Pla Tarragona 2022\nCom fem Tarragona 2022\nÒrgans de treball\nPreguntes i respostes breus\nI tu quina Tarragona vols?\nEL PLA TARRAGONA 2022 CONCLOU QUE LA CIUTAT HA DE SER COMPETITIVA I REFERENT EN LA SOCIETAT DEL CONEIXEMENT\nEl Grup Impulsor continuar� treballant i es crear� un comit� de seguiment de l�execuci� del pla\nL�alcalde de Tarragona, Josep F�lix Ballesteros, i el rector de la Universitat Rovira i Virgili, Xavier Grau, han presentat aquesta tarda les conclusions del Pla 2022 i la declaraci� de comprom�s del Grup Impulsor del Pla. �Aquest pla �s un projecte iniciat fa dos anys amb un objectiu clau: acabar amb la improvisaci� per imposar la programaci�. A la ciutat de Tarragona hi havia 26 plans i aix� est� clar que desconcerta i dispersa els objectius�, ha remarcat l�alcalde Ballesteros. I ha afegit: �No vol�em dissenyar un pla dirigista i imposat per l�equip de govern. Vol�em un projecte de ciutat compartit per totes les entitats, agents socials i institucions per construir junts una sola Tarragona. Avui, dos anys despr�s tenim els resultats formulats per un Grup Impulsor que ha treballat molt per tenir aquest full de ruta. No �s, per tant, el Tarragona 2022 el pla de l�equip de govern sin� el de tota la ciutat�. El Pla Tarragona 2022 �s un document consensuat i participat. Tots els punts que apareixen al document han estat aprovats per unanimitat. ��s el pla de tots�, ha afegit l�alcalde.\nA partir d�ara, un cop presentades les conclusions i signada la declaraci� per tots els membres del Grup Impulsor, es crear� un equip de seguiment del Pla 2022 mitjan�ant la signatura d�un conveni amb la Universitat Rovira i Virgili.\nAmb l�elaboraci� del pla el Grup Impulsor ha arribat a les seg�ents conclusions que es resumeixen en set eixos estrat�gics fonamentals per assolir una Tarragona amb m�s qualitat de vida i m�s oportunitats per a tothom.\n1. Tarragona ciutat capital\nL�any 2022 Tarragona ha de ser una ciutat ben connectada amb el seu territori, nacional i internacionalment. Amb el tramvia, el tren convencional i el d�alta velocitat, l�aeroport, el port amb el transport de persones i mercaderies i per carretera (amb l�eix Tarragona-Montblanc-Lleida-Donosti).\nHem de ser una ciutat referent en els �mbits del patrimoni, el comer�, el turisme cultural, esportiu i de platges, la gastronomia relacionada amb la dieta mediterr�nia, i el creixement econ�mic basat en la innovaci� i la recerca.\n2. Tarragona, ciutat cohesionada\nLa ciutat del 2022 tindr� pols d�activitat a cadascuna de les zones, convertint cada barri en un centre espec�fic (ciutat esportiva a ponent, ciutat de la m�sica a llevant,...) A m�s tots els barris estaran connectats a trav�s de corredors verds.\nLa ciutat estar� cohesionada a nivell social amb programes que afavoriran la igualtat d�oportunitats, el civisme, el sentiment de pertinen�a o la inserci� laboral dels col�lectius en risc d�exclusi� social.\n3. Tarragona com a motor econ�mic\nEl 2022 la ciutat estar� traient rendiment a totes les seves potencialitats: Turisme (cultural, esportiu, familiar , d�oci i platges), comer�, log�stica, qu�mica b�sica i aplicada, i la recerca. Es desenvoluparan programes per impulsar al m�xim aquests sectors i generar ocupaci�. A m�s, es treballar� per garantir l�exist�ncia de treballadors qualificats per assumir la demanda de treball d�aquests sectors. Per altra banda, es potenciar� la creaci� d�empreses i la captaci� d�inversions.\n4. Tarragona per la recerca i la innovaci�\nLa Tarragona del 2022 vol ser una ciutat immersa en la societat del coneixement. Per aix� s�enfortir� el paper de la URV com a pol d�innovaci� i competitivitat. Es fomentar� l��s de les noves tecnologies i les empreses dedicades a l�economia verda i la innovaci�.\n5. Tarragona per la cultura i l�educaci�\nAl 2022 Tarragona ser� una veritable ciutat educadora i es potenciar� la formaci� permanent i cont�nua a trav�s del sistema reglat i de l�educaci� no formal. Es treballar� per aconseguir una societat multiling�e, on la ciutadania tingui un bon coneixement del catal�, el castell� i l�angl�s, com a m�nim. Hi haur� una bona xarxa d�equipaments i activitats culturals a l�abast de tota la ciutadania.\n6. Tarragona per la qualitat de vida\nLa ciutat ha de ser referent en qualitat de vida i estil de vida mediterrani. Amb una bona qualitat ambiental i un patrimoni natural a l�abast de la ciutadania. Es desenvoluparan programes per ser una ciutat saludable a trav�s de la pr�ctica de l�esport, la dieta mediterr�nia... La lluita contra el canvi clim�tic, la promoci� del transport p�blic, la creaci� d�entorns urbans saludables, o millorant la sensibilitzaci� c�vica i mediambiental de la ciutadania.\n7. Gesti� eficient i participativa\nEl 2022 l�administraci� ha de ser m�s �gil i eficient en els seus processos i en l�atenci� al ciutad�. A m�s, haurem d�extendre la cultura de la participaci� ciutadana a tots els nivells possibles. Per tot aix�, �s imprescindible potenciar l��s i aplicaci� de les noves tecnologies tant a l�administraci� com als canals de participaci�.\nEl Pla Tarragona 2022 �s l�eina que marca el full de ruta de la ciutat pels propers anys. El Grup Impulsor est� integrat per 18 representants de les entitats socials, econ�miques i ve�nals m�s representatives de la ciutat. Aix�, hi tenen representaci� la CEPTA, l�AEQT, la PIMEC, l�Associaci� Hotelera de Tarragona, la URV, CCOO i UGT, la Subdelegaci� del Govern, la Delegaci� del Govern de la Generalitat, l�Autoritat Portu�ria, els quatre grups municipals amb representaci� a l�Ajuntament (PSC, CiU, PP i ERC) i les tres federacions ve�nals de Tarragona. Aquest grup ha estat l�encarregat de validar la documentaci� i el pla de treball resultant del proc�s de participaci� i elaboraci� del Pla.\nConstru�m el futur des del consens i la participaci� amb el Pla Tarragona 2022\nEn un moment de canvis com l�actual, �s molt important dedicar un temps a reflexionar i treballar per establir els grans objectius de ciutat que volem assolir en els propers anys. Tot i que alg� podria pensar que ara no toca pensar en el futur quan hi ha tants temes per resoldre en el present, des de l�Ajuntament tenim l�obligaci� i la responsabilitat d�anar m�s enll� de la realitat actual i planificar les pr�ximes d�cades. Sense perdre de vista el dia a dia i les necessitats a les quals cal donar resposta ara, no podem deixar de cercar respostes als reptes que Tarragona ha d�assolir per convertir-se en un referent per al seu entorn, per Catalunya i la resta de l�Estat, i tamb� per estar situada al m�n.\nLes ciutats que s�n capaces de fer l�exercici col�lectiu de pensar el seu futur i on, i com volen ser, s�n les m�s preparades per encarar amb coher�ncia i fermesa els reptes que se li plantegen. Fixar un full de ruta, amb la implicaci� i el consens de les principals entitats socioecon�miques de la ciutat i la participaci� de la ciutadania �s la millor garant�a de progr�s per Tarragona.>\nCom volem que sigui la Tarragona del 2022? Com volem ser coneguts al m�n? Quin paper volem desenvolupar vers el nostre entorn? Quin model social, cultural, esportiu o econ�mic volem? Com arribarem a ser m�s sostenibles mediambientalment?\nPer donar resposta a aquestes i d�altres q�estions, l�Ajuntament, junt amb les principals entitats econ�miques, socials, i ve�nals de la ciutat, i tamb� amb la possibilitat de participaci� de tots els ciutadans i ciutadanes, i un cop finalitzada la diagnosi i el proc�s participatiu, i realitzades ja la majoria de jornades associades al Pla, sobre infraestructures ferrovi�ries, energia, estrat�gia cultural, innovaci� i desenvolupament econ�mic, associacionisme a Tarragona i salut, estem elaborant el Pla Tarragona 2022.\nEl Pla Tarragona 2022 recollir� els eixos estrat�gics de ciutat i les accions que haurem de desenvolupar per arribar-hi, com hem dit, ser� el full de ruta que ens portar� al futur amb confian�a, amb uns objectius globals i estrat�gics consensuats.\nTarragona est� fent els deures, sabem que parteix d�una situaci� privilegiada tant per la seva situaci� geogr�fica, al corredor del Mediterrani, com pel seu lideratge d� una important �rea metropolitana de Catalunya, per la seva estructura productiva, per les infraestructures, el port �s un dels m�s importats de l�Estat, i pel seu patrimoni hist�ric. Dibuixant el futur tamb� estem avan�ant en el present per� amb la seguretat que sabem on volem arribar. Aix� estarem preparats per assolir els reptes que la globalitzaci� ens planteja.\nUs convido a visitar el web http: / /pla2022.tarragona.cat per saber una mica m�s de com constru�m la Tarragona del 2022 i perqu� participeu deixant la vostra aportaci� a la mateixa web.\nMillorant Tarragona tots millorem.\nRegidora d�Empreses Formaci� i Consum, Llic�ncies i Recursos Humans de l�Ajuntament de Tarragona\nPublicat a : Diari mes 14/02/2011\nCARME CRESPO: � EL 2011 CONTINUAREM AMB LES PROGRAMACIONS ESTABLES, ELS PROGRAMES DE QUALITAT I EL DESPLEGAMENT DEL PLA D'EQUIPAMENTS CULTURALS�\n�Hem assolit els objectius de dinamitzar i potenciar la cultura�\nEn el marc de les jornades �Tarragona 2022.Cultura i creaci�. Estrat�gies de futur a Tarragona� celebrada aquesta tarda a l�Antiga Audi�ncia, la tinent d�alcalde de Cultura, Carme Crespo, ha fet balan� del projecte cultural del 2010 i ha repassat totes les activitats desenvolupades en els diferents �mbits amb el nombre d�actuacions i d�espectadors que han acollit: m�sica cl�ssica, moderna, popular i tradicional; arts esc�niques i visuals; lletres i publicacions; cultura popular i tradicional; foment a la creaci� i actes que han refor�ar la projecci� exterior de Tarragona.\nHa destacat que � l�any passat es van assolir els objectius fixats que eren : dinamitzar i promocionar la cultura de la nostra ciutat, fer participar a la ciutadania, donar protagonisme als artistes professionals tarragonins i fomentar la creaci� i la producci�. En aquest sentit ha subratllat les produccions pr�pies que s�han fet �com: �Les criatures de Prometeu�, els concerts Dixieland, el Centenari del Metropol o les exposicions SCAN Tarragona i Century Mountain, entre d�altres. A m�s de la coproducci� amb el CAER �Peus descal�os sota la lluna d�agost�, que s�estrenar� properament.\nLa tinent d�alcalde ha afirmat que �hem continuat amb la projecci� cultural de Tarragona cap a l�exterior, alguns exemples s�n el Concurs de Castells, la promoci� del Modernisme, el Centenari del Metropol, l�SCAN, el Festival de Cinema REC, el Premi Internacional de Composici� Musical i el Kesse�.\nD�altra banda, s�ha ampliat l�oferta cultural amb 10 nous programes, alguns dels quals s�n: la Primavera Liter�ria, la programaci� estable de M�sica Cl�ssica, el Festival Internacional de M�sica Contempor�nia o la Mostra de M�sica i Danses Tradicionals Catalanes; s�han fet 13 noves publicacions, dues de les quals es presentaran properament: la �Hist�ria de Tarragona� i les �Obres completes de Josep Anton Baixeras�.\nTamb� cal recordar, que s�han dotat beques de diferents disciplines com la del Metropol i la Carles Mani, i que actualment l�Ajuntament t� 50 convenis amb entitats culturals tarragonines.\nAlguns xifres interessants de l�acollida que han tingut algunes de les activitats organitzades durant l�any passat s�n: els 149 espectacles al Teatre Metropol amb 43.626 espectadors; les 30 activitats de l�Scan amb 52.000 participants; Tarragona en Viu, 67 concerts en 6 sales privades i m�s de 4.100 espectadors; el XI Festival de l�Associaci� de M�sics de Tarragona amb 12 concerts i uns 6.000 espectadors; els Premis Literaris, en els quals s�hi van presentar 455 obres, o les 200 activitats que es van fer en el marc de la Primavera i Tardor Liter�ria.