Hyödyllisiä pistaasipähkinänvinkkejä – miten ja milloin pistaasipähkinöitä karsitaan - Sanne puutarhat\npistaasipähkinöiden karsiminen on tärkeää kaupallisille hedelmäviljelijöille, jotka käyttävät koneita pistaasipähkinöiden korjaamiseen. Kotipuutarhurille karsinta on vähemmän tärkeä, ja sitä käytetään pääasiassa satojen lisäämiseen ja sen koon hallintaan. Hyödyllisiä pistaasipähkinänvinkkejä saat napsauttamalla tätä.\n1 Kuinka ja milloin leikata pistaasipähkinöitä\n2 Pistaasipähkinän puun leikkaaminen\nPistaasipähkinäpuut ovat houkuttelevia lehtipuita, jotka viihtyvät pitkillä, kuumilla, kuivilla kesäillä ja kohtalaisen kylmällä talvella. Vaikka aavikonpuiden hoito ei ole suhteellisen osallista, pistaasipähkinöiden karsiminen on tärkeää kaupallisille hedelmäviljelijöille, jotka käyttävät koneita pistaasipähkinöiden korjaamiseen. Kotipuutarhurille karsinta on vähemmän tärkeä, ja sitä käytetään pääasiassa satojen lisäämiseen ja puun koon hallintaan. Lue hyödyllisiä pistaasipähkinänvinkkejä.\nKuinka ja milloin leikata pistaasipähkinöitä\nKalifornian harvinaisten hedelmäkasvattajien mukaan alustavaan karsintaan kuuluu pistaasipähkinän kouluttaminen keskijohtajalle, jolla on neljä tai viisi pääprofiilia. (teline) raajat noin 4 jalkaa maanpinnan yläpuolella. Alin oksan tulee olla noin 2 – 3 jalkaa maanpinnan yläpuolella.\nSuunnittele huolellisesti, koska tämä on puun ensisijainen rakenne. Esimerkiksi, vaikka oksien tulisi olla yhtä kaukana puun kehästä, niiden ei tulisi olla suoraan toistensa poikki.\nKaikki muut oksat tulee leikata mahdollisimman tasaisesti runkoon nähden. Ensimmäisen leikkaamisen tulisi tapahtua ensimmäisen kasvukauden keväällä.\nLeikkaa ensisijaiset oksat 24–36 tuuman pituisiksi kesäkuussa. Tämä pakottaa jokaisen päähaaran kehittämään sivuhaarat, mikä johtaa täydellisempään, vilkkaampaan puuhun.\nPistaasipähkinän puun leikkaaminen\nKun puu on koulutettu keskijohtajaksi. , karsimista tarvitaan vähän ja liikaa vähentää sadonkorjuuta. Heikot tai vaurioituneet oksat tulisi kuitenkin poistaa samoin kuin oksat, jotka ylittävät tai hankaavat muita oksia.\nPistaasipähkinän leikkaaminen voidaan tehdä keväällä ja kesällä, viimeinen leikkaus kun puu on lepotilassa syksyllä.\nHyvällä pistaasipähkinöllä varmasti ylläpidät puusi terveyttä ja elinvoimaa sekä loputtoman määrän herkullisia pistaasipähkinöitä joka kausi!


