra, amb referències explícites a Manacor. Alguns treballs essencials són La guerra civil a Mallorca (1976) o El Desembarcament de Bayo a Mallorca (1987). Josep Massot s’endinsa dins la teranyina dels fets del llevant de Mallorca. Imprescindible. També el seu llibre Vida i miracles del «conde Rossi» (1988).\nJosep Massot tengué un bon col·laborador i informador en Rafel Ferrer Massanet. Algun dia s’haurà de valorar la seva tasca. Al llarg dels anys 80 i 90 va publicar serials sobre la guerra a la revista Perlas y Cuevas, sobretot amb entrevistes i els serials sobre Bayo i sobre el Conde Rossi. La llàstima és no haver-ho aplegat en un volum. Rafel Ferrer recopilà fotografies. Un llegat de gran valor a l’abast dels estudiosos. Som un gran admirador de la seva tasca perquè posa les bases per a treballs posteriors.\nLa memòria històrica, però, ha d’anar més enllà. Ha de recuperar el relat precedent, el que succeí durant la República transformadora i els debats en un marc democràtic. I els fets, sobretot l’empremta dels anys republicans. És aquí on entra Antoni Tugores. Mentre tenc a les mans alguns dels seus volums em deman quantes hores deu haver dedicat a això. A remenar papers d’arxiu (públics i privats), a buidar la premsa, a recollir testimonis, a escriure. Quantes hores acumula Tugores? Temps infinit per a disseccionar cadascun dels aspectes que configuraren el Manacor del primer terç del segle XX, els projectes transformadors, els protagonistes, el joc d’interessos. I òbviament la guerra, la Falange, els morts, el desembarcament, les víctimes. Això és molt. A Tugores sovint li demanen que faci públics els noms dels botxins perquè està clar que algú va prémer el gatell. Jo també li deman i ell em respon: «Sabem el nom d’alguns dels botxins, perquè ells mateixos ho confessaren. Un d’ells fins i tot amb orgull. Però pel que fa a la gran majoria no. Hi ha tres llistes elaborades. Tenc les tres: una feta per Rafel Ferrer (segons deia, inspirada per mestre Joan Mesquida), una altra de Joan Bonet de ses Pipes i l’altra de l’advocat Mateu Perelló. La realitat és que no són gaire coincidents. I a la vista d’aquest fet prefereixo callar-me deu possibles botxins abans que assenyalar com a culpable una sola persona innocent».\nDe Tugores hem de destacar tres treballs: La història robada (2004), Manacor. La guerra a casa (2006) i La segona república a Manacor (2019).\nAltres han tractat el tema. Antoni Sureda (llibres com Temps d’infàmia i Viure amb por. Una història de 1936 a Mallorca), Rafel Perelló (recopilació de testimonis del Desembarcament) i Tomeu Ferrer (llegiu el seu llibre Vint dies de guerra, publicat el 2004).\nEls historiadors han obert les finestres perquè entràs llum clara. Ho feren abans d’unes institucions que han trigat a reaccionar. Queda encara pendent una qüestió essencial: com reparam, com rescabalam a les víctimes tant dolor? Com es pot guarir una flor tallada?\nprevious post: “A vegades les ganes de fer feina superen el ritme: aquest nou govern ens ha donat un poc més de perspectiva”\nnext post: Cent dies de dolçor?


Triptic accions formatives comarca 2014\nHoi thao phan ii by DUY TAN 61 views\nRob Pinell - GQA RCS & CFSI) Cert by Rob Pinell 125 views\nMANUAL DE PROCEDIMIENTOS ULIR2 (SAM... by FERNANDO IBARRARA... 829 views\nMohamed Abdelhay Ali CV2017s by Mohamed Abdelhay 118 views\nPresentacion real.madrid by raul_otero_costa 175 views\nANÁLISE E GERENCIAMENTO DE RISCOS D... by Ricardo Akerman 169 views\n1. Accions formatives i informatives de suport a les persones El Consell Comarcal mitjançant l'Àrea de Benestar social us oferim diferents activitats d'informació i formació a través de xerrades i/o tallers pràctics als municipis de la comarca, per tal de garantir que totes les persones estiguin assabentades dels recursos i les mesures a què tenen dret per a millorar algunes situacions socials. Per això us presentem un seguit d’activitats a les que podreu assistir al llarg dels propers mesos. Si teniu interès per a què us fem una xerrada al vostre municipi, contacteu amb Benestar Social del Consell Comarcal de l’Alt Camp. Àrea de Benestar Social Mossèn Martí, 3 43800-Valls Telèfon–977 608560 Fax–977 613071\n2. Nous ajuts per a pagament de l’habitatge. A càrrec de les tècniques de l’Oficina d’habitatge i de Benestar Social del Consell Comarcal de l’Alt Camp. A les 10:00h Alcover 3 d’abril a l’Ajuntament , Sala de Plens. . Pla de Santa Maria 7 d’abril al Centre de Serveis Socials. Vila-rodona, 8 d’abril a la Casa de Cultura Vallmoll, 23 d’abril a la Biblioteca Rodonyà/Montferri, 28 d’abril al Centre de Serveis Socials de Rodonyà Puigpelat, 29 d’abril al Casal Tot allò que cal saber sobre les hipoteques. A càrrec de l’assessora jurídica del Consell Comarcal de l’Alt Camp Durant el mes de juliol Alcover, Pla de Santa Maria/Cabra del Camp Rodonyà/Montferri Vallmoll Millorem els nostres hàbits de consum per millorar la nostra economia. Mesures pràctiques d’estalvi energètic. A càrrec de la tècnica de l’Oficina de consum del Consell Comarcal de l’Alt Camp Com podem reduir la factura de la llum i altres consums per a poder arribar a final de mes? Amb mesures molt senzilles podem tenir un estalvi de diners important. El taller ens ajudarà a poder fer petits canvis reals en el nostre dia a dia, per tal d’aconseguir aquest estalvi. (Es recomana que els assistents portin diferents tipus de factures que vulguin reduir). . Vila-rodona, 2 d’abril a la Casa de Cultura, a les 18:00h. Pla de Santa Maria, 9 d’abril al Centre de Serveis Socials, a les 17:00h. Alcover, 16 d’abril a l’Ajuntament, Sala de Plens, a les 18:30h. Ajuts de suport socioeducatiu A càrrec dels tècnics de Benestar Social del Consell Comarcal de l’Alt Camp Ajuts per als Casals i les colònies d’estiu. Ajuts individuals de menjador per necessitats socioeconòmiques i geogràfiques Ajuts individuals de desplaçament de caràcter no obligatori Ajuts per a l’adquisició de llibres i material escolar Ajuts postobligatoris del MEDC. Ajuts per a estudis postobligatoris (Carites, Fundació Ciutat de Valls i Ajuntaments de la comarca) A les 18:00h Pla de Santa Maria 6 de maig al Centre de Serveis Socials. Alcover 7 de maig a l’Ajuntament, Sala de Plens. Vallmoll, 13 de maig a la Biblioteca Rodonyà/Montferri,14 de maig al Centre de Serveis Socials de Rodonyà Puigpelat, 20 de maig al Casal Vila-rodona, 21 de maig a la Casa de Cultura Habitatge Consum Ajuts suport socioeducatiu\nCertificate JI Lopez\nRob Pinell - GQA RCS & CFSI) Cert\nMohamed Abdelhay Ali CV2017s


Pis per reformar amb terrassa i dues places de pàrquing - Withfor\nPis per reformar amb terrassa i dues places de pàrquing\nPis exterior amb terrassa a Tres Torres per reformar.\nEs distribueix en un ampli saló menjador amb sala independent i accés a l’allargada terrassa amb vista sobre la Via Augusta, una cuina en office amb safareig.\nTres dormitoris, una suite, un doble i un despatx o un individual gran. A més de l’bany de la suite, compta amb un altre bany complet independent.\nDisposa d’armaris encastats per tota la casa.\nEquipat amb aire condicionat, calefacció i terres de parquet.\nLa finca té conserge i vigilant de nit. S’inclouen dues places de pàrquing i un espaiós traster amb sostres molt alts.\nEs troba en una zona residencial, a prop d’escoles nacionals i internacionals, parcs amb zona verda, mercats, i varietat de comerços.\nBona comunicació de transport públic per autobús i ferrocarrils.\nVenda / 184 m² 3 Habitacions / 2 Banys\nREF BCN586 975.000€