\nPel que fa als projectes d�enguany, es posar� en marxa el Centre d�Art Contemporani i els propers mesos la nostra ciutat disposar� de tres nous equipaments culturals : el Teatre Tarragona i els espais culturals a la Tabacalera: la Capsa Jove, on els m�sics podran assajar, i l�Arxiu Hist�ric municipal amb el Centre de Tractament de la Imatge.\nLa tinent d�alcalde de Cultura, Carme Crespo, ha manifestat que � el govern municipal d�na suport a la cultura perqu� aporta coneixement, riquesa i cohesi� social; continuarem amb les programacions estables amb els programes de qualitat, amb el suport als artistes i ind�stries culturals tarragonins, amb la projecci� exterior, amb un objectiu ben clar millorar Tarragona. L�elaboraci� del Pla Estrat�gic 2022 inclour� el de Cultura �.\nFinalment ha subratllat la import�ncia de l�impacte econ�mic de l�activitat cultural a Tarragona, que l�any passat es va elevar a 2,7 milions d�euros.\n- Dossier �Tarragona 2022. Cultura i creaci�: Estrat�gies de futur a Tarragona� : http://cultura.tarragona.cat/cultura-i-creacio\nTarragona, 18 de gener 2011\n"Innovaci� i Economia: Els motors de la Tarragona del Futur"\nSeguint amb el cicle de jornades vinculades al Pla Tarragona 2022 s'ha programat pel proper dia 20 de gener una nova sessi� de reflexi� on es debatr� sobre Innovaci� i Economia. Aquesta jornada comptar� amb la pres�ncia dels professors Joan rullen i Agust� Segarra. <?xml:namespace prefix = o ns = "urn:schemas-microsoft-com:office:office" />\nDijous 20 de gener, a les 18:00 hs., l�Ajuntament de Tarragona convida a la ciutadania i als representants de les entitats econ�miques de la ciutat a la Jornada Innovaci� i economia, motors de la Tarragona del futur, que tindr� lloc a la sala d�actes del Palau Municipal.\nEl primer ponent, el professor Joan Trullen, del Departament d�Economia Aplicada de la UAB i Director de l�Institut d�Estudis Regionals i Metropolitans de Barcelona, iniciar� la Jornada amb una reflexi� sobre la Catalunya futura i el nou model econ�mic basat en la innovaci� i la creativitat. L�altre ponent, el professor Agust� Segarra, catedr�tic d�Economia Aplicada del Departament d�Economia de la URV, i Director del Pla Estrat�gic del Camp de Tarragona, ens far� una presentaci� sobre el paper de Tarragona en la Catalunya innovadora del futur.\nLa Jornada comptar� amb la participaci� de les entitats econ�miques mes rellevants de la ciutat, situades en al fila zero, que tindran l�oportunitat d�expressar les seves opinions sobre el futur econ�mic de la ciutat. Per altra banda, la Jornada est� oberta a tota la ciutadania i entitats interessades que poden assistir de manera gratu�ta i lliure.\nLes persones i entitats interessades en participar-hi poden apuntar-se trucant al 977296217 (als matins) o a trav�s del web: http://pla2022.tarragona.cat\nSessi� de treball amb t�cnics municipals a les 8:30 hores.\nCINQUANTA-QUATRE ENTITATS DE LA CIUTAT PARTICIPEN EN L�ELABORACI� DEL PLA D�ACCI� DEL PLA ESTRAT�GIC TARRAGONA 2022<?xml:namespace prefix = o ns = "urn:schemas-microsoft-com:office:office" />\nAquest mes de desembre s�han desenvolupat els tallers participatius de la segona fase de l�elaboraci� del Pla Tarragona 2022. Igual que a la primera fase, la de diagnosi, s�han realitzat quatre tallers sectorials per cadascun dels temes de debat: Economia; Territori; Societat; i Educaci�, Recerca, Desenvolupament i Innovaci�.\nLa novetat en el proc�s �s que s�han realitzat 5 tallers territorials, organitzats per cadascuna de les 5 grans zones de la ciutat: Bonavista, �rea de Torreforta, Centre, St. Pere i St. Pau amb St. Salvador i Llevant. En ells s�ha instat especialment la participaci� de les entitats ve�nals i de totes les associacions vinculades especialment a la vida dels diversos barris de la ciutat.\nEn total, en el conjunt dels dos tipus de tallers, territorials i sectorials, hi han participat 54 entitats tarragonines. Entre elles hi ha des de col�legis professionals a associacions culturals, socials i ve�nals, entitats econ�miques, instituts de formaci� professional, la Universitat Rovira i Virgili...\nLa qualitat de les aportacions recollides permetr� elaborar un complet pla d�acci� que ens ha de servir com a full de ruta per arribar a la Tarragona que sorgeixi de la posada en com� de totes les propostes. Ja que algunes de les virtuts d�aquest pla estrat�gic �s que ha de ser resultat de la m�xima implicaci� ciutadana i del major consens possible.\nL�elaboraci� del pla d�acci� finalitzar� el proper mes de febrer. Llavors el validar� el Grup impulsor, format per les principals entitats socioecon�miques de la ciutat, i es presentar� a la ciutadania en un F�rum ciutad�.\nEn el web: http://pla2022.tarragona.cat trobareu tota la documentaci� generada durant el proc�s d�elaboraci� del Pla i l�agenda prevista per les properes setmanes.\nDebats Territorials al Centre C�vic de Sant Pere i Sant Pau, Part Alta i a Pla�a Imperial T�rraco a les 18:00 hores\nEL PLA 2022 ES PRESENTA A DIVERSOS �RGANS DE PARTICIPACI� CIUTADANA\nAmb l�objectiu de donar a con�ixer els treballs d�elaboraci� del Pla i de promoure la participaci� en el mateix, s�ha presentat el Pla Tarragona 2022 en el Consell de Territori, format per entitats com la Cambra de Comer�, Pimec, CEPTA, col�legis professionals, associacions de ve�ns... i en la II Jornada de Participaci� d��rgans Escolars organitzada per l�IMET.\nEn les dues trobades s�ha explicat que s�ha finalitzat la fase de diagnosi del Pla i s�ha convidat als assistents a participar en les sessions sectorials que tindran lloc els dies 14 i 16 de desembre.\nEn aquests tallers es recolliran les propostes que contribuiran a elaborar el pla d�acci� que ens ha de conduir a la Tarragona del 2022.\nLa documentaci� produ�da fins ara en les diverses fases del proc�s es pot consultar a: http://pla2022.tarragona.cat\nTallers territorials del Pla Tarragona 2022\n21 entitats de ponent participen als tallers territorials del Pla Tarragona 2022\nAquesta setmana han tingut lloc els tallers territorials del Pla Tarragona 2022 organitzats per les zones de Bonavista i Torreforta. Van participar en total 21 entitats de ponent, representades per 36 persones. Entre elles trobem: les associacions de ve�ns de Campclar, Riuclar, Progressista, La Floresta, El Pilar o Buenos Aires, Llars de jubilats com les de La Granja o Torreforta, AMPA de l�IES Campclar o la de la Llar d�infants El ninot, tamb� han participat associacions de dones i algunes de tipus cultural o social com el Casal Amic. Tamb� han participat alguns ciutadans a t�tol individual.\nL�objectiu dels tallers �s que entitats representatives de cada una de les zones i els ciutadans que vulguin participar facin les seves propostes de futur per la Tarragona del 2022. Les propostes es treballen a les sessions per arribar al m�xim consens entre els assistents. A Bonavista i Torreforta les persones que van participar-hi van fer moltes propostes de millora pels seus barris, sempre pensant en assolir un mateix nivell de benestar a totes les zones de la ciutat.\nLes sessions territorials continuen el dia 9, a les 18�30h, al centre c�vic de St. Pere i St. Pau (per les zones de St. Pere i St. Pau, St. Salvador i St. Ramon), a l�Antiga Facultat de Lletres (per les zones de Part Baixa, Serrallo, Residencial Palau, Torres Jordi, Eixamples nord i sud, i zona Joan XXIII) i al centre sociocultural de la Part Alta (per les zones de la Part Alta, Vall de l�Arrabassada i urbanitzacions de Llevant).\nL�Ajuntament convida a totes les entitats de la zona a participar-hi i fer les seves aportacions per construir la Tarragona on volem viure el 2022. Per m�s informaci� podeu consultar el web: http://pla2022.tarragona.cat i us podeu inscriure enviant un mail a: pla2022@tarragona.cat o trucant al 977296136 (fins les 15�00h)\nDebats Territorials als Centres C�vics de Torreforta i de Bonavista a les 18:00 hores\nDEBATS TERRITORIALS DEL PLA 2022\nDEM� COMENCEN ELS DEBATS TERRITORIALS DEL PLA 2022<?xml:namespace prefix = o ns = "urn:schemas-microsoft-com:office:office" />\nLes sessions se celebraran als centres c�vics de Torreforta i Bonavista a les 18:30h\nDem� dimecres dia 1 de desembre a les 18:30h, els centres c�vics de Torreforta i Bonavista acolliran les primeres sessions dels debats territorials per a l�elaboraci� del Pla 2022. La ciutadania de la zona de Ponent est� convidada a participar en aquestes sessions per proposar accions sobre temes econ�mics, socials, territorials i educatius que contribueixin a construir la Tarragona del 2022. Els tallers a les zones nord, centre i llevant tindran lloc el dia 9 de desembre.\nL�objectiu del Pla Tarragona 2022 �s tenir un full de ruta, elaborat amb la m�xima participaci� i consens, que estableixi com es vol que sigui la ciutat en uns anys i qu� cal fer per arribar als objectius que es marquin. �s molt important comptar amb la participaci� i les opinions de la ciutadania i les entitats per arribar a la millor Tarragona possible.\nLes persones i entitats interessades en participar-hi poden apuntar-se trucant al 977296136 (als matins) o a trav�s del web: http://pla2022.tarragona.cat\nTarragona, 30 de novembre de 2010\nDissabte dia 20 de novembre es va presentar l'estudi "Associacionisme i Participaci� Ciutadana al municipi de Tarragona"\nL'estudi fet a partir d'entrevistes en profunditat i enquestes a 325 entitats (el 60 % de les entitats identificades com a actives al municipi) aprofundeix sobre l'estat del m�n associatiu a la ciutat, el seu arrelament, activitas i relacions. Alhora aprofundeix sobre el concepte de Participaci� Ciutadana i identifica alguns punt de reflexi�.\nEl Dr. Fernando Pindado, subdirector general de Participaci� Ciutadana de la Generalitat de Catalunya va fer una reflexi� al voltant del m�n associatiu amb la pon�ncia "Les associacions: una oportunitat plena d'amenaces".\nA la presentaci� de l'estudi van assistir uns quranta representants d'entitats i associacions de la ciutat que van debatre sobre l'estat actual del moviment associatiu i el seu futur.\nEl document es pot trobar a: http://participacio.tarragona.cat\nGrup Impulsor: Aprovaci� de la diagnosi del Pla 2022\nL�alcalde de Tarragona ha presentat al Grup Impulsor la primera diagnosi del Pla Tarragona 2022 i comen�a la segona fase del projecte<?xml:namespace prefix = o ns = "urn:schemas-microsoft-com:office:office" />\n>Aquest migdia s�ha tancat la primera fase del Pla Tarragona 2022 que consistia en elaborar una primera diagnosi i obrir una nova fase del proc�s participatiu que ha d�incorporar. En aquest sentit, l�alcalde de Tarragona Josep F�lix Ballesteros ha destacat que ��s el primer pla que incorpora l�opini� dels nens i dels joves, precisament per qui estem planificant el futur d�aquesta ciutat�.\nDurant la reuni�, el Grup Impulsor (integrat per 18 representants de les entitats socials, econ�miques i ve�nals m�s representatives de la ciutat) tamb� ha debatut sobre el pla de participaci� dirigit als joves i els nens que s�inicia tot just ara.\nPer altra banda, tamb� aquest mat� s�ha presentat la proposta de treball per elaborar i desenvolupar el Pla d�Inclusi� i Cohesi� Social de Tarragona. Al llarg del mat� professionals de diverses ciutats catalanes han presentat experi�ncies positives de PLICS desenvolupats a d�altres ciutats. Durant la tarda, es celebraran tres seminaris simultanis per aprofundir en la realitat social de la ciutat.