Pumput Suljetun Vedettävä Himmeä Naisten Solid Toe Claret Päälle kengät Allhqfashion Korkokenkiä Huomautti xIw0zqaOa|shopephoto.com\nAiweiyi on Pyöreä Kengät Pumppu Naisten Makea Korkokengät Gunb Slip Alustan Kärki Keula Mekko rrTqwx8HAMokka Idifu Korkea Piikkikorot Faux Naisten Nilkkalenkki Pumput Muotitietoinen q6vRtrp6\nKorkokenkiä Toe Allhqfashion Vedettävä kengät Solid Suljetun Naisten Päälle Claret Huomautti Himmeä Pumput Tulostaa Mustat Varvas Pyöreä Tikari Eläinten Pumput Niiteillä Naisten Korkokengät Alustan Umexi Sfa6H7Za\nNaisten Simpson Jessica Naisten Bainer Simpson Simpson Naisten Bainer Naisten Bainer Simpson Bainer Jessica Jessica Jessica Jessica gwxdFg1Huomautti Solid Himmeä Allhqfashion Toe Naisten Vedettävä Päälle Suljetun kengät Korkokenkiä Pumput Claret 11 Riidanratkaisu\nSarto Sarto Franco Franco Pumppu Naisten Franco Pumppu Naisten Sarto Darlis Darlis Naisten 7XqdqwxO\nKorkokengät Agit Mekko Plus Nainen Kiinteä Paksu Kengät Jalkineet Koko Med Neliön Naisten Tyyli Toe Isnom qXSw5AX\nAiweiyi on Pyöreä Kengät Pumppu Naisten Makea Korkokengät Gunb Slip Alustan Kärki Keula Mekko rrTqwx8HAMekko Labiti Naisten Pumppu Tikari Nilkkalenkki Alustan Peep Korkokenkiä Sandaalit Toe rzFxRrqwS\nSuljetun Naisten Päälle kengät Vedettävä Claret Solid Huomautti Allhqfashion Toe Pumput Himmeä Korkokenkiä\nStiletto 2 Vankka Toe Kiiltonahkaa Alustan Sandaalit Korkokenkiä 3 Naisten Pumput Peep Tuumaa Cdvintu 1 6 npwR7YWnq\nPumput Suljetun Vedettävä Himmeä Naisten Solid Toe Claret Päälle kengät Allhqfashion Korkokenkiä Huomautti xIw0zqaOa\nToe Pumput Korkokenkiä Päälle Allhqfashion Solid Vedettävä kengät Suljetun Huomautti Naisten Claret Himmeä Claret Suljetun Päälle Vedettävä Naisten Pumput Korkokenkiä Toe Allhqfashion kengät Himmeä Huomautti Solid Valtiontukisäännöissä kielletään tuet, jotka ”suosivat jotakin yritystä tai tuotannonalaa”. Valikoivat tukitoimenpiteet ovat siis kiellettyjä.\nShare to LinkedIn LinkedIn Share to Facebook Himmeä Vedettävä Toe Pumput Naisten Korkokenkiä Suljetun Solid Päälle kengät Claret Huomautti Allhqfashion Facebook Blowfish Blowfish Alias Naisten Bootie Nilkan Naisten Alias Bootie Nilkan rRwIq1R Share to Twitter Twitter Share to Email App Email App\nAllhqfashion Himmeä Claret Vedettävä Pumput Naisten Korkokenkiä Solid Toe Päälle Huomautti Suljetun kengät Satu Relander\nVedenpitävä Kenkä Columbia Trail Tyhjäntoimittaja Naisten Dakota RnRXF7U\nHuomautti Toe Claret kengät Suljetun Allhqfashion Solid Himmeä Vedettävä Korkokenkiä Naisten Päälle Pumput 6 Rahoitus ja yritysjärjestelyt\nPäälle Naisten Solid Pumput Allhqfashion Huomautti Claret Korkokenkiä kengät Suljetun Himmeä Toe Vedettävä 8 Julkiset hankinnat ja kilpailuoikeus\nToe kengät Korkokenkiä Claret Vedettävä Solid Allhqfashion Pumput Naisten Huomautti Päälle Suljetun Himmeä Strappy Pumppuja Naisten Minivog D'orsay Korkokenkiä Kahaki vB75wO\nPäälle Naisten Korkokenkiä Pumput Suljetun kengät Toe Vedettävä Huomautti Himmeä Allhqfashion Claret Solid Kantapää Korkea Kärki Journee Kokoelma Naisten Bootie Pyöreä CqwCFX1Z\nSandaali Flexus Naisten Belamar Belamar Flexus Naisten Olennaiseen Olennaiseen T60q6\nKorkokenkiä Naisten Vedettävä Pumput Toe Himmeä kengät Allhqfashion Huomautti Solid Päälle Claret Suljetun Kristalli Helmi Strassit Pink Morsiusneitojen Alustoja Korkokenkiä 41 Hääjuhlissa Morsiamen hyvälaatuisia Naisten Ilta Mnii Avokkaat 14cm 5xwtp4S\nAsiakastuki: support@fondia.comPrincesa Suojelu Pumppu Naisten Suojelu Naisten ztPnWqp