El secretari autonòmic Enric Nomdedéu participa a Ontinyent en la trobada de les Llançadores d’Ocupació de València – Compromís per Ontinyent\nEl secretari autonòmic Enric Nomdedéu participa a Ontinyent en la trobada de les Llançadores d’Ocupació de València\nPublicat el 6 de Juny de 2018 en Economia i Ocupació\nEl Soterrani de les Idees ha acollit una trobada entre els participants de les Llançadores d’Ocupació que operen al territori valencià, concretament a Gandia, Ontinyent i València\nAquestes llançadores estan impulsades per Fundació Santa María la Real, amb el cofinançament de Fundació Telefònica i el Fondo Social Europeu. A més, compten amb la col·laboració dels ajuntaments i del Servei Públic d’Ocupació, Servef, que cedeixen els seus locals per al desenvolupament del programa.\nLes tres llançadores van començar a funcionar a principis de març per a ajudar a 60 persones aturades a activar i optimitzar la seua cerca de treball durant un període de cinc mesos, amb l’orientació de tècnics especialitzats i l’ús de noves tècniques i eines de comunicació, marca personal i promoció professional, concordes a les necessitats del mercat laboral actual.\nEl secretari autonòmic d’Ocupació de la Generalitat i director general del Servef, Enric Nomdedéu, ha felicitat a la Fundació Santa María La Real i a la Fundació Telefònica per la seua labor en les Llançadores d’Ocupació, i ha manifestat que es tracta d’un exemple positiu de la col·laboració públic-privada en la lluita contra la desocupació juvenil. “L’objectiu és posar a l’abast dels joves totes les eines possibles perquè troben una ocupació, i la col·laboració pública-privada és un d’aquests instruments”, ha conclòs.\nFruit de tot l’aprés, de l’esforç individual i col·lectiu desenvolupat en aquesta primera fase de les llançadores, hi ha 29 participants que han trobat treball en diferents sectors: comerç, sanitat, educació, telecomunicacions, transport, disseny gràfic o activitats immobiliàries, entre altres. Al costat d’ells, hi ha dos companys més que han optat per cursar un Certificat de Professionalitat, la qual cosa comportarà la realització de pràctiques laborals durant els pròxims mesos.\nEls participants que encara romanen en el programa s’han reunit a Ontinyent per a conèixer-se i compartir experiències sobre la innovadora cerca de treball que estan realitzant en equip. A més, han participat en una dinàmica conjunta que els ha permés identificar competències clau per a millorar la seua empleabilitat, la qual cosa els ajudarà en les seues visites i intermediacions laborals.\n← Joves PV – Compromís Ontinyent llança el primer número del butlletí ‘Ontinyent al dia’\nCompromís per Ontinyent pregunta al regidor d’Esports per l’homologació de la piscina promesa pel PSOE →


Bétera es suma al Dia Internacional de l’Orgull LGTBIQ+ – BÉTERA – toda la información del Bétera, Valencia\nHui dijous, 28 de juny, es commemora el Dia Internacional de l’Orgull LGTBIQ+. L’Ajuntament de Bétera, mitjançant la Regidoria municipal de la Dona i Igualtat, s’ha sumat a aquesta reivindicació. Així, ha organitzat diversos actes institucionals amb la finalitat de visibilitzar el compromís del Consistori amb polítiques actives que garantisquen la inclusió i la diversitat social; el respecte a totes les persones independentment de la seua orientació sexual o identitat de gènere.\nEn primer lloc, al voltant de les 10.00 hores, es penjava la bandera de l’Arc de Sant Martí al balcó de la façana principal de la Casa Consistorial. Seguidament, la responsable del departament de la Dona i Igualtat, Maite Bes, ha procedit a la lectura d’un manifest. Aquesta, hi ha estat acompanyada per altres membres de la corporació. Bes ha expressat, en nom de l’Ajuntament, el seu suport i compromís amb l’activitat de l moviment LGTB, “que ha sigut part distintiva de la seua essència ideològica i ho seguirà sent”.\nL’edil hi ha prosseguit indicant que seguiran treballant des de les institucions, i des de qualsevol posició en la qual es troben, perquè la igualtat de lesbianes, gais, transsexuals i bisexuals siga una realitat en la nostra societat. Així mateix, ha remarcat que continuaran defenent els drets conquistats i oferint suport als moviments que treballen per la conquesta de la igualtat.\nD’altra banda, en alguns llocs emblemàtics del municipi, com és casa Nebot o l’Albereda, els operaris municipals han pintat alguns bancs amb els colors de l’Arc de Sant Martí perquè Bétera siga mostra de la Igualtat de drets d’aquest col·lectiu.\nCal mencionar que enguany es compleixen 40 anys des de les primeres manifestacions amb motiu de l’orgull en moltes capitals espanyoles com Madrid i Sevilla, i els 41 anys de la primera a Barcelona.


Juan Varela, Sevilla, 2010\n10 d'octubre de 1964 (1964-10-10) (54 anys)\nJuan Varela (Betanzos, província de la Corunya, 10 d'octubre de 1964), és un periodista espanyol director del Diari de Tarragona des del 15 de setembre de 2016. Al llarg de la seva carrera ha alternat la seva tasca com a periodista amb la docència i l'assessoria en diferents grups de comunicació. Actualment és director de Mediathink Consultors i col·laborador habitual de Soitu.es, del diari Público i de l'"Agència Colpisa" (Grup Vocento).\nVa completar els seus estudis de Ciències de la Informació a la Universitat de Navarra el 1987 i va cursar estudis de doctorat en Empresa Periodística a la Universitat Complutense de Madrid. Va començar la seva carrera professional com a redactor a El Ideal Gallego de La Corunya, El Correo de Andalucía de Sevilla, i en els diaris d'àmbit nacional del Grup Prisa El País i Cinco Días. També ha estat sotsdirector de Diario 16 i d'El Periódico de Catalunya i redactor cap d'edició del diari El Sol, rebent diversos premis de la Society for News Design per la seva tasca en el disseny d'aquests periòdics. Ha estat el creador i primer director d'ADN.es, l'aposta informativa a Internet del Grupo Planeta. Ha exercit la docència a la Facultat de Comunicació de la Universitat de Navarra i en diverses organitzacions periodístiques internacionals com la IFRA, la World Association of Newspapers (WAN), Adepa (Argentina).\nCom a consultor destaca per la seva tasca com a director a Mediathink Consultors, S.L. a més d'haver estat un dels fundadors i membres del consell editorial de Cuadernos para periodistas, la revista de l'Associació de la Premsa de Madrid (APM). Així mateix ha treballat com a assessor periodístic del grup Vocento, destacant com a director dels projectes de llançament de diversos periòdics del grup. Com a consultor periodístic ha dirigit i realitzat renovacions en un centenar de mitjans d'Europa i Llatinoamèrica. També és l'autor del blog sobre periodisme i mitjans Periodistas 21, que va rebre el premi BOBs - Deutsche Welle al Millor Weblog Periodístic en espanyol 2004.\nespañol: Juan Varela


Ajuntament i restaurants fan un pla alternatiu a Sant Tomàs – Es Cadafal de Sineu\nAjuntament i restaurants fan un pla alternatiu a Sant Tomàs\nEs Cadafal 7 de Desembre de 2020 7 de Desembre de 2020 Es Cadafal\nAquest cap de setmana passat l’Ajuntament ha comunicat el que ja se sabia, la suspensió oficial de la Fira de Sant Tomàs-Mostra de Matances.\nMalgrat tot, des de la Sala i el sector de la restauració s’han plantejat alternatives per al segon cap de setmana de desembre.\nComunicat de la Sala:\nDesprés de diverses reunions amb els sectors productius de l’hoteleria i la restauració local, des de l’Ajuntament es decidí promoure un programa alternatiu per revitalitzar l’economia i la vida social del segon cap de setmana de desembre.\nAixí, el divendres 10 de desembre serà el punt de partida d’aquest cap de setmana, amb l’inici de l’exposició fotogràfica «Detalls de Matances», una obra inèdita de Jaume Falconer i Perelló, dissenyador gràfic, artista i director teatral d’origen algaidí.\nDurant el dissabte, 11 de desembre, gràcies a la Parròquia, se celebrarà la segona edició de la festa de Santa Llúcia, una tradició cultural i religiosa d’origen luterà molt arrelada a Escandinàvia; es durà a terme a les 11 hores a l’església de Santa Maria de Sineu. Durant l’horabaixa de dissabte i el diumenge matí, es Fossar, el carrer Església, la placeta de Sant Marc, sa Plaça, el carrer Major i el claustre de Sant Francesc, acolliran dos mercadets d’artesania, producte local i de segona mà.\nJa al diumenge, s’unirà a la programació del mercadet una cercavila de siurells, activitat emmarcada en les celebracions del 31D patrocinades pel Consell de Mallorca i un concert de vent organitzat a l’església de Santa Maria de Sineu, el Lítore Quartet; aquesta activitat té entrada lliure i gratuïta amb aforament limitat del 50%. Es recorda a tothom l’obligatorietat de dur mascareta i respectar tota la normativa sanitària vigent.\nEls bars, cafès i restaurants que s’han sumat a aquesta iniciativa recomanen fer reserva prèvia. Al web de l’Ajuntament podeu consultar les propostes de cuina especial de tardor i matances.\nComerç, Gastronomia, Societat\nAnterior El Parlament tornarà a debatre la canalització d’aigua potable per a Sineu\nSegüent Renoven Sa Rota


Dali Green House Dali Xina - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nNo. 200, Yin Cang Road, Dali, Dali, Xina, 671000 - Veure al mapa\nExcepcional 9,8 (13 comentaris)\nOferint allotjaments de qualitat al els paisatges, els restaurants, la cultura districte de Dali, Dali Green House és una selecció popular tant per oci com per negoci. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nDali Green House ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com magatzem d'equipatge, servei d'habitacions, instal.lacions de barbacoa, restaurant, visites turístiques.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara balcó/terrassa, banyera per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de jardí, sala de jocs. Dali Green House és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Dali.\nTots els tipus de viatgers (17) Parelles (3) Viatgers en solitari (7) Famílies amb infants petits (1) Famílies amb infants grans (1) Grups (5)\nThe people in this hostel are great , even the dog is a cutie! In the middle of the old town, the position is perfect for explore the city!\nFeeling like back to home , Helpful Receptionist , Relax