\ndijous, 11 / novembre / 2010\nReuni� del Grup Impulsor\nJornada - debat: L'energia i la ciutat de Tarragona\nAquest dijous, 28 d�octubre, a les 18 h, tindr� lloc a la sala d�actes de l�Ajuntament la 1a jornada del Pla Tarragona 2022: L�Energia i la ciutat de Tarragona, que organitza la Fundaci� T�rraco Energia Local amb el suport del Pla 2022.\n18 h - Energia i ciutat. Sr. Fran de S�rraga. Cap de la Secci� de Suport a la Gesti� Energ�tica Local de l�Oficina de Canvi Clim�tic i Sostenibilitat de l��rea de Medi Ambient de la Diputaci� de Barcelona.\n18.20 h - Pla d'acci� per a l'energia sostenible de Tarragona. Sr. Josep Prat. Membre de l�equip redactor del PAES de Tarragona.\n18.40h - Energia el�ctrica: la liberalitzaci� del mercat. Sr. Jordi Garcia. Gerent de l�Associaci� Tecnicat.\n19 h - Energia i innovaci� a Tarragona. Projectes presents i futurs. Dr. Joan Salvad�. Director de l�Institut de Recerca en Energia de Catalunya, demarcaci� de Tarragona i Cap de l��rea de Bioenergia i Biocombustibles.\n19.20 h - Intervencions de la fila zero. Modera el Sr. Ignasi Sol�. President del Col�legi de Periodistes de Tarragona.\n19.45 h - Torn obert de preguntes.\nDEBATS DE DIAGNOSI DEL PLA TARRAGONA 2022\nFINALITZATS ELS TALLERS PARTICIPATIUS DE LA PRIMERA FASE DEL PLA TARRAGONA 2022\nProp de 70 entitats representatives de la ciutat i una cinquantena de treballadores i de treballadors municipals han participat en els tallers de la fase de diagnosi del Pla Tarragona 2022.\nEn total s'han realitzat, entre el 20 de setembre i el 5 d'octubre, quatre sessions de debat amb treballadores i trebalaldors municipals i quatre sessions m�s amb entitats, agents socials i ciutadania en general.\nEn aquests tallers s�han treballat temes com infraestructures, mobilitat, equipaments p�blics, espai p�blic, habitatge, ind�stria... Des de la perspectiva de 4 grans �mbits: Societat, Economia, Territori i Educaci�, Recerca, Desenvolupament i Innovaci�.\nHem de destacar l�inter�s i la qualitat de les aportacions i les reflexions de les persones que han participat a t�tol individual o en representaci� d�entitats tarragonines. Les aportacions fetes seran treballades i incorporades, junt amb el buidatge dels 23 plans municipals i supramunicipals que ja existien, en el document de la diagnosi del Pla Tarragona 2022.\nEl document resultant d'aquesta primera fase de debat s'haur� de validar pel grup impulsor i ser� el punt de partida per a una segona fase de debat t�cnic i ciutad� per a consensuar un projecte de ciutat i un pla d'acci�.\nEl Pla �s l�instrument que ha de marcar el full de ruta de la ciutat pels propers anys, i per aix� ha de ser el resultat de la implicaci� i el consens de la ciutadania, entitats i administracions que interactuen a la ciutat de Tarragona. El proc�s d�elaboraci� t� dues fases molt definides: la diagnosi, que finalitza el mes vinent, amb l�aprovaci� del document de diagnosi pel Grup impulsor, i la del Pla d�acci�, en la que tornarem a convocar a la ciutadania i les entitats a nous tallers participatius.\nEl Pla es troba sempre obert a la participaci� a trav�s del web: http://pla2022.tarragona.cat o en l�adre�a: pla2022@tarragona.cat\nDebats Sectorials ciutadans. Grups Societat i Economia\nReuni� grups de debat Societat i Econ�mic per a treballadors i treballadores municipals\nEl Grup Impulsor del Pla Tarragona 2022 es va reunir el dia 8 de setembre de 2010 amb l'objectiu principal de validar el proc�s participatiu i el cronograma de les sessions de debat.\nA m�s de les aportacions que els ciutadans i ciutadanes fan a caire individual per la web del pla, s'organitzaran debats a nivell t�cnic i tamb� a nivell ciutad� per consensuar la visi� i les propostes de futur per a la ciutat.\nSegons el calendari aprovat pel Grup Impulsor, els debats t�cnics amb els treballadors i les treballadores municipals es realitzaran la darrera setmana de setembre i la tercera setmana de novembre.\nPel que fa als debats ciutadans es realitzaran la primera setmana d'octubre i la primera quizena de desembre.\nParal�lelament a aquests debats s'organitzaran entre els mesos d'octubre a desembre jornades tem�tiques relacionades amb aspectes com el turisme, el model econ�mic etc.\nEl febrer de 2011 clour� el proc�s de redacci� del Pla\nEl senat de Tarragona far� les seves aportacions\nParal�lelament, el dia 4 de setembre es va presentar el Pla Tarragona 2022 als membres del Senat de Tarragona.\nEls senadors i les senadores podran fer les seves aportacions de forma individual i a trav�s del correu electr�nic mitjan�ant un document a mode d'enquesta en els diferents fases del proc�s.\nLes seves aportacions es tindran en compte per a la redacci� dels documents finals que haur� de validar el Grup Impulsor del Pla.\nDissabte dia 4 de setembre: Presentaci� a Senat de Tarragona del Pla Tarragona 2022\nLa ciutadania ja coneix de primera m� el projecte i els detalls del Pla Tarragona 2022, despr�s que avui l�alcalde de Tarragona, Josep F�lix Ballesteros, ha exposat les l�nies mestres i les caracter�stiques que han de regir el funcionament d�un projecte de ciutat al qual tothom hi est� convidat.\nEntre els actors que han de ser protagonistes del Pla Tarragona 2022 hi ha la pr�pia societat tarragonina, que avui ha tingut l�ocasi� de con�ixer m�s a fons el Pla. En una reuni� oberta a tothom i celebrada a la sala d�actes de l�Ajuntament, l�alcalde ha detallat les caracter�stiques, intencions i objectius del projecte, a m�s de respondre als dubtes i plantejaments que han fet els assistents a l�acte, els ciutadans de Tarragona.\nCal recordar que el Pla Tarragona 2022 est� promogut pel propi Ajuntament i que compta amb la participaci� d�un Grup impulsor integrat per 18 representants de les entitats socials, econ�miques i ve�nals m�s representatives de la ciutat. A m�s, la ciutadania tamb� hi t� un paper important, doncs est� cridada a participar-hi i a ser part activa del Pla.\nAquest �s un proc�s mixt, t�cnic i participatiu integrat per tres etapes diferenciades: diagnosi, objectius estrat�gics i pla d�acci�. L�objectiu final del Pla Tarragona 2022 �s reunir i donar coher�ncia als plans sectorials i territorials que actualment t� la ciutat sobre la taula i que incideixen de manera directa a Tarragona. Es tracta, doncs, d�elaborar el full de ruta que ha de guiar els passos de la Tarragona del futur, tot responent els dubtes que se�n puguin derivar a nivell econ�mic, social i territorial.\nActualment, el proc�s es troba en fase d�elaboraci� de la primera de les tres etapes de qu� consta el Pla, la diagnosi. Aquesta etapa s�estendr� fins el proper mes de novembre mitjan�ant, entre altres accions, diverses reunions sectorials que han de servir per a con�ixer m�s a fons i delimitar les necessitats i opinions de cadascun dels sectors que conviuen a Tarragona.\nActe de presentaci� del proc�s d�elaboraci� del Pla Tarragona 2022 a la societat tarragonina. A les 17�30h, Sala d�actes de l�Ajuntament.\nPresentaci� del Grup impulsor del Pla Tarragona 2022. A les 12�30h, a la sala Tarraco del Palau de Fires i Congressos.\nAmb aquest acte comen�a el proc�s d�elaboraci� del Pla Tarragona 2022. El Grup est� format per 18 representants de les entitats socials, econ�miques i ve�nals m�s representatives de la ciutat. Els propers mesos validaran la documentaci� i el pla de treball resultant del proc�s de participaci� i elaboraci� del Pla.\nTarragona es troba davant un per�ode decisiu de la seva hist�ria. Estem en un moment en qu� cal reflexionar i programar el nostre futur. Ara podem decidir quin volem que sigui el nostre model de ciutat quant a serveis, infrastructures, cultura o desenvolupament econ�mic i social. El Pla Tarragona 2022 neix amb la voluntat de donar resposta als interrogants de futur que ara mateix es plantegen a la ciutat de forma consensuada, amb la participaci� de les entitats i la ciutadania.\nEl Pla compta amb la web: http://pla2022.tarragona.cat on es pot consultar tota la informaci� referent al proc�s d�elaboraci� i el sistema de participaci�.\nEL GRUP IMPULSOR DEL PLA TARRAGONA 2022, PRESENTAT\nEl Palau de Fires i Congressos de Tarragona ha acollit l�acte de presentaci� del Grup Impulsor del Pla Tarragona 2022, l�eina que ha de marcar el full de ruta de la ciutat pels propers anys. D�aquesta manera comen�a el proc�s d�elaboraci� del Pla 2022, amb un Grup integrat per 18 representants de les entitats socials, econ�miques i ve�nals m�s representatives de la ciutat. Aix�, hi tenen representaci� la Cambra de Comer�, CEPTA, l�AEQT, la PIMEC, l�Associaci� Hotelera de Tarragona, la URV, CCOO i UGT, la Subdelegaci� del Govern, la Delegaci� del Govern de la Generalitat, l�Autoritat Portu�ria, els quatre grups municipals amb representaci� a l�Ajuntament (PSC, CiU, PP i ERC) i les tres federacions ve�nals de Tarragona, la Diputaci� i el Consell comarcal. Aquest Grup ser� l�encarregat, durant els propers mesos, de validar la documentaci� i el pla de treball resultant del proc�s de participaci� i elaboraci� del Pla.\nTarragona es troba davant un per�ode decisiu de la seva hist�ria. Estem en un moment en qu� cal reflexionar i programar el nostre futur. Ara podem decidir quin volem que sigui el nostre model de ciutat quant a serveis, infraestructures, cultura o desenvolupament econ�mic i social. El Pla Tarragona 2022 neix amb la voluntat de donar resposta als interrogants de futur que ara mateix es plantegen a la ciutat de forma consensuada, amb la participaci� de les entitats i la ciutadania.\nEn aquest sentit integrador, el Pla Tarragona 2022 aglutina i d�na coher�ncia a tot un seguit de plans sectorials i territorials que proposen diferents actuacions sobre el mateix territori. ��s un Pla de Plans sense el qual la Tarragona del 2022 seria una ciutat diferent�, ha explicat l�alcalde Ballesteros durant la presentaci� del Grup impulsor.\nI �s que el Pla fixa una concepci� global de Tarragona, mitjan�ant una profunda an�lisi de les vessants econ�mica, social i territorial de la ciutat, aix� com d�un ampli consens i profund debat, al qual estan convidats tant els membres del Grup impulsor com els agents tarragonins i la ciutadania. L�objectiu final �s que el Pla Tarragona 2022 doni resposta als interrogants del futur de la ciutat, tals com quin lideratge es vol per a Tarragona, si les infraestructures actuals i previstes s�n suficients, la projecci� exterior, la potenciaci� econ�mica, la gesti� dels serveis, etc�tera. Tal i com ha indicat l�alcalde, �el Pla ser� el document de refer�ncia el qual tots, administraci�, ciutadania i sectors econ�mics tindrem com a eina per desenvolupar les pol�tiques i estrat�gies de futur�.\nEl Pla est� promogut des de l�Ajuntament de Tarragona i compta amb la participaci� de la societat civil tarragonina, aix� com del Grup impulsor, en el que constitueix un proc�s mixt, t�cnic i participatiu integrat per tres etapes com s�n una diagnosi, uns objectius estrat�gics i un pla d�acci�.\nCronograma de les actuacions\nJuny 2010: Inici dels treballs redacci� Tarragona 2022 Presentaci� p�blica a la ciutadania\nJuliol � Agost � Setembre 2010: Elaboraci� diagnosi Sessions sectorials de diagnosi (setembre)\nNovembre 2010: Reuni� Grup Impulsor: validaci� diagnosi Sessions grups territorials\nNovembre � Desembre 2010: Redacci� Pla d�Acci�\nDesembre 2010: Sessions sectorials del Pla d�acci�\nGener � Febrer 2011: Redacci� Pla d�Acci� Reuni� Grup Impulsor: validaci� Pla d�Acci� (febrer) Finalitzaci� projecte Tarragona 2022 (febrer)\nJORNADA TARRAGONA I EL FERROCARRIL\nL'Ajuntament de Tarragona ha celebrat aquest 12 de maig la jornada Tarragona i el ferrocarril: vies de futur, en qu� l�Ajuntament de Tarragona va presentar les seves propostes i les diferents administracions van explicar els seus plans de futur en les respectives �rees en qu� afecta a les infraestructures ferrovi�ries a a la ciutat.\nDespr�s de la jornada, l'Ajuntament ha obert un debat participatiu per elaborar la proposta de la ciutat respecte el ferrocarril que volem, i que ser� reflectida en el Pla Tarragona 2022. link:\nI tu quina