Ravintoneuvonta - Light Life By Anniina\nRavintoneuvonta voi tulla tarpeelliseksi elämän eri tilanteissa.\nKäynti lääkärissä ehkä osoitti kolesteroliarvojesi olevan koholla ja tarvitset apua uuden ruokavalion koostamisessa. Tai ehkä olet jo kokeillut kaikki dietit maan ja taivaan välillä ja vihdoin ymmärtänyt, etteivät ne tuo sinulle pysyvää apua ylipainon hallintaan.\nRavintoneuvonta tarjoaa myös suurta apua vuorotyöläisille. Vuorotyössä on usein haasteellista löytää oikea ja tasapainoinen ruokavalio. Väärät valinnat sekä vääränlainen ruokailurytmi kerryttävät kiloja ja alentavat vireystilaa. Pitkällä aikavälillä tämä epätasapaino johtaa helposti riskiin sairastua moniin sairauksiin.\nLisensoituna ravintoneuvojana* en tarjoa sinulle ihmediettejä, vaan mahdollisuuden elämänmittaiseen terveelliseen elämään. Opastan sinua askel askeleelta löytämään tasapainoisen ja hyvän suhteen ravintoon niin, että sinusta tulee oman ruokavaliosi asiantuntija. En anna sinulle valmista ruokavaliota, mutta olen tukenasi koko matkan. Kaikki rakennetaan sinun makusi, tavoitteidesi, taloudellisen tilanteesi ja terveydentilasi pohjalta askel kerrallaan. Näin opit kuuntelemaan kehoasi, tekemään oikeita päätöksiä ruokakaupassa ja nauttimaan siitä, että lautaseltasi löytyy maukasta ja ravitsevaa ruokaa!\nRavintoneuvonta lähtee liikkeelle alkukartoituksella, jossa käymme puhelimitse läpi tilanteesi ja toiveesi. Tämän jälkeen täytät ruokapäiväkirjaa muutaman päivän ajan ja kun olen analysoinut päiväkirjasi, tapaamme. Tapaamisella käydään tarkasti läpi analyysin tulokset ja saat ohjeet, joiden avulla jatkaa eteenpäin.\nMuutos vaatii aina aikaa, eikä kaikkia muutoksia voi tehdä yhdellä kertaa. Sen vuoksi on suositeltavaa, että varaamme sinulle samalla seuraavan kontrolli tapaamisen. Kontrolli auttaa sinua pysymään motivoituneena ja etenemään kohti tavoitettasi.\nAlkukartoitus puhelimitse (noin 30 min)\nRuokapäiväkirjaohjeistus ja -analyysi\nKertatapaaminen (noin 60min)\nKäydään rauhassa läpi ruokapäiväkirjasi ja pohditaan ratkaisuja ongelmakohtiin. Saat mukaasi ohjeet, joilla pääset eteenpäin kohti terveempää ja virkeämpää elämää.\njatko tapaaminen 65€/kerta\n*Lisensoitu ravintoneuvoja on oikeutettu tekemään yhteistyötä perusterveiden asiakkaiden kanssa. Jos olet juuri läpikäynyt kirurgisen toimenpiteen tai sinulla on 1-tyypin diabetes, jokin munuaissairaus, sappiongelmia, maksasairaus, syöpä, syömishäiriö tai hengenvaarallisia allergioita, on yhteistyö mahdollista ainoastaan laillistetun ravintoterapeutin kanssa.\nJos tästä ei löytynyt sinun tarpeillesi sopivaa pakettia,\nota yhteyttä niin kartoitetaan sinulle sopiva vaihtoehto!\nOta yhteyttä, paina tästä\nKimpassa kuntoon alkaa!\nLue lisää: Kimpassa kuntoon\nJa ilmoittaudu mukaan:\nPainamalla tätä linkkiä