Autorització per a la modificació de les funcions i els objectius dels serveis socials\nQuan l’entitat titular d’un servei tingui previst modificar-ne les funcions i objectius, haurà de sol·licitar la seva autorització. Per modificació de funcions i objectius s’entén:\na) Aquelles modificacions del servei que suposen un canvi en el funcionament, incloent-hi el canvi d’objecte, d’activitat, de sector de població destinatària, o una ampliació de les activitats prestades per l’entitat respecte d’aquell servei, sempre que s’incloguin dins de la mateixa tipologia de serveis socials.\nb) La variació de la capacitat del servei.\nc) Aquelles obres o canvis de l’equipament material que modifiquen algunes de les condicions físiques del projecte per al qual es va concedir l’autorització o suposi una ampliació.\nQui ho pot demanar: L’entitat titular del servei.\nRequisits a complir: L’entitat i el servei objecte de modificació han d’estar prèviament inscrits en el Registre Unificat de Serveis Socials i aquest darrer autoritzat i/o acreditat, en el seu cas.\na) L'informe explicatiu que inclogui els motius que justifiquen la modificació, els objectius concrets que es persegueixen, la repercussió de la modificació en el funcionament del servei, els programes i mitjans tècnics per a la consecució, el tipus de persones usuàries a les quals es dirigeix i, si escau, el nombre de places.\nb) El reglament de règim intern, si escau.\nc) El règim de preus prevists, si escau.\nd) El model de contracte assistencial entre l'entitat de serveis socials i la persona usuària, si escau.\ne) El projecte tècnic i la llicència d'obra, si escau.\nf) El projecte de la plantilla de personal, si escau.\ng) El projecte d'equipament, si escau.\nh) Aquella altra documentació que fixi la normativa sectorial de regulació.\nModel de sol·licitud d'autorització per a la modificació de serveis socials


El CH Mataró vol seguir optant a una permanència més que complicada | Mataró Audiovisual\nL'equip d'Albetr Larrea confia en mantenir les sensacions del partit de dissabte contra el noia, si vé no van poder sumar cap punt\nJosep Maria Spà dj., 04/03/2021 - 10:52\nEl Club Hoquei Mataró torna aquest cap de setmana a la realitat de la competició. Una competició que no acaba de donar els fruits esperats, i que només els ha permès sumar 6 punts en les 21 jornades disputades fins ara. Ara mateix, doncs, pensar en la permanència és una utopia.\nL’equip és cuer de la OK Lliga. Amb tant sols 6 punts. En un campionat on baixen els 4 últims equips, ara mateixa evitar aquest descens directe es troba a 15 punts, i el goal average en contra amb el Vendrell, que és el primer equip que evitaria el descens directe però que hauria de jugar la promoció de descens. La nota positiva, és que la permanència matemàtic no està gaire més lluny que aquests 15 punts. Només un punt més, però també amb el goal average en contra.\nAmic del símils, Albert Larrea confia en poder trobar amb el partit contra el Noia, el camí d’Oz, que els porti a poder competir fins al final per poder seguir a la màxima categoria.\nEns col·loca, jo crec, en el camí groc que hem de seguir. Hem trobat el camí del Màgic d'Oz. El camí que ens torna a casa, el camí que ens retroba, el camí que ens guia cap a on hem d'anar i a seguir creixent com a persones i com a jugadors. No vull ser repetitiu. Avui ha sigut immens el que hem viscut tots com a equip i això quedarà sempre amb nosaltres\nEl calendari del mes de març, no sembla gaire propici per sumar. Però amb 27 punts en joc, hi ha poc marge a l’error, és necessari poder sumar de 3 en tres, un fet que només han aconseguit un cop en tota la temporada. Aquest dissabte a Girona, contra l’equip del maresmenc Marc Comalat, provaran de poder acostar-se al que ara mateix és una quimera. Per fer-ho hauran de millorar certs detalls que no van sortir com s’esperava en la darrer ajornada.\nSempre hem de millorar, hem de valorar pel que fa al joc on podríem haver-ho fet millor. Analitzarem durant la setmana el partit, el vídeo i treballarem igual de bé que ho hem fet aquesta setmana per poder solucionar aquestes petites coses.\nEl mes de març portarà a l’equip d’Albert Larrea a rebre el Calafell, un rival directe, i enfrontar-se a Caldes i Reus, dos dels equips que lluiten per les primeres posicions.


juny de 2014 – idea.cat\n4 comentaris a Stortorget.\nUna nova mostra de la última tècnica que he apres a les meves classes de dibuix.\nAra m’he proposat aprendre a fer un esquetx simplement amb un boli i després donar-li una mica de color amb aquarel·les, no cal que sigui perfecte només un petit esbós.\nEn aquest cas vaig partir de una fotografia de la plaça Stortorget de Estocolm al ben mig del casc antic , el Gamla stan, aquest barri em va enamorar, passejar pels seus carrers i quan ja estàs cansat simplement asseure’s en un banc en aquesta plaça, a veure passar la gent i el temps, com m’agrada observar el moviment de la ciutat!!!\nBufff vaja rollo us he escrit, be anem al que interessa aquí us deixo unes fotos de l’evolució d’aquest dibuix.\nEspero que us hagi agradat , que passeu un bon cap de Setmana!!!\nEtiquetes color, creativitat, dibuix, draw, novetat, viatge\nData de l'entrada 10 juny 2014\nEstius pel món.\n3 comentaris a Estius pel món.\nEstic molt contenta i il·lusionada per que torno a fer un altre taller d’scrap a Lleida , a Sirera Seveis fotogràfics .\nAquesta vegada la proposta es una mica diferent, amb material d’oficina i gesso crearem un super àlbum , amb moltes butxaques i espais , també ens iniciarem a amb l’ús de la big shot, tot ben amanit amb unes blondes i puntes de roba.\nEs un curs per tots els públics, no cal que siguis una gran experta en scrap , però si ho ets també t’ho passaràs bé experimentant amb les màscares i el gesso.\nUs deixo unes fotos per que us en feu una mica d’ idea.\nEl taller es farà el dissabte 14 de juny de 10 a 14 h, quatre hores per poder experimentar, i tot a Sirera Serveis fotogràfics, més informació i reserves a info@sirerafoto.com o al telèfon 973 241 878.\nData de l'entrada 3 juny 2014\n3 comentaris a No calen més paraules.\nEtiquetes creativitat, layout, lo, novetat, scrap, scrapbooking


La pressió popular fa fracassar una recollida d'aliments racista de PxC a Igualada | L'Accent - Informació i comunicació popular dels Països Catalans\nL’Associació de Veïns de Fàtima es desvincula del recapte xenòfob i unes 60 persones es concentren davant de la parada de PxC.\nEscrit per Xarxa Penedès Publicat el 25/03/2015\nConcentració al barri de Fàtima d’Igualada contra el recapte xenòfob de PxC. FOTO: UCFR Anoia\nPlataforma per Catalunya (PxC) va fracassar divendres passat en l’intent de fer una recollida d’aliments discriminatòria amb la població immigrada. I és que les diverses accions de grups de la comarca i de la Confavc (Confederació d’Associacions de Veïns de Catalunya) van provocar que cap col·lectiu donés suport a la iniciativa de PxC i que no recollissin pràcticament cap aliment.\nD’una banda, i després de la carta que va enviar la Confavc a l’Associació de Veïns de Fàtima, aquesta entitat es va desvincular del suport inicial que havia anunciat que faria al recapte d’aliments racista de PxC.\nI d’una altra banda, UCFR Anoia (la plataforma Unitat Contra el Feixisme i el Racisme a la comarca) va convocar una concentració que va aplegar més de 60 persones amb cartells antiracistes. La xifra de persones que es van sumar a la protesta contrasta amb els pocs que eren a la parada de PxC. Consultada per UCFR, una persona que va acudir a la convocatòria antixenòfoba assegura que a la parada de PxC s’hi van reunir com a màxim 7 persones.\nLa concentració es va desenvolupar en un clima molt tranquil. Els manifestants van repartir octavetes a la gent que hi passava i van explicar al veïnat per quin motiu s’oposaven al recapte de PxC.\nTot i l’actitud tranquil·la dels concentrats, cap al final, un dels membres de PxC es va adreçar amb actitud violenta cap a ells i els va començar a dir insults homofòbics i feixistes. Els altres militants de la formació xenòfoba el van haver de frenar perquè no agredís físicament els manifestants.\nDavant d’aquesta agressió, des d’UCFR han presentat una denúncia pels insults homofòbics.\nTot i que pràcticament no van aconseguir cap aliment durant l’estona que PxC va muntar la paradeta del recapte xenòfob a Fàtima, el candidat a l’Ajuntament d’Igualada i actual regidor Robert Hernando, va piular a Twitter que havien recollit fins a 500 quilos de queviures. Per avalar-ho, acompanyava el text d’una imatge d’aliments recollits pel Gran Recapte del passat mes de desembre, tal i com van denunciar diverses persones a internet i que ha difós UCFR Anoia.\nXarxa Penedès (www.xarxapenedes.cat) és un portal de comunicació crítica i social de les comarques penedesenques (Alt i Baix Penedès, Anoia i Garraf).\nCategoria: Societat Visualitzacions: 2433