L'ull invisible – Erckmann-Chatrian / Stroligut\nL’ull invisible és un dels millors contes de por d’Erckmann-Chatrian. La primera traducció al català va ser obra de Joaquim Ruyra, que es va estrenar amb les versions d’algunes de les narracions d’aquesta parella d’escriptors francesos.\nAquest conte forma part del recull Rondalles de poble publicat el 1908 per la Biblioteca Popular l’Avenç.\n» Més Ruyra: La fi del món a Girona, Una tarda per mar i L’envejós.\nPer aquell temps —va dir en Christian, pobre com una rata d’església—, m’era refugiat a les golfes d’una casa vella del carrer de Minnesänger, a Nuremberg. Havia fet el niu a l’angle mateix de la teulada, de manera que les pissarres em servien de paret i la biga mestra de trespol. Per arribar a la finestra havia d’enfilar-me dalt d’una màrfega; però, en canvi, aquella finestra, oberta a la part alta del frontis punxegut, tenia una magnífica vista. Des d’allí descobria la ciutat i la rodalia. Veia els gats, que es passejaven greument pels ràfecs; les cigonyes, que, amb el bec carregat de granotes, acudien a apeixar llur pollada endrapadora, i els coloms, que, amb la cua estesa a guisa de ventall, es llençaven daltabaix de llurs colomars, giravoltant en remolí sobre l’abisme dels carrers. Al vespre, quan les campanes tocaven l’Angelus, escoltava llur cantúria melangiosa i mirava com les finestres, s’anaven il·luminant, ara l’una, ara l’altra, com els burgesos fumaven les seves pipes a les aceres i com les minyones, cossadetes de vermell, reien i xerrotejaven amb el càntir sota l’aixella, entorn de la font de Saint-Sebalt. Insensiblement s’anava esborrant tot, sortien les rates penades, i em ficava al llit enmig d’una dolça quietud.\nEl vell marmanyer Tubac sabia el camí de la meva porxada tan bé com jo mateix i no s’espantava pas de pujar-ne l’escala. Cada setmana aixecava la trapa del meu pis amb el seu cap de boc, cobert d’una perruca tinyosa i rogenca, i, aferrat de dits al sostre-mort, cridava amb to nasal:\n—Mestre Christian! Tenim re de nou?\nI jo responia:\n—Avant! Què porra! Entreu! Ara suara he acabat un paisatget, que em sembla que us farà pessigolles.\nAleshores sa gran pallanga magristula s’allargava, s’allargava quasi fins a dalt de tot del trespol, i el bo d’home reia silenciosament.\nCal fer-li justícia a en Tubac: no em componia pas. Comprava les meves teles a quinze florins unes amb altres i les revenia a quaranta. Era un jueu honrat.\nAquesta mena de vida començava d’agradar-me i cada dia hi trobava nous atractius, quan la bona ciutat de Nuremberg fou contorbada a causa d’un succés misteriós i estrany.\nNo gaire lluny de la meva lluerna, un xic a l’esquerra, s’aixecava l’hostal del «Bou Gras», un hostal antic, molt aparroquianat de gent del país. Sempre hi havia, estacionats davant de la porta, tres o quatre carruatges carregats de sacs o de botam, car els camperols tenien el costum d’aturar-s’hi a prendre el seu petricó de vi abans de deixar-se caure al mercat.\nEl frontis d’aquell hostal es distingia per la seva forma particular. Era molt estret, punxegut, tisorejat d’ambdues vores a faisó de dents de serra. Grotesques escultures, relleus entrellaçats ornaven les cornises i els contorns de les finestres. Però el més curiós era que la casa que li venia al bell davant reproduïa exactament les mateixes escultures, els mateixos ornaments. Res deixava de copiar-s’hi, ni àdhuc la barrella de la mostra amb tots els seus flocs i torterols de ferro.\nS’hauria dit que aquells dos antics casalots es reflectien l’un en l’altre, llevat que darrere l’hostal s’alçava un gros roure de fullatge ombrívol, sobre el qual destacaven vigorosament les arestes de la teulada, mentre que l’altra casa es retallava nua sobre el cel. Altrament tant com més sorollós i animat era l’hostal del «Bou Gras», tant més silenciosa era l’altra casa. A l’una banda s’hi veia sempre un reguitzell de bevedors, que seguidament entraven o sortien, cantant, trampalejant i fent espetegar llurs xurriaques. A l’altra, regnava la solitud: només una, o a tot estirar dues vegades al dia, la llorda porta es mig badava per a donar pas a una velleta d’esquena corba i barba d’esclop, amb la roba aplacada a les anques, un cistell enorme sota el braç i el puny crispat sobre el pit.\nLa figura d’aquella vella m’havia impressionat més d’un cop. Els seus ulls petits i verds, el seu nas prim i refilat, els grans ramatges del seu xal centenari, el somriure, que li corrugava les galtes a plec d’escarapel·la, les puntes de la seva gorra, penjants sobre les celles, heus aquí coses que em semblaven braument originals i que m’inspiraven interès. M’hauria agradat saber qui era i què hi feia aquella dona en una casa tan grandassassa i deserta.\nTot m’inclinava a creure-la entregada a una vida de bones obres i meditacions piadoses. Més un dia que em vaig aturar al carrer per seguir-la amb la vista, es girà bruscament, em ventà una llambregada de la qual no sé com pintar l’horrible expressió, i em féu tres o quatre ganyotes esgarrifoses; després, acotant novament el cap balandrejador, pegà estiregassada al seu ample xal, que li arrossegava, i assolí amb llestesa sa feixuga porta, darrere la qual va desaparèixer.\n—És una vella boja —vaig dir entre mi, tot sobtat—; una vella boja, dolenta i astuta.\nA fe, anava ben errat de comptes, interessant-me per ella. Voldria tornar a veure ses ganyotes. En Tubac me’n donaria de bona gana quinze florins.\nAquestes plagasitats, emperò, no m’entraven pas gaire endins. L’horrible ullada de la vella em perseguia pertot arreu; i més d’una vegada, tot pujant l’escala perpendicular de la meva androna, a l’enganxar-me per atzar en algun tocom, m’havia posat a tremolar de cap a peus imaginant-me que la vella s’era repenjada als meus faldons per fer-me caure.\nEn Tubac, a qui vaig contar aqueixa història, ben lluny de riure-se’n, prengué un aire greu.\n—Mestre Christian —va dir-me—, si la vella us vol mal, receleu-vos! Té les dents petites, punxegudes i d’una blancor meravellosa: això no és pas natural a la seva edat. Ullprèn. Les criatures fugen d’ella i la gent de Nuremberg l’anomenen Fledermausse1Rata penada.\nVaig admirar la perspicàcia del jueu, i les seves paraules em donaren molt a pensar; però, després d’algunes setmanes, com sia que vaig trobar-me sovint amb la Fledermausse sense conseqüències desagradables, les meves temors s’esvaïren i no em vaig recordar més d’ella.\nAra bé: heus aquí que una vetlla, quan dormia el meu son millor, va despertar-me una harmonia estranya, una llei de vibració tan dolça, tan melodiosa, que el mormol de l’oratge entre les fulles no en pot donar sinó una feble idea. Llarga estona vaig estar parant l’orella, amb els ulls oberts de bat a bat, i retenint l’alè per sentir-hi millor. A la fi vaig mirar cap a la finestra i vaig reparar-hi dues ales que debategaven contra els vidres. De moment vaig creure que es tractava d’una rata penada, presa dintre la meva cambra; més aleshores va sortir la lluna, i les ales d’una magnífica papallona nocturna, transparents com una randa, es dibuixaren sobre son disc esplendorós. A voltes vibraven amb tanta rapidesa, que no s’arribava a percebre el moviment. Després anaven quedant en repòs, esteses sobre el vidre, i llurs brèvoles nerviositats es tornaven a distingir.\nAquesta aparició vaporosa, en mig del silenci universal, va obrir el meu cor a les més dolces emocions; em va semblar que una delicada silfa, condolguda de la meva soledat, venia a visitar-me, i aquesta idea va entendrir-me fins al plor.\n—Estigues tranquil·la, dolça captiva, estigues tranquil·la —vaig dir-li—; la teva confiança no serà pas defraudada, no et retindré a pesar teu: torna-te’n al cel, a la llibertat!\nI vaig obrir ma finestreta.\nLa nit era calma. Milers d’estels espurnejaven en l’espai. Vaig contemplar un moment aquest espectacle sublim, i mots de pregària m’acudiren naturalment als llavis. Però, judiqueu quina estupefacció seria la meva quan, baixant els ulls, vaig veure un home penjat a la barrella de la mostra del «Bou Gras», esbullats els cabells, enravenats els braços, les cames allargassades en punta projectant llur ombra gegantina fins al fons del carrer.\nLa immobilitat d’aquella figura al baterell de la lluna tenia quelcom d’espantosa. Vaig sentir que se’m glaçava la llengua i que les dents m’esclafien. Anava a llençar un crit; però, no sé per quina mena d’atracció misteriosa, la meva vista s’esmunyí en avall i vaig distingir confusament la vella arrupida a sa finestra, entremig de tenebres, i contemplant el penjat amb un aire de satisfacció diabòlica.\nAleshores m’assaltà l’esbornejament del terror, totes les forces m’abandonaren, i, reculant fins a la paret, vaig caure sense sentits.\nNo puc dir de quina durada fou aqueix son de mort. Quan vaig retornar-me, vegí que era dia entrat. Les boires de la nit, penetrant en la meva grita, havien espargit llur fresca rosada sobre els meus cabells. Remors confoses pujaven del carrer. Vaig guaitar. El burgmestre i el seu secretari estaven drets a la porta de l’hostal. Hi restaren bella estona. La gent anaven i venien, s’aturaven a esguardar, i després reprenien llur camí. Les bones dones del veïnat, que escombraven els davants de llurs cases, escutiaven des de lluny, tot articulejant elles amb elles. A la fi va sortir de l’hostal un baiart, sobre el qual hi havia un cos cobert amb un drap de llana; el duien dos homes, que tiraren carrer avall; i la mainada que se n’anava a estudi va posar-se a córrer darrere d’ells.\nLa finestra del davant estava encara oberta. Un cap de corda penjava, flotant, de la barrella. Era, doncs, cert que jo no havia pas somniat: havia ben vist… la papallonassa nocturna… després el penjat… després la vella.\nAquell dia en Tubac em féu la seva visita: el seu gran nas aparegué a flor del pis.\n—Mestre Christian —cridà—, hi ha res a vendre?\nNi tampoc el vaig sentir. Estava segut a la meva única cadira, les mans sobre els genolls, els ulls encantats. En Tubac, sorprès de la meva immobilitat, repetí més fort:\n—Mestre Christian! Mestre Christian!\nDesprés, encamellant-se al meu sostremort, vingué sense compliments a picar-me l’esquena.\n—Ep, ep!… Ei!… I, doncs, què és això?\n—Ah! Sou vós, Tubac?\n—Ira de bet! Bé tinc el gust de figurar-m’ho. Que esteu malalt?\n—I amb què dimontri penseu?\n—Amb el penjat.\n—Ah! —va exclamar el marmanyer—. Ah! L’heu, doncs, vist aqueix pobre xicot? Quina història més singular! Ja en van tres en el mateix lloc!\n—Oi, oi. Us havia d’haver previngut; però, en fi, encara hi som a temps. No mancarà un quart que voldrà seguir l’exemple dels altres. El primer pas és el que costa més.\nTot parlant així, en Tubac va instal·lar-se al cantell del meu bagul, picà la pedra foguera, encengué la pipa i llençà algunes bufarades de fum amb aire somniador.