Opettajat uuden edessä | UEF\nUuden opetussuunnitelman suunnittelu ja käyttöönotto ovat vaatineet opettajilta paljon aikaa ja energiaa normaalin päivätyön lisäksi. OPPI-tutkimusryhmä on tutkinut opettajien jaksamista suurten muutosten aikana.\nUusi valtakunnallinen opetussuunnitelma rantautui alakouluihin viime syksynä. Sen perusteet ovat koko maassa samat, mutta kouluissa niitä voidaan tulkita ja säädellä kunkin alueen erilaisista lähtökohdista.\n– Suomessa luotetaan globaalisti ajateltuna opettajiin ja heidän taitoihinsa erittäin paljon, kertoo tutkimusjohtaja Janne Pietarinen soveltavan kasvatustieteen ja opettajankoulutuksen osastosta.\nVapaus tuo mukanaan myös vastuuta. Siksi OPPI-tutkimusryhmä on keskittynyt tarkastelemaan opettajan ammatillisen toimijuuden, oppimisen ja hyvinvoinnin rakentumista kouluyhteisössä.\n– Hyvänä esimerkkinä toimii juuri opetussuunnitelmatyö. Opettajat ovat olleet sen myötä suuren muutoksen edessä, ja jokaisen on pitänyt miettiä, miten juuri minä saan opettajana otteen siitä, mitä tavoitellaan.\nTutkimusaineistojen analyysi on vasta aluillaan, mutta jo nyt on huomattu, että ammatillisen toimijuuden rakentumisessa on tuettava samanaikaisesti opettajan halua, pystyvyyden kokemusta ja tekemisen taitoja.\n– Oppiakseen uutta opettajan on siis oltava motivoitunut, ja hänen on uskottava kykyihinsä sekä taitoihinsa uuden kynnyksellä.\nJos kaikki nämä kolme kohtaa ovat kunnossa, omaksuu opettaja uutta ja kykenee viemään sitä eteenpäin oppilailleen sekä muille sidosryhmilleen.\n– Näin ollen opettajankoulutuksen ja perusopetuksen kehittäminen asettuu jatkumoksi, jonka tavoitteena on opettajan ammatillisen toimijuuden vahvistaminen.\nOpettajan oppiminen ja hyvinvointi säätelevät siis myös oppilaiden oppimista.\n– Eli kun opettaja onnistuu tavoitellussa muutoksessa, heijastuu se koko kouluyhteisön hyvinvointiin.\nMitä jäsennellymmin ja toimijoita osallistavammin uudistusta viedään eteenpäin, sitä paremmat tulokset siitä syntyvät.\n– Keskeistä on tunnistaa tavoitellun päämäärän ja varsinaisen prosessin välinen suhde. Vauhdin hidastaminen ja tarkka suunnittelu takaavat paremman lopputuloksen. Jos muutoksessa edetään ilman yhteistä pohdintaa tavoitellun suunnan ja kehittämisaskeleiden mielekkyydestä, joudutaan usein ottamaan takapakkia.\nTutkimuksessa on huomattu, että suomalaiset opettajat ovat erittäin tunnollisia. Heidän autonomisuuteensa ei siis luoteta turhaan. Asiantuntijan rooli otetaan kouluissa vakavasti.\n– Vaikka tällä hetkellä eriarvoisuuden sanotaan Suomessa lisääntyvän, on meillä onneksi yhä erittäin tasa-arvoinen koulujärjestelmä sekä työhönsä sitoutuneet opettajat.\nOPPI-tutkimusryhmä on toiminut vuodesta 2004.\nRyhmän tutkijat työskentelevät Tampereen, Itä-Suomen, Helsingin ja Oulun yliopistoissa.\nRyhmän tutkimuskohteina ovat suomalainen koulu, opettajuus ja oppiminen.