Ciència en context » Concurs artístic de la cèl·lula\nExperimenta Secundària i Primària\nConcurs artístic de la cèl·lula\nEls alumnes de 3r d’ESO han construït escultures de diferents tipus de cèl·lules a l’assignatura d‘EDUCACIÓ VISUAL I PLÀSTICA. Per això, han hagut d’escollir prèviament quin tipus de cèl·lula volien treballar i buscar-ne informació científica. El tema del concurs era “Formes i funcions cel·lulars”.\nS’han obtingut escultures de cèl·lules animals del cos humà, cèl·lules d’organismes vegetals i cèl·lules d’organismes unicel·lulars, que s’han agrupat format tres escultures. Cada cèl·lula feta en 3D ha estat acompanyada d’un text científic en català i traduït a l’anglès.\nEl concurs ha estat organitzat pel Centre de Regulació Genòmica del Parc de Recerca Biomèdica de Barcelona.\nAquest projecte interdisciplinari s’ha dut a terme a les assignatures d’Educació visual i plàstica (professora Rosa Matas), Ciències naturals (professora Núria Güell) i Llengua anglesa (professor Francesc Oñate). Rosa Matas ha rebut el premi a la Tutoria del Projecte. Felicitats a tots els qui hi han participat!\nClica sobre l’escultura per saber quina cèl·lula és!


Quan anar a Fontajau en diumenge no serveix per veure la versió bona de l'Uni - Empordà\nQuan anar a Fontajau en diumenge no serveix per veure la versió bona de l'Uni\n14·01·20 | 05:30\nMima Coulibaly, en el partit de diumenge amb la grada plena rere seu. aniol resclosa\no era el Perfumerías Avenida, ni cap equip d'Eurolliga, ni tan sols el València de Queralt Casas i Julia Reisingerova, però la batalla de portar gent a Fontajau l'Spar Citylift Girona ja la té ben guanyada i diumenge 3.500 persones es varen atansar al pavelló per veure el partit contra l'IDK Guipúscoa. Hi havia els habituals de cada partit, altres de més esporàdics, famílies, molta mainada... i, sobretot, ganes de veure en directe grans referents del bàsquet femení com Laia Palau o Sonja Vasic, el retorn de Marta Xargay a la Lliga estatal, la lluita de Coulibaly o la facilitat anotadora de Magali Mendy. Però, en l'esport, dos més dos no sempre sumen quatre, i una de les millors entrades de la temporada a Fontajau va venir acompanyada del, segurament, pitjor partit del curs de l'equip que entrena Èric Surís, que va acabar perdent amb el bàsquet final sobre la botzina de la base francesa Joyce Cousseins.\n«Quan jugues amb foc et pots cremar i avui ens hem cremat. Sens dubte avui el millor ha estat l'afició, gràcies, Fontajau», escrivia diumenge el president del club, Cayetano Pérez, a les seves xarxes socials després d'un partit que, més enllà de la derrota, va deixar la sensació d'haver estat una oportunitat perduda per engrescar encara més l'afició. Un tren que es va escapar perquè les gironines no van saber jugar, en diumenge i en Lliga, el bàsquet que han estat capaces de fer entre setmana davant rivals d'Eurolliga com Montpeller, Fenerbahçe, Lió o Sopron molt més potents que un Guipúscoa que, tot i tenir talent, es basa amb jugadores que ja han deixat enrere els seus millors anys. Erika de Souza, Toch Sarr o la mateixa Joyce Cousseins, a qui les basques varen fitxar al novembre després de quedar-se sense equip després d'una llarga carrera a França.\nLa connexió entre els esforços del dijous a l'Eurolliga i la dificultat de, físicament i mentalment, centrar-se en la feina els diumenges en Lliga és comprensible, però, per a desgràcia dels cada cop més nombrosos habituals de Fontajau, l'Uni ha pagat més aquest canvi de xip en els partits a casa que no pas quan juga en Lliga lluny a Girona. Just abans de l'aturada de Nadal, a la pista del València, l'Uni va fer un molt bon partit contra el tercer classificat de la Lliga (62-73) i, tres setmanes abans, havia superat bé el repte de guanyar a Tenerife (61-79), davant un rival molt físic, després de viatjar a Canàries directament des d'Itàlia, on el dijous havien jugat en Eurolliga a la pista de l'Schio.\nEn canvi, a Fontajau, la versió «bona» de l'Uni gairebé només s'ha vist entre setmana mentre que en els partits de Lliga, tot i el suport d'una afició que, com es va veure diumenge, s'engresca fàcil a la primera que l'equip juga uns bons minuts, s'han vist uns quants partits més aviat grisos. De fet, les dues úniques derrotes en Lliga han arribat a Fontajau, contra Gernika i Guipúscoa, però tot i guanyar l'equip ja havia tingut problemes per superar la ressaca europea en el partit davant el Mann Filter i li va costar jugar amb continuïtat contra Bembibre o Zamora. «Aquesta temporada, amb l'exigència que tenim els dijous en l'Eurolliga, no et pots refiar contra cap rival perquè tots els equips tenen bones jugadores», deia diumenge, després del partit, un Èric Surís que, li agradi més o menys la imatge del seu equip a Fontajau, sap que no té temps per queixar-se perquè dijous el seu equip té un partit clau a Sopron (Hongria) i diumenge vinent tocarà anar a Lugo per jugar contra l'Ensino.\n5 Empúries avança en l’estudi del conjunt episcopal tardoantic\nVerstappen guanya el duel contra Hamilton al Gran Premi de França\nMárquez torna al lloc més alt del podi a Sachsenring\nLa Transpyr 2021 arriba a Roses en la seva darrera etapa\nEl Jan-su continua en plena forma


Més de 7000 dones reconeixen un canvi en la salut menstrual després de rebre la vacuna de la covid-19\nEstudien les possibles alteracions menstruals generades després de rebre la vacuna de la Covid-19\ndissabte, 24 de juliol 2021 - 14:51h\n- Canvis en la menstruació\n- Experiències pròpies a les xarxes socials\n- Ja han respost més de 7.000 dones i al voltant d'un 55% reconeix un canvi en la seva salut menstrual\n- Dades desagregades per sexe\nes malalties i medicaments no afecten de la mateixa forma en els homes que en les dones. L'última mostra d'esta diferència de resposta del sistema immune entre dones i homes s'ha evidenciat amb el coronavirus. Ara que més de la meitat de la població espanyola ha rebut almenys una dosi de la vacuna, comencem a disposar de dades suficients per a analitzar quins són els efectes secundaris i com afecten la població.\nEn el cinqué informe de farmacovigilància sobre vacunes de Covid-19, emés per l'Agència Espanyola del Medicament, es conclou que les dones registren un 80% dels efectes adversos de les vacunes.\nCanvis en la menstruació\nEstos canvis en la menstruació després de rebre la vacuna de la Covid-19 han estat "banalitzats", segons alguns experts, per la qual cosa la Universitat de Granada realitza ara un estudi per a saber més sobre este possible efecte secundari.\nCom ocorre amb qualsevol fàrmac, la inoculació de la vacuna contra la Covid-19 té efectes secundaris menors com ara molèstia al braç de la burxada, cansament, mal de cap, febre o nàusees. Tots ells han estat registrats i estudiats durant el desenvolupament d'estos medicaments.\nNo obstant això, no ha estat fins a la fase 4, moment en el qual la majoria de la població ha començat a ser immunitzada, quan s'ha conegut que la vacuna podria tenir efectes secundaris en la salut menstrual de les dones.\nDes que es comencés amb el pla de vacunació, algunes dones a Espanya han manifestat, a través d'una enquesta en xarxes socials, que havien sofert alteracions en la seua menstruació després de rebre la vacuna. Alguns dels símptomes registrats són: sagnat més abundant o durant més dies, sagnat intermenstrual, retards, dolor abdominal inusual o sagnat durant la menopausa. "Són efectes lleus, que duren poc temps i no són alarmants, però que encara així cal tenir en compte i no banalitzar-los. Cal tractar-los igual que si fos el dolor de braç o de cap", denúncia la Dra. Olga Mediano, pneumòloga de la Societat Espanyola de Pneumologia i Cirurgia Toràcica (Separ), en Consalud.es.\nExperiències pròpies a les xarxes socials\nDe fet, moltes dones de tot el món han començat a compartir, a través de les xarxes socials, que han patit alteracions en el cicle menstrual després de vacunar-se. Sagnies que s'avancen o s'endarrereixen, variació en la quantitat de flux, forts dolors pelvians i baixada de la regla en dones menopàusiques són alguns dels efectes secundaris que s'han reportat d'esta manera informal. Però cap d'estos efectes no apareix en els prospectes de les diferents vacunes aprovades per l'Agència Europea del Medicament ni són contemplats per la seua homòloga espanyola.\nJa han respost més de 7.000 dones i al voltant d'un 55% reconeix un canvi en la seva salut menstrual\nEste projecte naix arran de converses entre "matrones i infermeres de Granada en un grup de WhatsApp", que ja havien estat vacunades i van notificar canvis en la seua menstruació. Davant esta situació, la infermera especialitzada en ginecologia i obstetrícia, Laura Cámara, va realitzar una enquesta en el seu compte d'Instagram per a llançar llum sobre este possible efecte advers.\nVan respondre al qüestionari 2.827 dones, principalment sanitàries, perquè van ser les primeres dones en edat fèrtil a ser incloses en el calendari de vacunació. D'este total de dones, el 51,2% van manifestar haver sofert una alteració en el cicle menstrual, en flux o en el sagnat.\nEn este sentit Esquerra Republicana va preguntar al Congrés la setmana passada pels efectes secundaris de les vacunes en la menstruació, demanant que s'aplique la perspectiva de gènere a tots els àmbits, també a la ciència.\n"Continuen els botellots. Desallotgen un botellot de 300 persones a Xàbia" "L'EMA aprova la vacuna de Moderna per als menors d'entre 12 i 17 anys"\ndones Coronavirus Vacunació