\n—A fe de Déu —va dir—, no en só pas de poruc; però si em convidessin a passar la nit en aquella cambra, tant m’estimaria anar a penjar-me onsevulla. Figureu-vos, mestre Christian, que nou o deu mesos ha un galant home de Tubinga, marxant de pells a l’engròs, baixa a l’hostal del «Bou Gras», demana sopar, menja de gust, beu a la regalada, el porten a dormir a la cambra del tercer pis, la cambra verda, que en diuen, i l’endemà me te’l troben penjat a la barrella de la mostra. Bé! Passi per una vegada: no hi ha res a dir. S’instrueix procés verbal i enterren l’estranger al fons del jardí. Però, heus aquí que tres setmanes després arriba un brau militar de Newstadt. Tenia ja la llicència absoluta i estava gojós de reveure el seu poble. Durant la vesprada, tot buidant copes i més copes, no féu sinó parlar d’una cosineta que l’esperava per maridar-se. Finalment, l’acompanyen al llit del robust marxant, i aquella mateixa nit el watchmann, al passar pel carrer de Minnesänger, s’atalaià de certa cosa que hi havia a la barrella. Aixeca la llanterna: era el militar, amb el canó de llauna de la seva llicència sobre la cuixa esquerra, i les mans apretades a les costures dels pantalons, igual que si estés de parada. Per les àligues, això era extraordinari! El burgmestre vinga cridar, fet un dimoni. Varen examinar la cambra, varen rebatre i lliscar les parets, i van remetre la partida d’òbit a Newstadt. L’actuari havia escrit al marge: mort d’apoplexia fulminant. Tot Nuremberg estava indignat contra l’hostaler. Àdhuc hi havia persones que volien obligar-lo a treure la barrella de ferro. Més, ja podeu comptar que el vell Nickel Schmidt s’hi va fer el sord. «Aqueixa barrella —deia— el meu avi la va clavar; aguanta la mostra del «Bou Gras» de pares a fills cent cinquanta anys ha; no fa nosa a ningú, ni tan sols als carros de fenc, que hi passen lliberalment per dessota, tota vegada que està a més de trenta peus d’alçària; si algú se’n desagrada, que s’hi giri d’esquena i no la veurà». El poble s’anà tranquil·litzant, i durant una pila de mesos no hi hagué cap novetat. Desgraciadament un estudiant d’Heidelberg, que s’encaminava a la Universitat, s’aturà abans-d’ahir en el «Bou Gras», a fer-hi nit. Era fill d’un pastor. ¿Com suposar que el fill d’un pastor tindria la dèria de penjar-se a la barrella d’una mostra, només que perquè un senyor gros i un militar s’hi eren penjats? S’ha de convenir, mestre Christian, que la cosa no era gaire probable; tals raons no us haurien pas semblat suficients a vós, ni a mi tampoc. Doncs bé…\n—Prou, prou! —vaig exclamar—. És horrorós! Jo endevino en el fons de tot això un espantós misteri. No és la barrella, no és la cambra…\n—¿Sospitaríeu, per ventura, de l’hostaler, l’home més honrat del món i membre d’una de les famílies més antigues de Nuremberg?\n—No, no: Déu em guardi de fer judicis temeraris; però abismes hi ha que un hom no gosa sondejar amb la mirada.\n—Teniu raó que us sobra —va dir en Tubac, estranyat de la meva exaltació—. Valdrà més que parlem d’altres coses. A propòsit, mestre Christian: i el nostre paisatge de Santa Odila?\nAquesta pregunta va transportar-me al món positiu. Vaig ensenyar al marmanyer la tela, que ja era acabada. El negoci quedà ajustat de seguit, i en Tubac, molt satisfet, davallà l’escala, tot encomanant-me que no pensés més en l’estudiant d’Heidelberg.\nDe bona gana hauria seguit el seu consell; però, quan el dimoni es barreja en els nostres tràfecs, no és pas fàcil desempallegar-se’n.\nEn la soledat tots aqueixos successos es representaren en el meu esperit amb una lluïdesa esborronadora.\n—La vella és la causa de tot —vaig dir-me—. Ella sola ha meditat aqueixos crims i ella sola els ha consumats; però, per quin medi? Haurà recorregut solament a l’astúcia o s’és valguda, potser, de la intervenció de poders invisibles?\nM’anava passejant per la meva cofurna. Una veu interior em deia a clams: «No en va el cel t’ha permès veure com la Fledermausse contemplava l’agonia de la seva víctima; no en va l’ànima del pobre jovencell ha vingut a despertar-te en forma d’una papallona nocturna. No! No endebades!… Christian, el cel t’imposa una terrible missió. Si no la compleixes, tem que no caiguis tu mateix en els filats de la vella. Tal volta en aquest moment està preparant ja ses teles en les tenebres».\nDurant molts de dies aqueixes imatges em perseguiren sens treva. Vaig perdre la son; no tenia habilior de fer re; el pinzell em queia de la mà, i, cas espantós!, algunes vegades vaig sorprendre’m visurant la barrella amb complaença. En fi, no podent contenir-me, vaig llençar-me un dia escales avall, saltant els graons de quatre en quatre, i vaig catxar-me darrere la porta de la Fledermausse per descobrir son fatal secret.\nD’ençà d’aleshores no em vaig donar un dia de repòs, anant sempre a la saga de la vella, sotjant-la, procurant no perdre-la de vista. Però era tan astuta, tan fina de nas, que, sense ni tan sols entregirar-se, m’endevinava al seu darrere, i sabia que li seguia les petges. Això sí, feia com si no se n’atalaiés: anava a plaça o a la carnisseria com una bona vella qualsevulla, solament que apretava el pas i borbollejava entre dents.\nAl cap d’un mes vaig comprendre que amb tal sistema no em seria pas possible assolir el meu objecte, i aquesta convicció m’omplí d’una tristesa inexplicable.\n—Què fer? —em deia—. La vella endevina els meus projectes, viu a l’aguait, tot em falla, tot! Oh vella malvada, ja creus veure’m a l’extrem del teu llinyol!\nA còpies de preguntar-me «què fer, què fer?» va acudir-se’m una idea lluminosa. La meva cambra dominava la casa de la Fledermausse, sinó que no hi havia cap lluerna per aquell costat: vaig sollevar lleument una pissarra, i ningú pot figurar-se la meva alegria quan vaig veure tot l’antic casalot al descobert.\n—A la fi te tinc! —vaig exclamar—. Ja no te m’escapes! Des d’aquí ho veuré tot: tes anades, tes vingudes, els costums de la mostela en el seu catau. Tu no et recelaràs pas d’aquest ull invisible, d’aquest ull que sorprèn el crim en el mateix moment de néixer. Ah! La justícia va a poc a poc, però ve que arriba.\nRes tant sinistre com aquella lloriguera vista des de el meu guipador: un pati pregon, d’amples lloses emmolsades; en un dels angles, un pou d’aigües corrompudes, que feien por de mirar; ací, una escala de cargol; allí, al fons, una galeria amb barana de fusta; sobre la balustrada, roba vella, l’entaia2entalla d’una màrfega; en el primer pis, a mà esquerra, la pedra d’un xuclador, que indicava la cuina; a la dreta, les altes finestres de l’edifici, que donaven al carrer; alguns testos amb flors resseques: tot ombrívol, esquerdat, humit.\nEl sol no penetrava sinó una o dues hores al dia en aquella claveguera; després l’ombra anava pujant i la llum es trencava en losanges sobre la paret decrèpita, sobre el balcó corcat, sobre les vidrieres entelades. Torbellins d’àtoms giravoltaven en els raigs d’or, sense que els mogués un alè d’aire. Oh! Era ben bé l’estatge de la Fledermausse: ella havia de trobar-s’hi a pler.\nTot just haguí fetes aqueixes reflexions, la vella entrà. Venia de la plaça. Vaig sentir com grinyolava la feixuga porta. Després aparegué la Fledermausse amb el seu cistell. Semblava fadigada, amb prou feines podia tornar el respir. Els guarnits de la gorra li penjaven sobre el nas. Engrapant amb una mà la barana, va anar pujant l’escala.\nFeia una calor ofegadora. Era precisament un d’aqueixos dies en què tots els insectes, els grills, les aranyes i els rantells fan ressonar les velles casotes amb llurs sorolls de raspes i trepants soterranis.\nLa Fledermausse travessà lentament la galeria com una fura que se sent a casa. Restà més d’un quart a la cuina, i després va sortir a estendre la seva roba i a donar un cop d’escombra als escalons, on hi havia alguns brins de palla. Finalment, va aixecar el cap i es posà a resseguir el sostre amb els seus ulls verds, cercant, furategant amb la mirada.\nPer quina estranya intuïció sospitava quelcom? No ho sé; però vaig abaixar tot dolçament la pissarra i vaig renunciar a l’aguait per aquell dia.\nL’endemà paregué que la Fledermausse estava confiada. Una clapa de llum es retallava en angle sobre la galeria.\nTot passant, la vella atrapà una mosca al vol i va oferir-la delicadament a una aranya instal·lada en un racó del sostre.\nL’aranya era tan grossa, que la vaig veure, a pesar de la distància, baixar escaló a escaló, escorre’s després al llarg d’un fil, com una gota de verí, agafar la presa d’entre les mans de la bruixa i remuntar ràpidament. La vella quedà mirant-la amb molta d’atenció; els seus ulls es mig aclucaren, esternudà, i va dir-se ella mateixa amb to mofeta:\n—Déu us valga, la bella; Déu us valga.\nDurant sis setmanes res poguí descobrir sobre el poder de la Fledermausse. Tan aviat pelava patates, asseguda sota el porxo, tan aviat estenia la seva roba a la balustrada… A voltes la vegí filar; però no cantava mai, com solen fer les bones velles amb aquella veu trontollosa que tan bé lliga amb la roncadera del torn.\nVivia enmig del silenci. No tenia gat, company predilecte de les jaies solteres. Cap pardal venia mai a posar-se sobre els ferros de sa llar. Els coloms, al passar per damunt del seu pati, semblava que batien l’ala més de pressa. S’hauria dit que tots els sers tenien por de sa mirada.\nSols l’aranya estava a pler en sa companyia.\nNo m’explico la paciència que vaig tenir durant aquelles llargues hores d’observació: res em cansava, res m’era indiferent: al més petit soroll aixecava la pissarra: la meva curiositat, estimulada per una por indefinible, no tenia límits.\nEn Tubac se’m queixava.\n—En què dimontri passeu el temps, mestre Christian? —em deia—. Abans em donàveu quelcom cada setmana: ara, amb prou feines cada mes. Ditxosos pintors! Ja és ben encertat allò que es diu: peresós com un pintor. Així que han arraconat alguns kreutzers, es fiquen les mans a les butxaques i vinga dormir!\nJo mateix començava a descoratjar-me. Ja podia mirar, ja podia sotjar, no descobria res d’extraordinari. El cor se m’abellia a creure que tal volta la vella no era tan perillosa com això; que qui sap si l’injuriava amb les meves sospites; en una paraula, l’anava disculpant; però una tarda, que, amb l’ull aplicat a la meva lluca-mira, m’entregava a tan benèvoles reflexions, l’escena canvià de cop i volta.\nLa Fledermausse passà per la galeria amb la rapidesa d’un llamp. No era la mateixa: anava tota dreta, barrativada, la mirada fixa, el coll estirat; marxava a grosses gambades; sos cabells grisos flotaven al vent darrere seu. «Hola, hola! —vaig dir-me—. Novetats tenim. Alerta!» Però les ombres davallaren sobre el casalàs, els sorolls de la ciutat s’extingiren, el silenci regnà.\nM’anava a ficar al llit, quan, donant un cop d’ull a la lluerna, vaig reparar que hi havia llum a la finestra del davant. Un viatger ocupava, doncs, la cambra del penjat.\nAleshores totes les meves temences s’esparpillaren. Es comprenia l’excitació de la Fledermausse: ensumava una víctima.\nNo vaig poder dormir en tota la nit. El cruixir de la palla, el rosec d’una rata a la teulada, em feien venir fred. M’aixecava, m’enfilava a la finestra, escoltava. El llum del davant era apagat. En un d’aqueixos moments d’ànsia punyenta, sia il·lusió, sia realitat, creguí veure la vella bruixa guaitant, parant l’orella com jo mateix.\nPassà la nit, el dia grisejà en els meus vidres… A poc a poc els sorolls, els moviments de la ciutat, anaren alçant-se. Rendit de fadiga i d’emocions, em vaig tot justament aleshores adormir; però el meu son fou curt: a les vuit ja m’era instal·lat al meu observatori.\nEll no semblava pas que la Fledermausse hagués tinguda la nit menys tempestuosa que la meva. Quan va sortir a la galeria, una pal·lidesa moradenca cobria ses galtes i son magre clatell. No duia sinó la camisa i uns faldillots de llana. Alguns blens de cabells d’un gris roig queien sobre ses espatlles. Va mirar cap al meu indret amb aire somniador; però no va reparar res: en altres coses pensava.