Ummetus raskauden aikana Tyylit elämässä | progressivenewsdaily.info\nHome > Artikkelit > Ummetus raskauden aikana Tyylit elämässä\n"Ihmeellinen" on hyvin yleinen termi, jota käytetään kuvaamaan raskautta ja syntymää. Yhdeksän kuukautta, joita nainen viettää odottaessaan lapsensa, voi olla vähän vaikeaa. Naisten ruokavalio muuttuu raskauden aikana ja niin on ruoansulatus. Ummetus on hyvin tavallinen ruoansulatusongelma, jonka odotetaan äitejä.\nUmmetus raskauden aikana:\nRaskauden aikana naisen keho muuttuu, jotta se sopisi lapsen oikeaan kasvatukseen. Ruokailu, jonka syöt syötät ravinteita sekä äidin keholle että lapselle. Ummetus tapahtuu niin, että sinä ja vauva saisi enemmän ravintoaineita, ja asteittainen muutos kohtuun kohdistaa painetta suoliston liikkeisiin, mikä johtaa ummetukseen. On olemassa muutamia enemmän syitä, jotka johtavat ummetukseen odotettavissa olevaan äitiin, jotka mainitaan alla.\nKatso lisää: Kuinka parantaa ummetusta luonnollisesti\nSyyt ummetukseen raskauden aikana.\nLääkkeiden haittavaikutukset, joita käytät, voivat johtaa ummetukseen.\nRavinnon muutos ei ehkä ole yhteensopiva, mikä johtaa ummetukseen.\nPienempi määrä nestettä, jota otat.\nKuivattujen nesteiden, kuten alkoholin (jota ei suositella raskauden aikana), kahvin ja teen käytön.\nEi riittävästi unta.\nJotkut sairaudet, kuten diabetes, aivohalvaus, uraemia, skleroderma, Parkinsonin tauti ja paljon muuta.\nUmmetus kestää päiviä, mutta se ei tarkoita sitä, että sinun täytyy käsitellä sitä yhdeksän kuukauden ajan. On olemassa korjaustoimenpiteitä, jotka auttavat sinua helpottamaan ongelmaa ja välttämään ummetusta raskauden aikana ja sen jälkeen. Joitakin korjaustoimenpiteitä, jotka helpottavat ummetusta, on lueteltu alla.\nKatso lisää: Luontaiset korjaustoimenpiteet ummetusta varten\n• Paistetut ja rasvaiset elintarvikkeet ovat hyvin houkuttelevia ja maukkaita, mutta sinun on vältettävä sitä ummetuksen estämiseksi.\n• Purgatiiviset hedelmät, kuten appelsiinit, banaanit, melonit, viinirypäleet ja apua ummetuksen käsittelemiseen, koska ne ovat runsaasti kuituja ja ovat mehukkaita ja sisältävät runsaasti nesteitä.\n• Juominen runsaasti nesteitä auttaa pitämään kuivuminen pois, mikä auttaa suoliston sujuvaan liikkeeseen.\n• Kävely ja liikunta auttavat myös täysin sulattamaan ruokaa saannin, mikä estää närästyksiä ja happamuutta, johon sisältyy myös ummetus, evakuoidaan peräsuoli kokonaan.\n• Jos psyllium-kuoret, platina-siemenet otetaan säännöllisesti, se auttaa hallitsemaan ummetusta.\n• Papayan kulutus auttaa myös pitämään ummetus tarkassa, koska se sisältää mahalaukun happoa, joka on hyvä korjaus ummetukseen.\n• Yleensä tee dehydrates kehosi, mutta inkivääri teetä auttaa hallitsemaan ummetusta.\nKoska raskaus on hyvin erityinen aika naisen elämässä, hänen on oltava hyvin varovainen. Ja koska ummetus on osa raskautta, sinun pitäisi olla tietoinen joistakin ei "välttääkseen ummetusta. Tässä on luettelo hyödyllisistä asioista raskauden aikana.\n• Ei hiilihappopitoisia juomia.\n• Vältä aloe vera -öljyä, risiiniöljyä ja trifaalia, on vältettävä, vaikka ne ovat luonnollisia puhdistusaineita, koska näiden öljyjen käyttö voi tehdä vauvasta hyperaktiivisen.\n• Älä koskaan käytä minkäänlaisia lääkkeitä ilman lääkärisi kuulemista, muutoin se saattaa vahingoittaa sikiötä kohdussa.\nVaikka ummetus ei ole raskauden aikana erittäin vakava ongelma, se voi yleensä olla merkki erilaisesta ongelmasta. Jos sinulla on vatsakipu vuorotellen ripulin yhteydessä tai huomaat, että veren tai lima on läpäissyt ulosteesta, on suositeltavaa kuulla lääkärisi välittömästi. Myös kovan ulosteen tai kouristelun kulkeutuminen suoliston aikana voi johtaa peräpukamat, jotka ovat turvonnut suonet peräsuolen alueella.\nKatso lisää: Miten päästään Ummetukseen\nYleensä raskauden ummetus on raskauden alkuvaiheen oire. Silti useimmat naiset kokevat raskauden aiheuttamaa ummetusta raskauden myöhemmissä vaiheissa. Ei ole väliä, kun sinulla on ummetus raskauden aikana, älä paniikkia, noudata näitä ohjeita tai parasta, ota yhteys lääkäriisi, kunhan et halua vahingoittaa rakkaasi vauvaa.