1938-2013: Dues històries de refugi | Info Barcelona | Ajuntament de Barcelona\n1938-2013: Dues històries de refugi\n26/07/2016 13:57 h\nUn total de 75 anys i milers de quilòmetres de distància separen aquestes dues històries d’exili, però que tenen molt en comú: la pèrdua, la identitat, la separació de la família o la incertesa del futur.\nLa Roser, de 90 anys, i en Mohamed, de 26, reflexionen sobre les seves experiències en una trobada organitzada pel pla “Barcelona, ciutat refugi”, de l’Ajuntament, i el Memorial Democràtic, de la Generalitat de Catalunya, en motiu del 80è aniversari de l’inici de la Guerra Civil.\nElla va ser una de les víctimes d’aquest conflicte i un dels milers de menors que van ser enviats pels seus pares a l’antiga Unió Soviètica des de la zona republicana. Era el 1938 i tenia 12 anys. Ell, periodista i poeta palestí sirià, va ser amenaçat de mort pels seus articles contra el règim de Baixar al-Assad. Va aconseguir fugir de Síria l’any 2013 i exiliar-se a Catalunya, d’on és la seva parella.\nLa Roser va passar set anys a l’exili i va retornar amb la seva família quan ja en tenia dinou. Mai no va perdre l’esperança de tornar amb els pares. “Quan em van proposar que m’afillés una família russa ho vaig viure com una ofensa, no volia estimar cap altra família”, afirma durant la conversa amb en Mohamed.\nPer a ell, fill de pares palestins refugiats a Síria el 1948 i nascut i criat al camp de refugiats palestins de Yarmuk, a Damasc, la tornada és més complexa. “Si em diuen que puc tornar a Natzaret, els dic: ‘fem-ho ara!’”, exclama. I afegeix: “A Síria, però, com hi tornaré? Ja han mort mig milió de persones, i aquestes només són les morts que estan documentades.”\nWeb del pla a�?Barcelona, ciutat refugia�?\nWeb del Memorial DemocrA�tic - Generalitat de Catalunya


L'Eurogrup mobilitzarà 550.000 milions en crèdits contra la crisi - Regió7\nL'Eurogrup mobilitzarà 550.000 milions en crèdits contra la crisi\nLa cimera de líders europeus per aprovar les mesures contra el coronavirus serà el 23 d'abril\nEl president de l'Eurogrup, Mário Centeno consell europeu\nEls ministres de Finances de l'eurozona han acordat mobilitzar 550.000 milions d'euros en crèdits per pal·liar els efectes de la crisi per la Covid-19. La reunió de dijous de l'Eurogrup, que reprenia la sessió suspesa dimarts per manca d'acord, va acordar mobilitzar 250.000 milions d'euros en línies de crèdit reforçades del fons europeu de rescat (MEDE), 200.000 milions en injeccions del Banc Europeu d'Inversions (BEI) en liquiditat a empreses i 100.000 milions en préstecs destinats a mantenir l'ocupació.\nEl titulars de Finances van acordar finalment que l'accés al MEDE, una de les qüestions que mantenia encallada la negociació, sigui sense condicions si els diners són per a despesa sanitària.\nTots els estats tindran accés a les línies precautòries del fons europeu de rescat davant «aquest repte específic», diu l'acord de l'Eurogrup. «Els únics requisits per accedir a les línies de crèdit serà que els estats membres de la zona euro que les demanin es comprometin a utilitzar-les per donar suport a finançar els costos en sanitat, cura i prevenció relacionats amb la crisi per la Covid-19», apunta el text.\nFins al 2% del PIB\nEls estats que ho demanin podran accedir fins al 2% del seu PIB a través del MEDE. Els titulars de Finances van acordar que la línia de crèdit estigui només activa mentre duri la crisi sanitària del coronavirus.\nL'acord per posar el MEDE en el centre de la resposta europea a la crisi pel coronavirus representa una cessió tant d'Itàlia com dels Països Baixos, que representaven les posicions més allunyades durant la trobada. Itàlia cedeix a l'hora d'acceptar el fons europeu de rescat, cosa que havia rebutjat fins ara, i els Països Baixos cedeixen a l'hora de permetre'n l'accés sense condicions.\nEls titulars de Finances també van acordar «treballar» en un fons de recuperació, en la línia del que proposava França.\nL'Eurogrup va pactar que aquest fons per finançar la recuperació un cop la crisi hagi acabat ha de ser «temporal», «específic» i «proporcional a l'extraordinari cost de la crisi actual».\nMalgrat considerar que ha d'estar finançat «adequadament», l'Eurogrup no ha arribat a cap acord sobre com finançar el fons de recuperació. França proposava que el finançament del fons de recuperació que planteja fos a través de la mutualització del deute, però els coronabons no estan ara per ara sobre la taula de l'Eurogrup.\nAmb tot, les conclusions de la trobada recullen que el fons de recuperació ha de tenir una «font de finançament amb instruments financers innovadors». Itàlia, Espanya i França deixen així terreny perquè els caps de govern i d'estat discuteixin sobre els «instruments financers innovadors» que han de finançar el fons, entre els quals es poden incloure els coronabons.\nLa propera reunió\nLa reunió de caps d'estat i de govern de la Unió Europea per tractar i presumiblement aprovar l'acord de l'Eurogrup sobre el paquet de mesures econòmiques per fer front a la crisi sanitària serà el 23 d'abril, per Sant Jordi. Ho va anunciar el president del Consell Europeu, Charles Michel, que va dir que el pacte de l'Eurogrup és un «pas significatiu» que permetrà mobilitzar 550.000 milions d'euros per «protegir els països de la Unió Europea». «És el moment de posar les bases per a una recuperació econòmica sòlida», va afirmar Michel, que també va destacar que el pressupost plurianual de la UE haurà de jugar un paper «significatiu» en la lluita contra la crisi de la Covid-19.


Covid-19: Espanya suma avui 4.792 nous contagis i 19 defuncions\nMadrid encapçala el nombre de positius detectats en la darrera setmana amb 6.903\nper Aleix Duran / ACN 21/05/2021 19:25h\nEspanya ha registrat 4.792 nous positius de Covid-19 des d'ahir dijous, fet que deixa la xifra global en 3.636.453 des de l'inici de la pandèmia. Pel que fa a les defuncions, avui se n'han reportat 19, i ara la xifra total és de 79.620. Madrid segueix encapçalant els contagis en els últims 7 dies amb 6.903 casos, seguida d'Andalusia amb 6.206. A Catalunya n'hi ha hagut 4.643 i al País Basc 1.881. Des de l'inici de la pandèmia, Madrid és on més contagis s'han acumulat, amb 708.721 casos. Just després se situa Catalunya amb 605.851. Els segueix Andalusia amb 574.048. Pel que fa a les defuncions, el Ministeri de Sanitat xifra en 79.620 el total de morts per coronavirus arreu de l'Estat espanyol, 19 més que en l'última jornada.\nAra, la comunitat autònoma amb més diagnosticats el dia previ és Madrid amb 960, seguida d'Andalusia amb 280. A Catalunya n'hi ha hagut 114. Pel que fa a les defuncions, 146 s'han produït en els darrers 7 dies. A Andalusia n'hi ha hagut 27, a Madrid 25, a Castella i Lleó 16, al País Basc 14 i a Catalunya n'hi ha hagut 13.\nEn aquests moments al conjunt de l'Estat hi ha 5.717 pacients ingressats per la infecció, que ocupen el 4,57% de tots els llits disponibles. 1.655 persones estan ingressades a l'UCI, el 16,87% del total de llits per a crítics. A Catalunya, el nombre de pacients a l'hospital per coronavirus és de 973, el 3,86%, i a l'UCI n'hi ha 333, cosa que suposa un 24,67% de la capacitat total.\nEn les darreres 24 hores hi ha hagut 553 persones hospitalitzades a l'Estat per la infecció i 754 han estat donades d'alta. D'aquestes hospitalitzacions, a Madrid n'hi ha hagut 135, a Andalusia 113 i a Catalunya 84.\nEl 34,5% de la població espanyola ja té una dosi\nD'altra banda, de les 25.747.905 dosis de la vacuna que el govern ha entregat a les comunitats autònomes i a l'Exèrcit fins a aquest 21 de maig (17.062.305 de Pfizer / BioNtech, 2.395.800 de Moderna, 5.713.800 d'AstraZeneca i 576.000 de Janssen) se n'han administrat fins ara 23.962.365, que representen un 93,1% del total. 16.347.683 persones, el 34,5% de la població espanyola, ha rebut almenys una dosi, i n'hi ha 7.865.313 amb la pauta completa, el 16,6%.\nA Catalunya, de les 4.121.100 dosis rebudes (2.713.850 de Pfizer, 386.700 de Moderna, 926.100 d'AstraZeneca i 94.450 de Janssen), se n'han subministrat fins ara 3.744.065, el 90,9% del total. Hi ha 2.642.992 persones amb almenys una dosi i 1.135.792 amb la pauta completa.\nLa comunitat que més dosis ha rebut ha estat Andalusia (4.270.610) i fins ara n'ha administrat el 95,7% (4.087.772). Astúries és on, percentualment, se n'han injectat més, 689.279 de 703.635, el 98%. Melilla és el territori que n'ha administrat menys ara com ara, amb 29.595 dosis de les 35.450 que ha rebut, el 83,5% del total.