\nDe sobte davallà l’escala, després d’haver deixat les sabates a dalt. Sens dubte anava per assegurar-se de si la porta de baix era ben tancada. De seguida va tornar; pujà bruscament, entrospassant tres o quatre escalons a cada gambada. Estava espantosa. Es precipità a la cambra veïna; vaig sentir un soroll com de la tapa d’un gros bagul deixada caure de cop. Després la Fledermausse aparegué en la galeria, arrossegant un maniquí, i aquell maniquí portava una vestimenta igual que la de l’estudiant d’Heidelberg.\nAmb una destresa admirable la vella va suspendre aquell objecte horrible a la biga de la porxada voladissa, i, per contemplar-se’l, descendí al pati. Un esclat de refrenat riure s’escapà del seu pit. Semblava boja: pujà altre cop, tornà a baixar, i cada volta llençava nous crits i noves riallades.\nSe sentí un soroll a la porta. La vella pegà bot, desenganxà el maniquí, va endur-se’l, reaparegué de seguit, i, repenjada sobre la barana, amb el coll estirat i els ulls espurnejants, escoltà. El soroll va allunyar-se. Ella respirà amb amplitud i els músculs de sa cara es distengueren: acabava de passar un carruatge.\nLa bruixa havia tingut por.\nLlavors va ficar-se altra volta dintre la cambra i altra volta vaig sentir tancar el bagul.\nTan original escena confonia totes les meves idees. Què venia a significar aquell maniquí?\nVaig refermar l’atenció.\nLa Fledermausse acabava de sortir amb el seu cistell. Vaig acompanyar-la amb la vista fins al tombant del carrer. Havia reprès el seu aire de vellota tremolanta, feia els passos curtets, i de tant en tant entregirava la cara per mirar al seu darrere, a cua d’ull.\nCinc llargues hores restà a fora. Jo, mentrestant, anava, venia, meditava; el temps se’m feia insuportable; el sol caldejava les pissarres i m’abrusava el cervell.\nEn això vegí a la finestra el brau home que ocupava la cambra dels tres penjats. Era un bon pagès del Nassau, amb gran tricorni, l’armilla d’escarlatina i una fesomia riallera, oberta. Fumava tranquil·lament la seva pipa d’UIm sense recelar-se de res. Em varen venir ganes de cridar-li: «Alerta, bon home! Pareu ment que la vella no us ullprengui. Desconfieu!» Però així com així no m’hauria entès.\nVers les dues la Fledermausse tornà a entrar. Féu amb la porta un estrèpit que retrunyí fins al fons del vestíbul. Després, sola, ben sola, aparegué en el pati i s’assegué en el primer graó de l’escala. Es posà al davant el seu cistellàs i en tragué, primerament, uns quants paquets d’herbatges, alguns llegums; després, una armilla vermella; després un tricorni plegat, una jupa de vellut bru, unes calces de pelfa, un parell de mitjasses de llana: tot el vestuari del pagès del Nassau.\nEm vingueren esbalaïments… Passaven flamarades davant dels meus ulls.\nVaig recordar-me d’aquells precipicis que atrauen amb un poder irresistible; d’aquells pous que havia sigut precís terraplenar perquè la gent s’hi precipitava; d’aquells arbres que havia calgut aterrar perquè la gent anava a penjar-s’hi; d’aquella mena de contagi de suïcidis, assassinats i rapinyes en certes èpoques i per medis determinats; d’aquella estranya seducció de l’exemple, que fa badallar perquè es veu badallar, sofrir perquè es veu sofrir, matar-se perquè altres es maten, i els cabells se m’adreçaren d’espant.\nCom la Fledermausse, criatura vilíssima, l’havia poguda endevinar una llei tan fonda de la naturalesa? Com havia trobat maneres d’explotar-la en profit de sos instints sanguinaris? Heus aquí una cosa que jo no podia pas comprendre, una cosa que sobrepassava tota la meva imaginació; però, sense penetrar més endins en aquest misteri, vaig resoldre de moment tornar la llei fatal contra la mateixa vella, atraient-la al seu propi llaç. Quantes de víctimes innocents no clamaven venjança!\nVaig posar-me, doncs, a l’obra. Vaig seguir totes les cases de robavellaires de Nuremberg, i al vespre arribí a l’hostal dels tres penjats amb un farcell enorme sota l’aixella.\nEn Nickel Schmidt em coneixia de temps, per motiu d’haver jo fet el retrat de la seva dona, que era una grossa comare braument apetitosa.\n—Hola, mestre Christian! —digué, tot estrenyent-me la mà—. Quin bon vent us porta? A qui dec el goig de veure-us?\n—Estimat senyor Schmidt, desitjo ardentment fer nit en aquella cambra.\nÉrem als ombracles de l’hostal i vaig indicar la cambra verda. El bon home em mirà amb desconfiança.\n—Oh! No temeu re —vaig saltar—; no tinc cap desig de penjar-me.\n—Enhorabona, enhorabona! M’hauria sabut greu… un artista del vostre mèrit… I ¿per quan voleu aqueixa cambra, mestre Christian?\n—Per aquesta nit.\n—Impossible! Està ocupada.\n—El senyor pot entrar-hi tot de seguit —va fer una veu darrere nostre—. No hi paro més.\nVàrem girar-nos sorpresos. Era el pagès del Nassau, amb el seu gran tricorni al clatell i el seu paquet de roba al capdamunt del bastó de viatge. Acabava de saber l’aventura dels tres penjats i tremolava d’enuig.\n—Belles cambres les vostres! —exclamà, tartamudejant—. És que… és que… és un homicidi ficar-hi ningú… És un assassinat! Mereixeríeu galeres!\n—Anem, anem, calmeu-vos —va dir l’hostaler—. El cert és que tot això no us ha pas privat de ben dormir.\n—Per fortuna havia resades les meves oracions de la nit —exclamà l’altre—; i, si no, on seria?… On seria?\nI s’allunyà, aixecant les mans al cel.\n—Està bé, doncs: heus aquí la cambra descompromesa —va dir mestre Schmidt—. Però, ep!, ara no aneu a jugar-me cap mala partida.\n—Més dolenta fóra per a mi, estimat senyor.\nVaig entregar el meu farcell a la minyona i vaig instal·lar-me provisionalment entre els bevedors.\nTemps hi havia que no m’era sentit tan tranquil, tan content d’ésser al món. Després de tantes inquietuds, estava a punt d’assolir el meu objecte; l’horitzó semblava aclarir-se, i, per altra part, jo no sé quin formidable poder venia a la meva ajuda. Vaig encendre la meva pipa, i, amb un colze sobre la taula i un xop al meu davant, vaig escoltar el cor de Freyschutz, executat per una banda de Zigeiners del Schwartz-Wald. La trompeta, el corn de caça i l’oboè, ara l’un, ara l’altre, s’emportaven el meu cor a travers d’ensomnis vagarosos, i més d’un cop, a l’esparpillar-me per mirar quina hora era, vaig preguntar-me si tot allò que em succeïa no era també un somni. Però quan el watchmann vingué a pregar-nos que evacuéssim la sala, altres més greus pensaments ocuparen la meva ànima, i, tot capficat, vaig seguir els passos de la Carloteta, que em precedia amb la palmatòria a la mà.\nPujàrem l’escala amb les seves voltes i revoltes fins al tercer pis. Allí la minyoneta m’entregà el llum, tot indicant-me una porta.\n—És aquella —va dir, cuitant a esmunyir-se escales avall.\nVaig obrir. La cambra verda era una cambra d’hostal com totes les altres: el sostre molt baix i el llit molt alt. Amb una ullada vaig explorar l’interior; després, vaig esquitllar-me cap a la finestra.\nRe de particular oferia encara la casa de la Fledermausse, solament que al fons d’una gran peça fosca brillava un llum, sens dubte una llumeneta vetlladora.\n—Bé —vaig dir entre mi, estenent la cortina—; tinc tot el temps necessari.\nVaig obrir el meu farcell, vaig posar-me una coforra de dona amb amples guarnits, i, armat d’un carbó, vaig instal·lar-me davant del mirall per pintar-me arrugues. Aquest treball se m’endugué una hora grassa. Però després que m’haguí vestit la roba i el gran xal, vaig fer-me por a mi mateix: la Fledermausse era allí, m’esguardava des de el fons del mirall.\nEn aquell moment el watchmann cantava les onze. Vaig arranjar a correcuita un maniquí que havia portat, engiponant-li un vestuari igual que el de la bruixa, i vaig apartar una mica la cortina.\nDesprés de tenir tan estudiada la vella i de conèixer la seva astúcia infernal, la seva prudència i la seva habilitat, certament res no em devia sorprendre, i, a pesar de tot, vaig agafar por.\nAquell llum que havia reparat al fons de la cambra, aquell llum immòbil, projectava aleshores la seva groguenca resplendor sobre el maniquí del pagès del Nassau, el qual, arrupit a la vorada del llit, el cap tombat sobre la pitrera, el gran tricorni abatut a la cara i els braços penjants, semblava submergit en la desesperació.\nL’ombra, governada amb un art diabòlic, no deixava veure més que el conjunt de la figura: l’armilla roja i sis grossos botons es destacaven solament de les tenebres; però el silenci de la nit, la immobilitat completa del personatge i el seu aire mústic i abatut, devien emparar-se de la imaginació d’una manera inaudita. Jo mateix, amb tot i estar previngut, vaig sentir fred als ossos. Què fóra estat, doncs, d’un pobre camperol sorprès d’improvís? S’hauria terroritzat, haguera perdut l’esma, i l’esperit d’imitació hauria fet el restant.\nTantost descorreguí la cortina, vaig veure la Fledermausse a l’aguait darrere els seus vidres.\nElla no m podia veure. Vaig entrebadar dolçament la finestra. La finestra del davant s’entrebadà. Després va semblar-me que el maniquí s’aixecava a poc a poc i avançava cap a mi; jo vaig avançar també, i, agafant la palmatòria amb una mà, vaig obrir amb l’altra, de cop i volta, les dues batents.\nLa vella i jo estàvem cara a cara. Ella, ferida d’estupor, havia deixat caure el seu maniquí.\nLes nostres mirades es creuaren amb igual terror.\nElla va estendre el dit: jo vaig estendre el dit; va moure els llavis: vaig moure els llavis; exhalà un profund sospir i es recolzà: vaig recolzar-me.\nNo puc dir tot el que aquesta escena tenia d’espantosa. Participava del desvari, de l’esgarriament, de la bogeria. Hi havia lluita entre dues voluntats, entre dues intel·ligències, entre dues ànimes, cada una de les quals volia anorrear l’altra, i, en aquesta lluita, la meva portava l’avantatge. Les víctimes batallaven per mi.\nDesprés d’haver imitat durant alguns segons tots els moviments de la Fledermausse, em vaig treure una corda del dessota la jupa i la vaig estacar a la barrella.\nLa vella m’anava contemplant bocabadada. Vaig entollar-me la corda al coll.\nSes nines de lleó s’il·luminaren, son rostre es descompongué.\n—No! No! —va fer amb una veu xiulosa—. No!\nJo vaig prosseguir la meva obra amb la impassibilitat del botxí.\nAleshores la ràbia s’apoderà de la Fledermausse.\n—Vella boja! —udolà, redreçant-se i amb les mans crispades sobre l’ampit—. Vella boja!\nNo li vaig pas donar temps de continuar: apagant de sobte, amb una bufada, el meu llum, m’ajupí a tall d’un home que vol prendre una embranzida vigorosa, i, agafant el maniquí, vaig passar-li la baga escorredora pel coll i vaig llençar-lo a l’espai.\nUn crit terrible travessà el carrer.\nDesprés tot reentrà en el silenci.\nLa suor em regalimava pel front. Vaig escoltar estona i més estona. Al cap d’un quart d’hora vaig sentir lluny, molt lluny, la veu del watchmann, que cridava: «Habitants de Nuremberg, mitjanit… mitjanit caiguda».\n—Ara la justícia queda satisfeta —vaig mormolar—. Les tres víctimes estan venjades. Senyor, perdoneu-me!\nHavien transcorregut com a cosa de cinc minuts des de el darrer crit del watchmann i acabava de veure que la bruixa, atreta per la seva imatge, es tirava daltabaix de la finestra amb la corda al coll i quedava sospesa a la barrella. Vaig reparar com el tremolí de la mort ondulava per sobre els seus ronyons, i com la lluna, tota calma, tota silenciosa, sobreeixint de la teulada, reposava els freds i pàl·lids raigs sobre el seu cap escabellat.\nTal com havia vist el pobre jovencell, així vaig veure la Fledermausse.\nL’endemà tot Nuremberg sapigué que la rata penada s’havia penjat.\nAquest va ésser l’últim succés d’aqueixa mena en el carrer de Minnesänger.