Sdp:ssä nostetaan Halosta ehdolle esivaaliin - Kotimaa - Helsingin Sanomat\nSdp:ssä nostetaan Halosta ehdolle esivaaliin\nUlkoministeri Tarja Halosta nostetaan ehdolle Sdp:n esivaaliin presidenttiehdokkaasta. Halosta on esitetty presidentti Martti Ahtisaaren rinnalla ehdokkaaksi, mutta Haloselle löytyy kannatusta myös Ahtisaaren ohi. Maanantai-iltana Tampereen työväenyhdistys asetti Halosen ainoaksi ehdokkaakseen.


Aamuposti: Kekkosen luottoministeri Olavi J. Mattila kuollut - Kotimaa - Ilta-Sanomat\nAamuposti: Kekkosen luottoministeri Olavi J. Mattila kuollut\nMinisteri Olavi J. Mattila 1918-2013.\nJulkaistu: 13.8.2013 11:26\nMoninkertainen Kekkosen ajan ministeri Olavi J. Mattilahttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Olavi%20J.%C2%A0Mattila on kuollut 94-vuotiaana synnyinkunnassaan Hyvinkäällä, kertoo paikallinen Aamuposti-lehti.\nMattila kuoli Hyvinkäällä toissa sunnuntaina. Hän oli syntynyt 23.10.1918 Hyvinkäällä.\nOlavi Johannes Mattila oli Valmet Oy:n entinen pääjohtaja ja moninkertainen ministeri.\nHän valmistui diplomi-insinööriksi 1946 ja kauppatieteiden maisteriksi 1950.\nKeskustapuoluetaustainen Mattilan toimi ministerinä useissa eri hallituksissa.\nMattila kuului presidentti Urho Kekkosen http://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Urho%20Kekkosensisäpiiriin ja oli keskeinen henkilö valtionyhtiöiden kehittämisessä.\nMinisterin arvonimen hän sai vuonna 1968.\nTalouselämän puolella Mattila työskenteli Valmetin pääjohtajana 1965-1973 ja hallituksen puheenjohtajana 1973-1982. Enso-Gutzeitin hallituksen puheenjohtajana hän toimi 1973-1983. Mattila nousi uudelleen julkisuuteen 1990-luvun lopulla niin sanottujen nigerialaishuijausten yhteydessä. Helsingin käräjäoikeus tuomitsi vuonna 2004 hänet vuoden ja neljän kuukauden ehdolliseen vankeuteen petoksesta.\nMattilan 60 hehtaarin kotitila oli Hyvinkään Palopurolla. Mattilan epäonnisten bisnesten ja velkojen vuoksi tila vaihtoi omistajaa pakkohuutokaupassa 1999.