Mali Losinj Apartment 4 Mali Losinj Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nMali Losinj Apartment 4Apartament-, Poljana, Mali Losinj, Croàcia, 51550 - Veure al mapaBé6,8Basada en6comentarisMali Losinj Apartment 4Veure més fotosVeure més fotosVeure totes les 18 fotos\nDissenyat tant per oci com per negoci, Mali Losinj Apartment 4 està situat idealment a Mali Losinj; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Mali Losinj Apartment 4 ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de aparcament de cotxes, s'admeten animals de companyia. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Mali Losinj Apartment 4 és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Mali Losinj.


Un cotxe bomba explota al Nord d'Irlanda en ple procés per la transferència de Justícia i Interior ! directe!cat\nInternacional Última actualització Dimarts, 23 de febrer de 2010 11:43 h\nUn cotxe bomba explota al Nord d'Irlanda en ple procés per la transferència de Justícia i Interior\nTots els partits, unionistes i republicans, han condemnat l'atac\nUn cotxe bomba ha explotat la nit de dilluns davant dels jutjats de Newry, al Nord d'Irlanda. La bomba només ha causat danys materials perquè la policia ha pogut evacuar la zona després de rebre diverses trucades avisant de la col·locació de l'explosiu. La policia sospita dels dissidents republicans que s'oposen al procés de pau com els autors de l'atac. L'atemptat és el més fort que hi ha hagut al Nord d'Irlanda amb cotxe bomba des de 1998. En les darreres setmanes, la policia ha atribuït a l'IRA Autèntica –el grup dissident republicà- la col·locació de diversos explosius i bombes de morter de poca potència. Tots els partits, unionistes i republicans, han condemnat l'atac.\nUn cotxe bomba explota al Nord d'Irlanda. Font: BBC\ncotxe bomba, nord dirlanda\nL'atemptat en cotxe bomba d'aquest dilluns a Newry arriba poques setmanes després que el Partit Unionista Democràtic i el Sinn Féin arribessin a un acord per la transferència de les competències de Justícia i Interior a Irlanda del Nord. La dissidència republicana, que s'oposa al procés de pau i al pacte de govern entre el DUP i el Sinn Féin, ha protagonitzat diversos atacs contra seus judicials i policials de l'Ulster en les darreres setmanes, en un intent de desestabilitzar el procés.\nEl secretari d'Estat del govern britànic per Irlanda del Nord, Shaun Woodward, ha assegurat en un comunicat que 'el millor missatge que és pot donar [als violents] és un rebuig contundent de la violència a través de la finalització del procés d'autogovern'. Woodward ha afegit que el vot, el 9 de març, a l'assamblea d'Irlanda del Nord per la transferència de Justícia i Interior serà un missatge pel 'petit nombre de dissidents criminals' perquè entenguin 'que mai tindran l'oportunitat de tirar enrere els èxits del procés de pau'.\nNomés fa tres dies, els dissidents van col·locar una bomba de morter que no va explotar a la comissaria de policia de Keady. El gener, un policia va resultar greument ferit després que detonés una bomba sota del seu vehicle. Diverses comissaries han estat objectiu d'atemptats de poca intensitat en les darreres setmanes. Els últims atacs mortals de l'IRA Autèntica van ser el març del 2009, quan els dissidents van assassinar dos soldats britànics a la base de Massereene i van matar un policia d'un tret a Craigavon.


La Càtedra d’Arquitectura Circular de l’UJI fa balanç del seu primer any d’activitats | Notícies Dígitals\nLa Càtedra d’Arquitectura Circular de l’UJI fa balanç del seu primer any d’activitats\n11/12/2021 catedra arquitectura circular, uji\nLa Comissió Mixta de Seguiment de la Càtedra d’Arquitectura Circular a la Universitat Jaume I s’ha reunit per a analitzar el primer any de vigència del conveni pel qual es crea la Càtedra. En la reunió han participat Nuria Matarredona, directora general d’Innovació Ecològica en la Construcció de Vicepresidència de la Generalitat Valenciana; Olímpia Ferreiro, cap del servei d’Innovació Ecològica en la Construcció; Begoña Serrano, directora de l’Institut Valencià de l’Edificació; Modesto Fabra, vicerector de Planificació, Coordinació i Comunicació de l’UJI; Ángel M. Pitarch, director de la Càtedra en l’UJI, i María José Ruá, codirectora de la Càtedra.\nDurant la reunió s’ha fet balanç de les activitats realitzades durant aquest primer any de la Càtedra, que s’han centrat en tres àmbits: investigació, formació, i sensibilització i difusió.\nEntre les activitats realitzades destaquen, en l’àmbit de la investigació, la realització d’un informe sobre l’estat actual de la gestió de residus de construcció i demolició (RCD) que encaixa amb la proposició de llei per a la prevenció de residus, transició ecològica i foment de l’economia circular en la qual estan treballant en la Comunitat Valenciana. Així mateix, es treballa en altres temàtiques com les relacions que es poden establir entre les polítiques davant de la despoblació i l’economia aplicada a l’economia circular, o la industrialització com a mesura de millora en l’àmbit de l’arquitectura circular.\nEn aquesta mateixa àrea s’ha presentat una ponència al congrés QUALICER sobre les implicacions que pot tindre l’aplicació del concepte d’arquitectura circular en els paviments i revestiments ceràmics.\nEn l’apartat de la formació i difusió s’han realitzat tres webinars en els quals han intervingut un total de nou experts en diferents camps relacionats amb l’arquitectura circular. El primer dels webinars va abordar el concepte d’arquitectura circular. Per a això, la catedràtica de Dret de l’UJI Paloma Durán va analitzar els orígens internacionals dels conceptes de sostenibilitat i dels Objectius de Desenvolupament Sostenible i la seua relació amb l’arquitectura. Vera Valero de l’Institut Valencià de l’Edificació va mostrar els diferents criteris i estratègies de circularitat aplicables a la construcció, i l’arquitecte Felipe Pich Aguilera, exemples reals d’edificis dissenyats i construïts seguint aquests principis.\nEn el segon webinar, Belinda López Mesa va explicar els conceptes relacionats amb la rehabilitació i la implicació dels fons Next Generation UE en el sector de la construcció, José Luis Santa Isabel va mostrar les noves formes de construcció i industrialització, i Mauro Manca va parlar sobre la demostració científica de la sostenibilitat i circularitat en l’arquitectura.\nEn l’últim webinar, es van analitzar els avanços en el respecte mediambiental del formigó de la mà de José María Carau, delegat territorial d’ANEFHOP, les implicacions mediambientals en la utilització dels diferents materials de construcció disponibles per als paviments per part de Teresa Ros Dosdá de l’Institut de Tecnologia Ceràmica, i la situació actual i perspectives en la gestió dels residus de construcció de la mà de Joan Esteban Altabella, doctor en Gestió de Residus i arquitecte tècnic.\nEn relació amb la sensibilització i difusió dels conceptes de circularitat aplicada a l’arquitectura destaca la realització de l’exposició-taller Ciutat Feliç a l’Àgora de l’UJI que ha permès, des d’una acció participativa i visual de l’artista Rafa Gallén, fer reflexionar a la comunitat universitària sobre aquests conceptes relacionant-los amb valors com l’amistat, l’empatia, la solidaritat i la pau.\nLa directora general d’Innovació Ecològica en la Construcció, Nuria Matarredona, ha manifestat la importància de reforçar la relació i el diàleg entre la Conselleria d’Habitatge i Arquitectura Bioclimàtica i les universitats com a generadores i difusores de coneixement, i en aquest sentit «és essencial el paper que poden jugar en relació amb la transició ecològica en el sector de l’arquitectura».\n← El PPCS exigeix un pla de xoc que protegeixi els pacients de La Plana i el General davant l’acomiadament de sanitaris ordit pel PSOE\nEl PPCS exigeix al Consell un pla de natalitat que garanteixi el futur que mereix l’interior →


Aquest és el primer anunci de #PlayStation5 – ALERTAJOCS\n20 Agost 2020 redacció\nAquest és el primer anunci de #PlayStation5\nPlayStation 5 sortirà en algun moment d’aquest 2020 a un preu de: ??? ni idea. És una puta vergonya que, a dia d’avui, ni Microsoft ni Sony hagin comunicat als seus CLIENTS les dates exactes de llançament, els preus i els videojocs de sortida. Patètic i ronyós.\nPrevious Call of Duty Black Ops: Cold War es presentarà el 26 d’agost\nNext El Zelda que ho petarà tot! El REBOOT d’en Ganondorf!\nVa ha dit:\n23 Agost 2020 a les 12:03\nAmbdues companyies deuen estar jugant -des del punt de vista comercial- a forçar l’altra a que digui el preu. La primera que el digui i, que aquest sigui massa elevat, es pot endur una patacada davant del consumidor. Aguantaran tant com puguin fins al final. Jo per si on cas, ja fa temps que em mentalitzo amb la barrera dels 600€ -sí, sis-cents euros- per a no sorprendre’m tant quan l’anunciïn.\n19 Setembre 2020 a les 13:52\nDoncs bé, ja la tenim aquí. A 500€ la versió amb lector de blu-ray i 400€ l’edició digital. Son uns preus que no em sorprenen. Com vaig dir, al mentalitzar-me amb la barrera dels sis-cents, la versió de jocs físics -la que m’interessa adquirir- em fa pensar en el que vaig pagar en el seu moment per un PS3 FAT, allà l’any 2007.