Televisió Vilanova deixarà d’emetre el 30 de setembre - vilanovainformacio.cat - Portal de Comunicació de Vilanova del Camí\nTelevisió Vilanova deixarà d’emetre el 30 de setembre\nTelevisió Vilanova deixarà d’emetre continguts a partir del dia 30 de setembre. Aquesta és la decisió que ha pres el govern de Vilanova del Camí després que a la darrera sessió plenària prosperés una moció d’Independents per Vilanova – Veïns amb Veu, demanant el tancament de la televisió digital.\nL’alcalde Joan Vich, que sempre ha defensat els mitjans públics, no comparteix la idea del tancament, però respecta, diu, <<com no pot ser d’una altra manera>>, la decisió del Ple.\nJoan Vich assegura que el tancament de la televisió vilanovina, que emet en digital des de 2010 però que té una trajectòria de més de 17 anys, perjudica el municipi, però sobretot perjudica les entitats.\nVich assegura que amb el tancament de TV Vilanova <<es perd també part del nostre patrimoni col·lectiu i l’esperit cohesionador i de coneixement del municipi, la seva cultura i tradicions>>. Elements tots ells que <<la televisió contribuïa a engrandir i enfortir>>, afegeix l’alcalde.\nAmb el tancament de TV Vilanova desapareix l’oferta pública de televisió a la comarca de l’Anoia, després que a primers d’any deixés d’emetre Conca TV, el canal públic de TDT de la comarca.\nAvui dijous, TV Vilanova emet novament el reportatge de la Festa Major i a partir de demà divendres i fins dilluns, té previst emetre l’edició setmanal de l’Informatiu. A partir de dilluns, us oferirà una crònica dels actes de la Festa Major 2012 de Vilanova del Camí, i dijous de la setmana vinent, 27 de setembre, el darrer informatiu de la cadena.\nEtiquetes: ActualitatAjuntamentTV Vilanova\nS’inicia la campanya informativa policial de control de velocitat\nInformatiu de Ràdio Nova de dijous 20 de setembre de 2012\nPle Extraordinari del 9 de juny de 2020


Target, Fran��a 2017: Els 20 millors lloguers de la categoria Lofts a Target, Fran��a - Airbnb\nElegant, amb un toc modern. Aquest loft té un menjador amb una cuina, una habitació i un bany. espai tranquil i lluminós en un elegant edifici equipat amb ascensor. Tot l'apartament està a disposició dels hostes. Estic sempre disponible per fer els meus hostes estada una especial! respostes ràpides a qualsevol sol·licitud i amabilitat per fixar cada petit problema que pugui ocórrer ;-) Molt bona zona situada entre l'estació de tren de Termini i el Coliseu, ben moblat amb transport públic, bars i botigues\n"Set mesos", té una història de vicissituds en la desaparició de l'antic carreró prop del Temple Jing'an. Fundada el 1912, un darrere l'altre, vell i ple de vigor casa antiga shikumen, una vegada que el Gran Masters Zhang Binglin, poeta Xu Zhimo, la generació d'una dona amb talent bellesa LiuXiaoMan, poeta indi Rabindranath Tagore, escriptor Zhou Jian, actor de cinema Hu Die, Yan juny, lloc per viure cal·lígraf Wu Qingxia i altres celebritats de la cultura. A l'altre costat de la carretera té una daurades parets de color groc, l'estil rus del recinte firal de Xangai, Temple Jing'an aquí i només un tir de pedra de la perforació tirar endavant a la cúpula Xiangyang Lu, de l'Església ortodoxa, no lluny de la bulliciosa carrer Huaihai. Amb incrustacions través d'un ventilador en parets de ciment i altes finestres brillants, com si la història encara pot obtenir una visió d'aquest any va tenir lloc al carreró, amor petit o gran amor, o tacat la vida del barri. Córrer les cortines, apagar tots els llums, prendre un bany en una tassa de te o cafè, encendre el projector, seleccioneu un cinema favorits, nien al sofà suau, "mes qi" amb la seva felicitat robat la meitat d'un dia d'oci, cos i ment per una mica. vers de Xu encara està gravat a la paret: "ample mar o el cel buit no ho faig, sóc només un minut, només estic una mica de llum." "Set mesos" per dir a vostè: Si el temps no és vell i encara estem en la intersecció inicial trobada sorprès si el temps no somriure o vellesa encara estem somiant amb una creuen millor sincerament en els contes o simplement no obsessionada si, en el món real les vicissituds del temps i potser la seva pròpia melodia lentament potser altres En set mesos enrere una memòria del temps.\n"Teatre de set mesos de nou en línia\nA prop de l'estació de metro Jing'an Temple, ubicat al carrer Yan'an (913 Lane) i Julu Road (626 Lane) el medi.\nUn àtic de luxe amb banyera d'hidromassatge privada única troba un gran jardí al terrat! Aquest lloc té el disseny, la privacitat, encant artístic. Situat 20 minuts de tots els llocs turístics i jacuzzi calenta disponibles per al seu ús privat - Praga pot ser millor?\nAquest apartament és ideal per a una parella que ve per a una escapada romàntica, l'artista busca els amants del ioga inspiració o terrats disposades a dedicar temps a la diversió en una ciutat històrica de Praga. L'espai interior té 47 sq. T. amb sostres alts i espai a l'aire lliure de 165 metres quadrats inclou Banyera d'hidromassatge, seients, llits de sol, il·luminació i plantes.\ndistricte de Žižkov és sovint considerat com el més modern districte de Praga amb pubs locals, cafès, restaurants i botigues vintage fresc. No és el centre turístic! És una zona residencial de Praga accessible amb tramvia a Praga 1 (Plaça de Venceslau) dins de 15-20 minuts.\nRegistre d'entrada flexible, generalment a les 5 pm en funció de la disponibilitat de la persona que fa la neteja i el temps acabo treballant poseu-vos en contacte amb mi si cal que arribeu abans de les 17:00. Loft és de 1000 peus quadrats (100 metres Carré) situen obliquament Basílica de Notre Dame 4 minuts a peu de l'estació de metro, molt encantador, paret de maó, 10 peus d'altura finestres gegants, 12 peus sostres alts, molt lluminoses, totalment centenària renovat edifici, ascensor, aire condicionat, cuina equipada, electrodomèstic complet\nEl sostre alt i grans finestrals que proporcionen una llum natural abundant natural i dóna una gran sensació de benestar, és rar i molt agradable per a un centenari edifici té ascensor per transportar equipatge i els aliments\nAquí és on vostè vol viure a Mont-real, diverses galeries d'art, restaurants, botigues, a 5 minuts dels espectacles de veïns, a 5 minuts del centre de la ciutat\nLoft amb un munt de personalitat i consciència ambiental! Situat en un pati tranquil i està molt cèntric, molt a prop de l'ambient nocturn dels Navigli. El meu golfes i roba es netegen exclusivament orgànica, de baix impacte, els detergents. Porta Ticinese, Bocconi, Naba i Tortona són a 10 minuts a peu. 20 minuts a peu de la catedral. Tramvia 9 i 3 parades són a la porta. Fàcilment amb capacitat per a 4 (1 lloc extra al llit plegable). 10 minuts a peu del metro Green (Porta Genova)\nloft lluminós i assolellat, situat en un tranquil pati. Particularment adequat per persona al·lèrgica ja que tant la plana i la roba es renten amb detergents VERD lliure de productes químics nocius. L'animada vida dels Navigli i Darsena (els vells canals i molls de Milano) són només 200 metres de distància, no es poden trobar restaurants i bars que satisfaran tots els gustos. La zona és el punt de partida perfecte per gaudir de la Setmana del Disseny a Via Tortona.\nbarri molt actiu. llocs a prop per menjar qualsevol tipus de cuina (italià, pizza, asiàtic, americà, àrab, fusió) i tenen una bona beguda per a l'aperitiu típic milanès. A prop dels carrers comercials de Corso di Porta Ticinese i Via Torino. Universitat Bocconi i Acadèmia NABA són a prop. aparcament privat obert 24/7 i situat a 50MT, supermercat i farmàcia a 100 metres. Es pot caminar al Duomo, en només 20 minuts passant per l'històric barri de Porta Ticinese i la basílica de Sant Llorenç, o simplement agafar el tramvia 3 per un viatge encara més ràpid. L'estació de metro més propera és Porta Genova en la línia verda. Per a la casa i de la música electrònica aficionats TOM / L'arxiu i Volt clubs són molt a prop. Molts amics de la mina de DJ en clubs al voltant de la ciutat de manera que només em demanen el lloc més fresc!\nL'esmorzar està inclòs en el preu de: fresc cafè, llet, cereals, formatge, pernil, fruita, pa, melmelada, etc. El nostre lloc és a prop del lloc d'interès Schloss Charlottenburg i la cerveseria local Brauhaus Lemke. T'encantarà el nostre lloc a causa de la llar de foc, terrassa coberta i la lletjor. El nostre lloc és perfecte per a parelles, aventurers en solitari, i els viatgers de negocis que té conferències a l'Messe Nord / ICC.\nA prop dels jardins de Schloss Charlottenburg, el riu i una gran varietat de bars i restaurants a la ciutat de West / Kurfürstendamm.


Origen | Som XXI aps Sadako\nPer què vam escollir aquesta entitat?\nAl principi de tot, vam mirar totes aquelles entitats que oferien serveis els quals ens interessaven però no tota la gent del grup es posava d’acord, ja que ens agradaven temes bastants diferents. Alguns dels serveis que més ens agradaven era cuidar nens amb discapacitat, cuidar a gent gran i ajudar a nens amb els deures.\nLa primera entitat amb la que vam contactar va ser “El casal dels infants” on voliem ajudar als nens de barris més pobres a fer els deures o ajudarlos amb el seu futur. Després de dos mesos d’espera, ens van proposar un tema que no ens gradava gaire i vam buscar altres entitats.\nLa segona entitat es deia “AMPA del niu” i en aquesta es cuidaven a nens amb discapacitat. Al principi pensavem que era una cosa fàcil però la noia de l’entrevista ens demanava moltes hores a la setmana però nosaltres no podiem saltar-nos tants dies de classe, ademés que cuidar nens amb dicapacitat és molt difícil.\nLa última entitat amb la qual hem contactat va ser “El projecte Radars” que traballa ajudant a la gent gran. Ens sembla el tema més adecuat per a nosaltres ja que és fàcil de dur a terme i no ens demanen tantes hores (per tant no perdem tantes hores de classe).\nHem estat buscant una entitat, perquè preferim unir-nos a una que no pas fer-ho pel nostre propi compte. Al principi no sabíem molt bé sobre què treballar, teníem pensat treballar en un hospital, amb persones grans o bé amb nens petits en una escola, casal…\nAl final després d'estar buscant i debatent vam trobar que podríem unir-nos al centre obert del Raval, que després de posar-nos en contacte amb ells vam decidir de fer una entrevista a finals de mes per tal de decidir que faríem en el nostre projecte.


Gelosia - decomat\nPortada » Materiales » Cerramiento » Gelosia\nLa Gelosia és un enreixat de llistons que es posa a una finestra, balcó o altra tipus d’obertura, darrera la qual hom impedeix ser vist però permet veure i deixa penetrar la llum i l’aire.\nNormalment és de fusta, però pot ser d’altres materials com fusta sintètica, plàstic pvc rígid, vidre, alumini, metall o inclús de pedra o altres materials d’obra.\nHervent és una finestra formada per lames horizontals de vidre. Hervent una finestra de mòduls basculants de tancament hermètic; la totalitat dels mòduls s’obren cap al exterior per no envair l’espei interior, desplaçant constantment el seu eix de gir. El desplaçament dels punts de gir permet que quedi un espai per facilitar la neteja dels vidres.\nEns aplicacions domèstiques s’acostuma a posar en cuines i banys. En aplicacions industrials, empresarials i edificis públics s’utilitza en lluernaris, murs cortina i ventilació de locals.\nPer tal de obtindre unes millors condicions d’aïllament tant acústic com tèrmic també es pot subministrar amb vidre de cambra.\nPermet ventilar amb facilitat ja que s’obtè una superficie de ventilació gran sense envair l’espai interior.\nTambé cada lama pot articular-se de forma que la part superior abati cap a dins, mentre que la part inferior ho fagi cap a fora. . Les lames encaixen amb un ribet de vinil extruït per tal que les lames ajustin hermèticament.\nLes seves excel·lents condicions de hermeticitat, facilitat d’instal·lació, adaptabilitat a qualsevol tipus d’obra, converteixen la Gelosia en un element important a tenir en compte a l’hora d’escollir materials i tancaments\nL’obertura de la finestra pot ser:\nPivotant: que pivoten en un marc comú de forma simultània.\nLliscant o cerredissa:\nPivotant en L:\nPivotant en V:\nL’accionament es pot realitzar amb comanament a distànica elèctric o manual\nLa gelosia Alucelex ha estat estudiada i concebuda per assolir els objectius d’ombra, llum i visibilitat. L’ample de les lames és de 140 mm.\nLes lames es poden colocar en sentit horitzontal o vertical, amb els corresponents dispositius d’accionament, bé siguin manuals sobre l’element o a distància per poder ser accionat des de l’interior, de forma manual o a motor elèctric.\nLes ventatges de la gelosia Alucelex:\n– evita la colocació de reforçaments an amples que ho precisen.\n– duradera davant inclemències temps.\n– possibilitat ilimitada de colors\nEs subministra en 4 colors RAL (blanc, gris anoditzat, RAL 7031 i 1015)