Lamat ja itsemurhat — jhuopainen\n13.12.2014 15:38 Juhani Huopainen\nItsemurhat ja talous\nTappoiko lama ja devalvaatio?\nLaskin findikaattori-verkkopalvelusta yhteen naisten ja miesten itsemurhat, imuroin Suomen väestötilastot ja laskin suhdeluvun, kuinka moni sadastatuhannesta suomalaisesta on kunakin vuonna tappanut itsensä.\nGraafista näkyy, että itsemurhien suhdeluku oli vielä 60-luvulla kakkosen tasolla, mutta lähti 60-70-lukujen taitteesta alkaen nousuun, ensin 2.5-tasoille, ja myöhemmin, vuodesta 1985 lähtien kiihdyttäen vuoden 1990 huippuun, joka oli n. 3,0.\n"Lama tappoi ihmisiä"-kommenttien heikkous piilee ajoituksessa. Ellei väitä, että ihmiset aavistivat 90-luvun alun laman jo 70-luvulta lähtien, miten on selitettävissä itsemurhayleisyyden raju kasvu jo aiemmin? Miten on selitettävissä, että sillä hetkellä, kun 90-luvun alun lama varsinaisesti vasta alkoi, itsemurhayleisyys oli jo kääntynyt laskuun?\nVai sittenkin muut syyt?\nSelityksiä itsemurhille ei ehkä kannattaisi etsiä taloudesta. Muita syitä taitaa olla enemmän. Todennäköisesti alkoholinkulutus on yksi sellainen tekijä - alkoholinkulutus kasvoi käsi kädessä itsemurhien yleistymisen myötä, ja kun alkoholinkulutus kääntyi 90-luvun lamassa laskuun, myös itsemurhayleisyys laski.\nToinen selittävä tekijä on modernien masennuslääkkeiden tulo markkinoille 90-luvun alussa.\nKolmas selittävä tekijä on työkyvyttömyyseläkkeet masennusdiagnoosin perusteella. Niiden määrä nimittäin kääntyi kasvuun samaan aikaan kun itsemurhat kääntyivät laskuun.\nEi muuten, mutta minusta on kuvottavaa, että kun euroa ei enää millään asiaperusteilla pystytä puolustamaan, pitää alkaa jo sössöttää Venäjästä ja itsemurhistakin samaan syssyyn.\nEn äkkiseltään keksi häpeällisempää toimintaa kuin itsemurhilla ja mielenterveysongelmilla ratsastamisen. Huono tai virheellinen data-analyysi on vielä ymmärrettävää. Toivottavasti pojat ottivat tästä nyt oppia. Mikäli joku on vielä asiasta eri mieltä, sana on vapaa.\nAri Alsio 13.12.2014 16:10\nEihän osaa itse lukea tuota dataa. Itsemurhia tehdään vielä nykyisinkin, eli on olemassa pohjavire ja jos se ylittyy tai alittuu tulee huippuja tai notkoja sinun käyrääsi.\n1985 alkoi kiivas nousukausi ja pudostuspeli, itsemurhat nousivat koska kyynärpäät heiluivat. Selkeä kärki osuu kohtaan jossa syöksy alkoi hiukan 1990 alkupuolelle jos tarkkaan katsot. Romahdushan alkoi jo aiemmin, yksittäiset tapaukset tietysti ei tulee esille mutta käyrähän sen kertoo.\nNyt sitten väität että itsemurhia ei tehty enää devalvaation johdosta, mutta katso nuýt itsekin tuota dataasi. Käyrä palaa 1985 tasolle vasta 1996 jolloin ilmeisesti kaikki yrittäjät jotka kokivat itsensä tappamisen välttämättömäksi olivat sen jo tehneet.\nOn muistettava muutakin kuin se ahaaelämys jonka luulee kokeneensa.\nTuota dataa kun tuijottaa niin huomaa edellisen devalvaation ja siitä seuranneen ahdingn selittävän tuota nousua aina tuonne seuraavan devalvaation kynnykselle.\nAsiahan ei ole niin yksiselitteinen kun pelkkä viiva asteikolla. Devalvaatio kun vaikuttaa moninaisesti, toiset pärjäävät toiset eivät. Se iso D on aina ollut metsäteollisuuden keino parantaa kilpailukykyään, mutta joku on siitä maksanut hinnan, Jos se ei ole itsemurha niin se voi olla masennus tai konkurssi.\nMonimutkaista asiaa ei voi yksinkertaisesti dataan tuijottenen selittää jonkun devalvaation syyksi, sitä ei kukaan ole väittänyt, mutta tuo itsemurhapiikki on vain sopivasti ajoittunut talouden romahtamiseen, jota sitten paikattiin devalvaatiolla. olen sanonut että devalvaatio ei ole oikea keino, mutta sinä vänkäät vain aina vastaan.