Blog de muntanya: Serrat de la Pastereta, via "45 anys després"\nSerrat de la Pastereta, via "45 anys després"\nSortida matinal d'escalada a Montserrat, a la zona del Serrat de la Pastereta. Avui el dia no era gaire bo per escalar, tot i que feia una mica de sol. De fet, volíem fer una via de la cara oest del Serrat però quan hem arribat feia un vent tan fort i gelat que hem pensat que no era bona idea fer una via on no hi tocava el sol, de manera que hem anat a l'altra banda del Serrat de la Pastereta, el que mira a l'est. No teníem ressenya pero sabíem que hi ha una via que puja paral·lela a la clàssica via blava (dels Amics) que vam fer fa uns anys. Hem trobat uns burins pintats de groc i hem decidit fer aquesta via, que després hem sabut que té un nom curiós: via 45 anys després. Hem esmorzat una mica i hem iniciat l'ascensió. La primera tirada, de més de 40 metres, puja amb molt bones preses i ben assegurada; els burins grocs ens han anat marcant el camí. A mitja tirada hi ha el pas clau, un tram molt vertical catalogat de V-. Dos burins col·locats estratègicament donen seguretat a aquest pas i unes magnífiques preses ens ajuden a superar la verticalitat. Sense tanta dificultat hem arribat a la reunió, que coincideix amb la de la via blava. La segona tirada és també molt maca; comença força vertical però amb magnífiques preses i, a poc a poc es va fent més fàcil fins arribar a la segona reunió amb una gran anella rovellada. Només queda una tercera tirada, ja fàcil, per arribar al punt on acaba la dificultat. No hem fet foto de cim ni panoràmica perquè aquí no hi ha pròpiament cim sinó que la via acaba a mitja alçada del Serrat de la Pastereta, on deixa de ser un esperó escalable i es converteix en una carena que es pot pujar caminant.\nL'altra vegada que vam pujar aquí vam baixar en ràpel per la mateixa via però avui uns nois que pujaven per la via blava ens han recomanat baixar per la cara oest, on hi ha instal·lats tres ràpels llargs que ens porten al peu de l'esperó. El descens no ha estat fàcil, ja que són ràpels molt llargs i verticals i, a més, el fort vent ens complicava molt la maniobra de llançar les cordes perquè les desviava i s'enredaven amb les savines. El primer ràpel, molt vertical (mireu la foto de l'entrada), ens ha portat a una bona cornisa amb arbres. Seguint la cornisa uns metres avall hem trobat la segona instal·lació i hem muntat el ràpel, també força vertical, que acaba en una petita cornisa penjada sobre el buit. Un tercer ràpel, complicat perquè el vent ens ha enredat les cordes amb les savines, ens ha deixat a peu de paret. Hem donat per acabada la matinal escaladora i hem tornat a casa.\nAquí us oferim la pel·lícula, cedida per Mountain Films per a tots els seguidors del blog:\nde la Mònica, 2009\nles Dames, 2007\nEl Sentinella, via\nEtiquetes: escalada, Montserrat, Plantació, track, vídeo\njo sempre baixo caminant,el trobo mes maco,mes segur i ames fas cames o entrenillo,com vulgis,ho recomano i les vistes desde d'alt alimentan l'anima!!\ndilluns, 03 de març, 2014\nDoncs potser tens raó però amb els ràpels també hi ha bones vistes. Fixa't les fotos espectaculars del ràpel...\nPetit Peric (2.690 m) amb esquís\nTosse de Pédourrés en travessia\nVia ferrada Borinot\nEl camí del Farell


Una especie de versión nórdica de 'Carrie', sobre una chica que va a Oslo a estudiar en la universidad, donde descubrirá el amor\nSi De Palma hagués rebut una educació calvinista, cuinada sota zero a l’estepa noruega, probablement 'Carrie' s’assemblaria molt a 'Thelma'. La protagonista de la delicada pel·lícula de Joachim Trier també prové d’una família extremadament religiosa i el despertar dels seus poders telecinètics és la sublimació del seu despertar sexual.\nEl director d’'Oslo, 31 de agosto' té una sensibilitat especial per retratar la solitud i l’angoixa de la diferència, però aquí també triomfa a l’hora de representar el naixement de l’amor. Els moments més memorables del film tenen a veure amb la fascinació de Thelma per una companya d’universitat, en el joc de mirades que les vincula, en l’apropament dels cossos que enfila una relació que amenaça de tornar-se perillosa.\nEl problema apareix quan Trier apel·la als codis del terror, que irrompen d’una forma brusca, sense acabar de decidir-s’hi, com si la repressió de la protagonista es contagiés a l’ànima de la pel·lícula, que confon contenció amb falta de risc.


Les aurores boreals (Increibles Aurores Boreals) i Finlàndia.\nLes aurores són una projecció natural de llum al cel, que es mostra sobretot a les regions polars del planeta, causades per la col·lisió de partícules carregades, dirigides pel camp magnètic de la Terra.\nLes imatges es van rodar durant l'hivern de 2011 en diferents localitzacions de la Lapònia finlandesa.\nAquest vídeo va rebre el tercer premi Golden City Gate de la Fira Internacional de Turisme de Berlin (ITB), en la categoria de Països i Regions.\nPublicat per Marc carol fontcuberta a 9:41


Mor Carlos Fuentes, patriarca de les lletres mexicanes\nL'autor deixa una obra extensa i compromesa formada per novel·les, llibres de relats i assajos\nCarlos Fuentes, un dels grans noms de les lletres llatinoamericanes dels últims 50 anys, ha mort als 83 anys a Ciutat de Mèxic. El seu llegat literari inclou gairebé seixanta títols.\nJORDI NOPCA BARCELONA. Actualitzada el 16/05/2012 00:00\n260x366 FUENTES A BARCELONA Al setembre va presentar els dos últims llibres a Casa Amèrica. / FRANCESC MELCION FUENTES A BARCELONA Al setembre va presentar els dos últims llibres a Casa Amèrica. / FRANCESC MELCION\n"Abans d'anar a dormir em faig una mena d'esquema sobre el que escriuré l'endemà. Quan em llevo, no sé si és per influència del subconscient o pel fet d'haver reposat les idees, el que escric no té gaire a veure amb el que m'havia planejat. Sempre hi ha sorpreses i girs inesperats". Així s'expressava Carlos Fuentes amb motiu de la seva última visita a Barcelona, el mes de setembre de l'any passat, dies després de recollir el premi Formentor de les Lletres, que reconeixia la seva extensa i multipremiada trajectòria. L'autor mexicà va aprofitar l'avinentesa per presentar les seves dues últimes novetats, el llibre de contes Carolina Grau i l'assaig La gran novela latinoamericana , tots dos publicats a Alfaguara.\nL'activitat literària de Fuentes era tan intensa com les seves intervencions públiques. Fa dues setmanes encara va viatjar fins a Buenos Aires per participar a la Fira del Llibre, on va recordar que "les crisis poden ajudar a escriure millor: normalment, els personatges dolents i malvats són més interessants que els bons, que acostumen a ser força avorrits".\nCompromès i polèmic\nFill de pares mexicans però nascut a Panamà l'11 de novembre del 1928, Fuentes no es va instal·lar a Mèxic fins als 16 anys. Aconsellat per l'escriptor Alfonso Reyes Ochoa (1889-1959), va marxar a Ginebra a estudiar dret: seria des d'allà que representaria el seu país entre el 1950 i el 1951 com a diplomàtic de l'Organització Internacional del Treball.Abans de publicar la seva primera novel·la, La región más transparente , l'any 1958, Fuentes fundaria l'any 1955 juntament amb Emmanuel Carballo la Revista Mexicana de Literatura , treballaria al gabinet de premsa del ministeri d'Afers Estrangers mexicà i dirigiria el departament de Relacions Culturals.\nLa voracitat literària i els contactes amb la política del seu país li permetrien desenvolupar una obra compromesa i polèmica que inclouria novel·les, llibres de contes, nombrosos assajos i alguna incursió escadussera en el teatre. L'any 1962 va publicar una de les seves novel·les més ben considerades, La muerte de Artemio Cruz , en què se centrava en els últims moments de vida d'un personatge poderós: passat i present eren convocats a partir d'un discurs narratiu potent en què es barrejaven consciència i subconscient.\nDesprés del recull de contes Cantar de ciegos (1964) i de dues novel·les més, Fuentes publicaria una altra de les seves novel·les clau, Cambio de piel (1967).\nLa novel·la que consagraria Fuentes en el panorama literari internacional seria Terra nostra (1975). Complex i ambiciós, el text convida el lector a viatjar fins als temps dels Reis Catòlics. La submissió de les colònies americanes, l'absolutisme dels Àustries i la depravació del poder són convocats amb exigència estilística, cosa que li suposaria guanyar el prestigiós premi Rómulo Gallegos. L'escriptor combinaria durant bona part de la dècada dels 70 la creació literària i els càrrecs diplomàtics: Cervantes o la crítica de la lectura (1976) i El Dragón y el Unicornio (1980) serien alguns dels primers exercicis assagístics, que Fuentes faria créixer significativament amb Geografía de la novela (1993) -un recull de textos sobre alguns dels seus escriptors més admirats: Borges, Roa Bastos i Calvino- i amb La gran novela lationamericana (2011), una dissecció extensa i polèmica sobre els seus escriptors llatinoamericans preferits. Hi feia sortir Onetti, Cortázar i Donoso, però en canvi no mencionava Bolaño, Sabato i Bryce Echenique.\nSi l'any 1984 era reconegut amb el Premi Nacional de literatura de Mèxic, tres anys després rebia el premi Cervantes i l'any 1994 el premi Príncep d'Astúries de les lletres. La seva obra seguia creixent amb novel·les com Constancia y otras novelas para vírgenes (1990) i llibres de contes com La frontera de cristal (1995). L'any 1989 Luis Puenzo va adaptar al cinema la novel·la Gringo viejo : els protagonistes eren Gregory Peck i Jane Fonda.\nDurant l'última dècada, paral·lelament a la recepció de múltiples distincions -l'última de les quals va ser l'honoris causa de la Universitat de les Illes Balears, feta públic aquest dilluns-, Fuentes va seguir engrandint la seva llegenda literària amb novel·les com La silla del águila (2003), en què denunciava una vegada més la corrupció política, la falta de cultura democràtica mexicana i la dependència respecte als Estats Units.