October 21, 2018 (Tot el dia)\nJornada esportiva solidària\nNovember 09, 2018 (17:10)\nTutoria sobre els màrtirs\nDivendres, 19 d'octubre, els alumnes d'ESO i Batxillerat han dedicat la sessió de tutoria a conèixer les històries personals dels 12 màrtirs de la Congregació San Pedro Ad Vincula que seran beatificats el proper 10 de novembre. Han realitzat diferents murals a partir d'un joc de pistes.\nPubliquem un àlbum amb imatges de la tutoria. Com sempre, poden accedir-hi clicant directament sobre la imatge, a Galeria Multimèdia --> Àlbums de fotos o també a Últims àlbums, a la part esquerra de la pàgina d'inici.\nAjornament dels VirsaGAMES\nLa previsió meteorològica ens obliga a anul·lar l'activitat VirsaGAMES prevista per demà divendres 19 d'octubre. La postposem pel divendres 9 de novembre.\nAlumnes d'Economia de 4t d'ESO\nJose Ordóñez - Professor d'Economia 4t d'ESO\nParc d'activitats al pati gran patrocinat per l'AMPA de l'escola\nAquest curs tenim al pati gran de l’escola un parc d’activitats que ens agrada moltíssim. Els alumnes de primària ja l’hem pogut estrenar i estem molt contents. Gràcies AMPA de l’escola!!!!\nSINODEJANT: Sant Feliu amb el Sínode\nBenvolgudes famílies, us volem informar que, durant aquest mes d’octubre, l’Església de Roma està celebrant el Sínode sobre els Joves (una reunió de tots els Bisbes de l’Església catòlica del món a Roma). Per estar informats de tot el què va succeint el Bisbat de Sant Feliu ha creat la pàgina: santfeliujove (enllaç). Us animem a entrar-hi i veure les novetats.\nIgualment s’està preparant una activitat com a gest de comunió amb els Bisbes reunits a Roma. Aquesta trobada es realitzarà el proper divendres 19 d’octubre sota el títol Sinodejant. L’activitat començarà a la parròquia de Sant Vicenç dels Horts i, caminant pel riu, arribarà a una Parròquia de Sant Boi per poder experimentar el pelegrinatge acompanyat d’una pregària i un sopar (cadascú es porta el seu). Un enllacem el formulari d’inscripció (enllaç).\nUs animem a participar.\nDOMUND 2018: Canvia el món\nEl 21 d'octubre es celebra el Diumenge Mundial de les Missions (DOMUND) amb el lema "Canvia el món". El Domund és una Jornada universal que es celebra cada any a tot el món, el penúltim diumenge d'octubre, per donar suport als missioners en la seva tasca evangelitzadora, en el països de missió.\nEn el nostre món podem veure fàcilment canvis superficials, que deixen les coses com estaven, i altres de pitjors, perquè deriven d'accions injustes i que atempten contra la dignitat de l'ésser humà. Davant d'això, els missioners ens mostren que és possible un canvi "a millor", profund i real. Ells poden ser per a tots, i especialment per als joves, un referent de compromís i esperança; les seves vides constitueixen la prova palpable que un cor en el qual ha entrat Déu, amb tota la seva novetat i creativitat, pot canviar el món\nCliqueu sobre la imatge per veure el vídeo promocional de la campanya\nLes famílies d'Infantil i Primària han rebut una circular informativa sobre la Campanya DOMUND 2018.\nDurant aquests dies, es donarà a conèixer als alumnes la tasca dels missioners.\nTambé es convida als nens i nenes a fer una petita aportació, dels seus propis estalvis, per col·laborar en les necessitats de les missions.\nAquesta iniciativa pretén que els nostres alumnes prenguin consciència de l’esforç i a la vegada alegria que implica compartir amb qui ho necessita, els diners que haurien dedicat a comprar llaminadures, una joguina o compartir els seus estalvis.\nCada grup classe (des de P4 fins a 6è) construirà una petita guardiola per recollir els donatius que es faran arribar als responsables de la campanya del DOMUND.\nCom el curs passat, per tal que els infants no manipulin diners, es lliurarà un sobre per introduir els donatius.\nReconeixement a la Cursa Nocturna per la Salut a la 17à nit de l'esport a Sant Feliu\nL’Ajuntament de Sant Feliu de Llobregat, en el marc de la 17à nit de l’esport, ha fet una menció especial a la Cursa Nocturna per la Salut organitzada per l’ escola i l’AMPA Verge de la Salut - Fundació Privada Narcís Jubany. És un reconeixement a la promoció de l’esport solidari.\nCom ja sabeu, el fons recaptat amb les inscripcions es destina a la recerca del càncer infantil que porta a terme l'Hospital Sant Joan de Déu. Aquest curs celebrarem la quarta edició el dia 22 de març.\nVolem expressar el nostre agraïment als impulsors i organitzadors de la cursa i a tots els que la fan possible. Gràcies a tots!!!!\nMarxa nocturna Montserrat 2018\nPubliquem un àlbum amb les millors imatges de la tradicional caminada nocturna Sant Feliu - Montserrat organitzada per la nostra escola. Com sempre, poden accedir-hi clicant directament sobre la imatge, a Galeria Multimèdia --> Àlbums de fotos o també a Últims àlbums, a la part esquerra de la pàgina d'inici.\nActes Beatificació màrtirs de la Congregació San Pedro Ad Vincula\nPreinscripció Infantil, Primària i ESO per al curs 2017-2018\nPreinscripció Batxillerat concertat per al curs 2017-2018


Un home resulta ferit en un xoc amb dos vehicles implicats a l'N-340 a Bellvei\nL'afectat ha estat evacuat a l'Hospital del Vendrell\nActualitzada 08/10/2019 a les 10:02\nUn home ha resultat ferit en una col·lisió entre dos vehicles a l'N-340 al seu pas pel terme municipal de Bellvei, al Baix Penedès. L'afectat ha estat traslladat a l'Hospital del Vendrell en estat menys greu.\nL'accident s'ha produït a les 6.39h d'aquest dimarts, 8 d'octubre, al punt quilomètric 1.194 de l'N-340 al terme municipal de Bellvei. Per causes que es desconeixen, dos vehicles han impactat i una persona ha resultat ferida.\nEl Servei d'Emergències Mèdiques (SEM) ha evacuat amb pronòstic menys greu a l'afectat, un home, a l'Hospital del Vendrell. Fins al lloc ha acudit una ambulància i una patrulla dels Mossos d'Esquadra.\nComenta el contingut : Un home resulta ferit en un xoc amb dos vehicles implicats a l'N-340 a Bellvei


La Vall del Ges i el Bisaura: Forat Micó: Bellmunt per les cases el Serrat, Espaulella, Rabassola i la Teularia\nForat Micó: Bellmunt per les cases el Serrat, Espaulella, Rabassola i la Teularia\nAbans que res, deixeu-me explicar el disgust que agafo cada vegada que hi passo.\nCom bé sabeu, per dins el congost de Forat Micó hi passa una línia d'alta tensió. Les grans torres ja són un desgraciat complement del paisatge que allà hi trobem.\nDoncs resulta que per tal de prevenir incidents com incendis, manteniment o reparacions els cal -a la companyia elèctrica- poder tenir una accesibilitat amb vehicle fins a peu de com més torres millor. Això implica l'eixamplament d'alguns camins i corriols.\nI s'està fent una actuació al camí que va de sobre el salt d'aigua del Salt del Molí en direcció a la casa de pagès Espaulella. En l'actualitat s'ha eixamplat el camí de baixada que va des del coll de la creu d'Espaulella fins a baix la pista que marxa cap a la casa de Salgueda.\nDe moment està parat poc abans d'arribar al coll, però si continuen fins a peu de la propera torre d'alta tensió el desastre a la extraordinària raconada que allà s'hi troba serà irreparable. Una verdadera desgràcia. Ja s'han tallat uns grans i espectaculars faigs que hi havien, però destrossar el racó del Clot del Pollastre seria del tot imperdonable.\nBé, dit això anem per una nova caminada, aquesta en preparació:\nCaminada circular que amb sortida del poble de Sant Pere de Torelló ens portarà fins al santuari de Bellmunt, tot passant per les cases de pagès de El Serrat, Espaulella, Rabassola i La Teularia. Tot resseguint el perímetre de Forat Micó, passarem també per la Tosca de Degollats i el salt d'aigua del Salt del Molí. Retornarem per les cases Espaulella i Rabassola.\nL'aproximació la farem en cotxe per la carretera local BV5224 que passa per Sant Pere de Torelló en direcció a Olot i Sant Andreu de la Vola. Aparcarem el vehicle després de passar el poble, just en l'ampli i gran aparcament que trobem a la nostra dreta.\nEns enfilarem cap al Santuari de Bellmunt tot resseguint el PRC-34. Passarem primer per l'ermita de sant Roc i la masia el Serrat. Del Santuari baixem cap al coll d'Hi Era de Massa, baixarem en direcció llevant per la baga de Canemàs fins arribar a la Tosca de Degollats. Continuarem cap al salt d'aigua del Salt del Molí, d'on marxarem cap a la casa de pagès Espaulella. Continuarem pel camí dels Ferrers fins a la casa de Rabassola, desprès trobarem La Teularia i ens dirigirem cap a Sant Pere de Torelló resseguint part del camí Vora Ges.\n5 hores i 30 minuts.\nExigent. Cal estar preparat per la distància i el temps previst. El desnivell en la seva part inicial és significatiu.\nPunts d'aigua:a dalt l'esplanada del Santuari, la font de Sant Marc.


Vins i xocolata... | La Clau -Revista gratuïta del Maresme\nVins i xocolata…\nVi i xocolata són dos productes gastronòmics amb més elements en comú del que hom pugui imaginar.\nLa xocolata sempre ha aixecat passions. Algunes cultures mil·lenàries la consideraven un plaer pervers; en l’actualitat, la seva ingestió de xocolata encara provoca al nostre cervell plaer, eufòria i passió.\nLa xocolata és un d’aquests plaers irrenunciables present en nombroses postres i formats per degustar en porcions, com les tauletes i els bombons. La força del seu sabor fa que en ocasions no sapiguem quin és el millor acompanyament.\nPotser la idea d’acompanyar una porció de xocolata amb un vi sigui una cosa que ens pugui semblar poc apropiada en principi, però els matisos i la complexitat de sabors de tots dos fan que es converteixi en un gran maridatge si s’aconsegueix trobar la parella perfecta per a cada ocasió. Tant el vi com la xocolata ofereixen una complexa gamma d’aromes i sabors que fan del seu maridatge tota una ciència!\nNo existeix la fórmula exacta per combinar tots dos sabors, però sí algunes pautes bàsiques que s’han de tenir en compte per gaudir d’una experiència única per al paladar.\nCom a norma general, el vi ha de ser almenys tan dolç com la xocolata amb la qual l’acompanyem. En cas contrari, el sabor del vi resultaria excessivament amarg o àcid.\nXocolata blanca. La particularitat de la xocolata blanca és que no conté cacau sòlid. La seva composició a força de llard de cacau li proporciona un sabor més dolç i una textura mantegosa, motiu pel qual cal buscar un vi suau i delicat per combinar-los. El vi moscat o el chardonnay afruitat són algunes varietats que mariden a la perfecció amb aquesta varietat de xocolata.\nXocolata amb llet. És cremosa i dolça en proporcions més equilibrades que la blanca. Per degustar aquestes xocolates podem decantar-nos per l’aroma de cireres i móres del pinot noir o per un vi blanc d’aroma de fruita i floral. Per als paladars més clàssics, la combinació amb un porto serà una aposta segura.\nXocolata negra. Com més fosca és la xocolata, millor combina amb vins robusts i terrosos com el cabernet sauvignon. Els sabors afruitats i el contingut de tanins equilibren el sabor més amarg de la xocolata.\nResumint, les xocolates més lleugeres mariden molt bé amb vins similars, i les xocolates amb més percentatge de cacau ho fan amb vins de més cos.


Hotel Les Granges La Thuile Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nFraz. Les Granges, 10, La Thuile, La Thuile, Itàlia, 11016 - Veure al mapa\nConvenientment situat a La Thuile, Hotel Les Granges és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Hotel Les Granges és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, instal.lacions per a minusvàl.lids, magatzem d'equipatge, aparcament de cotxes, servei de cangur.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent esquí, pesca, parc infantil, equitació, jardí. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Hotel Les Granges.\nEls clients han de presentar un document d’identitat amb fotografia i una targeta de crèdit durant el registre d’entrada. Les peticions especials són segons disponibilitat i poden comportar suplements. Cal que informeu el Hotel Les Granges de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.\nTots els tipus de viatgers (52) Parelles (33) Viatgers en solitari (2) Famílies amb infants petits (9) Famílies amb infants grans (2) Grups (9)


Alboraia es suma un any més al Dia Internacional de la Ciutat Educadora\nEl 30 de novembre és el Dia Internacional de la Ciutat Educadora que aquesta edició té per lema “Escoltar a la ciutat per a transformar-la”\nEl dia 30 de novembre tindrà lloc la quarta edició del Dia Internacional de la Ciutat Educadora, i a Alboraia celebrem la nostra Setmana Alboraia Ciutat Educadora, amb les següents activitats i visites. Totes les visites cal sol·licitar-les amb antelació en les oficines centrals del AMIC o telefonant al 963171700.\nEl dimarts 26 hi haurà una visita al Mercat Municipal d'11.00 a 13.00 hores. A la vesprada es realitzarà l'activitat d'intercanvi “Comptar, escoltar, riure, educar, viure” a càrrec dels alumnes de l'Escola d'Adults. A les 18.00 hores en el Centre Educatiu Canonge Julià.\nA les 19.00 hores es projectarà el documental “Bicicletes vs cotxes” en el Teatre l'Agrícola, dins del Festival de cinema ”Ciutadà Compromés”, l'entrada és gratuïta.\nDel 26 al 29 encara podreu visitar l'exposició de modelisme per l'Associació de Modelistes Valencians, a la Casa de la Cultura Peris Aragó. També l'exposició de pintura de Federico Sánchez: “Color interior” en la mateixa localització.\nEl dimecres 27 es durà a terme una visita en el Centre de Formació de Persones Adultes de 09.00 a 13.00 hores. Visita la Casa de Cultura Peris Aragó i Biblioteca de 10.30 h, als 12.30 hores. A la vesprada, a les 17:00 hores, tindrà lloc una jornada educadora en valors solidaris: “Connectant Generacions”, en C/ Portalet, 8. També podreu visitar l'exposició de murals: “Alboraia. Llum, foc i pintura” al Centre Educatiu Canonge Julià\nEl dijous 28 es realitzaran les jornades de visites: “Obrim portes, coneix Alboraia des de dins”\nVisita l'Ajuntament de 12.00 a 13.30 i de 17.30 a 19.00 hores.\nLa Ciutat de l'Esport es podrà visitar d'11.00 a 14.00 hores. La Central d'Emergències a les 12.30 hores. I finalment, la visita al Teatre l'Agrícola, que es podrà realitzar de 12.30 a 14.30 hores i de 16.00 a 20.00 hores.\n234 ciutats de 19 països i 5 continents han participat en les anteriors edicions. El lema d'aquesta edició: “Escoltar a la ciutat per a transformar-la”.\nEn la Carta de Ciutats Educadores s'advoca per un model de ciutat que supera les funcions tradicionals relacionades amb la simple prestació de serveis (econòmics, socials o de gestió de recursos) per a plantejar, a més, solucions als desafiaments globals del nostre temps que es manifesten en l'àmbit local.\nA les ciutats i pobles es manifesten molts dels problemes que desafien la nostra supervivència com a espècie, com la contaminació que incideix en el canvi climàtic o les desigualtats socials. Les Ciutats Educadores apostem per a donar resposta a aquests reptes fent de l'educació una palanca del canvi imprescindible per a crear contextos urbans més sostenibles, inclusius, cohesionats i participatius.\nDes d'Alboraia ens sumem a la celebració del Dia Internacional de la Ciutat Educadora i estem convençuts que ens permet reforçar els vincles comunitaris, enfortir el sentiment de pertinència i assegurar que totes les parts, cadascuna des de les nostres respectives responsabilitat, contribuïm activament en la co-construcció de la Ciutat Educadora.\nAmb motiu d'aquesta celebració hem preparat un programa d'activitats amb el qual volem visibilitzar aquest compromís col·lectiu i compartir-lo amb tots els nostres veïns i veïnes, i és per això que ens sumem a la celebració mundial del Dia Internacional de la Ciutat Educadora.\nPrograma Alboraia Ciutat Educadora