Notícies – Pàgina 197 – BÉTERA – toda la información del Bétera, Valencia\nConselleria destinarà 3,9 milions d’euros a l’ampliació i reforma de l’IES Les Alfàbegues de Bétera\nCamp de Túria, Comunitat Valenciana, edusi, inicio, NotíciesBy c.sorli 22 de juliol de 2021\nLa Conselleria d’Educació té preparades 15 noves adjudicacions de fons econòmics en 15 ajuntaments per a dur a terme la tramitació d’actuacions de millores mitjançant el Pla Edificant. Aquestes noves intervencions sumen una inversió per part de la Conselleria de 62,4 milions d’euros. Dins d’aquesta inversió es contempla una a Bétera. 11,4 milions d’euros són…\ninicio, NotíciesBy c.sorli 22 de juliol de 2021\nL’Almirall General Teodoro E. López Calderón, Cap d’Estat Major de la Defensa (JEMAD), ha realitzat aquest divendres la seua primera visita oficial a la Caserna General de Desplegament Ràpid de l’OTAN (HQ NRDC-ESP per les seues sigles en anglés) en la Base Jaume I de Bétera i en l’aquarterament de Santo Domingo a València. Durant…\nCamp de Túria, inicio, NotíciesBy c.sorli 22 de juliol de 2021\nLa Mancomunitat Camp de Túria va acollir en la vesprada d’ahir dimecres, 21 de juliol, la sisena sessió que està organitzant aquest estiu Avalem Territori. En concret, la Universitat de València va reunir en la seu de l’ens supramunicipal als 11 pactes territorials d’ocupació que es desenvolupen a la província de València. La inauguració de…\nComunitat Valenciana, inicio, NotíciesBy c.sorli 22 de juliol de 2021\nL’ús de la mascareta serà obligatori en els centres educatius de la Comunitat Valenciana per al professorat i per a l’alumnat a partir de primer de Primària, amb independència del manteniment de la distància interpersonal i de la pertinença a un grup de convivència estable, fins i tot en espais a l’aire lliure, com els…\nPuig anuncia la sol·licitud al TSJCV per a limitar la mobilitat nocturna en 77 municipis i noves restriccions per a frenar l’avanç de la pandèmia\nEl president de la Generalitat Valenciana, Ximo Puig, ha anunciat que s’ha sol·licitat al Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana l’autorització per a restringir la mobilitat nocturna en un total de 77 municipis, així com per a renovar la limitació de les reunions socials a 10 persones, tant en l’àmbit públic com en…\nImatges de les nostres Alfàbegues en l’any 2017, per Ximo Asensi\nFestes de Bétera, inicio, NotíciesBy c.sorli 22 de juliol de 2021\nQueden unes tres setmanes per a la tradicional celebració del dia gran de les festes d’agost de Bétera. Cada 15 d’agost, les alfàbegues són les protagonistes. Encara que per segon any consecutiu serà diferent, a causa de la pandèmia de la Covid-19, Betera.com continuarà amb els seus especials virtuals de les Festes, tal com ja us hem recordat…\nBétera, entre els municipis que la Generalitat ha demanat al TSJCV que s’aplique el toc de queda\ninicio, NotíciesBy c.sorli 21 de juliol de 2021\nEl Govern de la Generalitat Valenciana ha demanat aquest dimecres al Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana (TSJCV) ampliar el toc de queda de 01.00 a 06.00 hores a més municipis com a mesura per a fer front a l’increment de casos de covid-19, de manera que passe a aplicar-se en 77 localitats.…\nDilluns passat va haver-hi un xicotet altercat en l’Albereda de Bétera\nedusi, inicio, Notícies, SuccessosBy c.sorli 21 de juliol de 2021\nAlguns dels nostres lectors ens han preguntat sobre diferents successos vandàlics que s’han produït recentment. Un dels fets més cridaners i, pel qual més ens han preguntat ha sigut per un que va tindre lloc el passat dilluns per la zona de l’Albereda de Bétera a la vesprada-nit. Els citats lectors ens comentaven que hi…


L’Institut Baix Camp de Reus s’amplia amb dues noves aules | Diari de Tarragona\nL’Institut Baix Camp de Reus s’amplia amb dues noves aules\nEl centre també millorarà l’entrada del centre educatiu coincidint amb el seu 90è aniversari. La previsió és que les obres, amb un pressupost de 219.413€, acabin el mes de desembre\n15/10/2019 11:44 | Actualizado a 20/10/2019 15:39\nDes de l’exterior ja es visualitzen les dues noves aules. FOTO: ALBA MARINÉ\nL’Institut Baix Camp està en obres. L’objectiu és reformar el vestíbul d’accés principal al centre educatiu, al carrer Jacint Barrau, i ampliar l’edifici amb dues noves aules, que estaran ubicades just sobre del vestíbul. Els treballs van començar fa uns mesos, amb previsió que estiguin totalment finalitzats el proper mes de desembre, segons expliquen fonts del Departament d’Educació. Durant aquest temps, els alumnes entren al centre a través d’un nou accés provisional, pel carrer Vapor Vell.\nDes de l’exterior, ja es visualitzen les noves aules. De fet, el reforç de la fonamentació i l’estructura ja han finalitzat i, ara, els treballs se centren en els acabats, els tancaments i les instal·lacions, segons s’afegeix des del Departament d’Educació. El projecte s’inclou com a obres de reforma i millora (RAM) 2019 i el pressupost total d’execució és de 219.413,76€ (IVA inclòs).\nEn concret, els treballs es basen en l’ampliació del vestíbul, canviant el tancament actual fent-lo nou i desplaçant-lo fins al límit del porxo actual. No obstant això, la part més important del projecte és la nova estructura construïda sobre el porxo i que és on estaran ubicades les dues noves aules, construïdes a base de xapa i llosa armada i tancades, per la façana, amb maó ceràmic.\nA més, també s’aprofiten els treballs per substituir les portes d’alumini d’accés al pati posterior i es dotarà l’accés del carrer Jacint Barrau d’una plataforma elevadora, que es col·locarà en substitució d’una part de les actuals escales d’accés. Amb aquestes obres, l’institut vol millorar, d’una banda, l’accés a l’edifici i, a més, ampliar els espais educatius.\n90 anys del centre\nEls treballs de reforma s’estan fent, tot just, coincidint amb el 90è aniversari de l’Institut Baix Camp, antiga Escola del Treball. El centre, que es va ubicar en l’edifici que havia ocupat una antiga fàbrica sedera, va néixer el curs 1929-1930, tot formant en oficis de diferents branques professionals. Entre les etapes i evolució que ha patit el centre, destaca la introducció de l’educació secundària obligatòria i el batxillerat, ara fa 20 anys. Aquest curs, dins del 90è aniversari, l’institut va inaugurar el curs escolar el passat 7 d’octubre, de la mà dels caps dels Serveis Territorials a Tarragona del Departament de Cultura, Jordi Agràs.