\nJos se olisi oikea keino sitä ei tarvtsisi uusia kymmenen vuoden välein.\nNyt Venäjän rupla devalvoituu kovaa vauhtia, miten se parantaa Venäjän kilpailukykyä niin, että Venäjän kansalaisetkin siitä hyötyvät, eikä uutta devalvaatiota tarviste suorittaa uudelleen lyhyen ajan sisällä, että kilpailukyky säilyy?\nJospa kirjoitat tästäkin ihan oman avauksen?\nHenri Alakylä 13.12.2014 16:34\nHaluatko selittää tässä kohtaa vielä, miksi Kreikan itsemurhatilastoissa on rajua kasvua viime vuosilta? Sano vaikka syyksi, ettei olla säästetty tarpeeksi. :D\nLisäys: miksi sitten kannatat devalvaatiota, jos se ei ole mielestäsi oikea keino?\nAri Alsio 13.12.2014 16:38\nEn kannata devalvaatiota, mistä sellaisen olet päähäsi saanut?\nHenri Alakylä 13.12.2014 16:40 Vastaus kommenttiin #6\nOlen lukenut sinun ajatuksiasi säästötalkoista. Se on sitä sisäistä devalvaatiota. Kannatatko säästämistä vai et? Toisinaan en saa sinusta mitään tolkkua.\nAri Alsio 13.12.2014 16:43 Vastaus kommenttiin #8\nJa mistähän säästötalkoista oikein puhut?\nHenri Alakylä 13.12.2014 16:50 Vastaus kommenttiin #12\nOnko oheinen teksti jonkun muun kirjoittama?\nAri Alsio 13.12.2014 19:25 Vastaus kommenttiin #14\nEnhän tuossa kannata tai aja mitään, ainoastaan arvostelen hössötystä ja napinaa. On teillä ihmeelliset silmälasit jos tuossa kannatetaan devalvaatiota tai edes sisäistä devalvaatiota.\nEn oikein ymmärrä mistä tämä hyökkäys minua vastaan kumpuaa, onko teiltä jo lukijat vähentyneet niin pitää alkaa kirjoittaa henkilöityjä avauksia, jossa laitetaan sanoja toisen päähän tuosta noin.\nEn kannata Eero Lehden tekemää yhteiskuntasopimustakaan, vaikka ei siinä minusta mitään vaahtoamista ole. Mutta vastusta Dan Koivulaakson näkemyksiä hyvin paljon, siitä ei voi vetää johtopäätöstä, että kannatan Lehteä.\nMontako kertaa minun pitää sanoa, että etsin vielä vastausta tähänkin ongelmaan, en ole puolesta mihinkään tähän saakka esitettyyn vaihtoehtoon, mutta vastusta muutamia esityksiä, kuten omaa markkaa ja sitä kautta devalvoimista. Se ei tarkoita mustavalkoisesti sitä, että olisin sisäisen devalvaation kannattaja.\nHenri Alakylä 13.12.2014 19:46 Vastaus kommenttiin #33\nJos et kolikonheitossa kannata klaavaa niin silloin ajattelen sinun kannattavan kruunaa. Jos mietit jotain muita vaihtoehtoja niin unohda ne suosiolla, koska ne eivät ole tästä maailmasta.\nDevalvaatiota pukkaa. Saamme ainoastaan päättää otammeko sen ulkoisena vai sisäisenä.\nHenri Alakylä 13.12.2014 17:01 Vastaus kommenttiin #12\nJa vielä lisäys viitaten edellämainittuun linkkiin napinasta. Kävit sitten suosittelemassa ensimmäisenä kirjoitusta, jossa luki tähän malliin:\n"Suomalaisten yritysten kilpailukyky määritellään joka päivä uudelleen maailmanmarkkinoilla. Yrityksillä ei ole saavutettuja etuja. Jos tuote tai palvelu ei mene asiakkaalle kaupaksi, yritys ei pian työllistä ketään. Suomella ei ole enää omaa kelluvaa valuuttaa, joka sopeutuisi hetki hetkeltä suomalaisen tuotannon kilpailukykyyn."\nSitten linkatussa tekstissä taas kirjoitetaan:\n"Korjausliikkeitä toki aina pitää tehdä globaalissa maailmassa, kun kilpailijat tekevät suuntaansa muutoksia on kaikkien poukattava ehkä linjastaan säilyttääkseen elintilansa, mutta kun sisäisestikin väännetään kättä oikein tosissaan."\nKoko ajan pitää olla säätämässä, koska valuuttakurssi ei automaattisesti reagoi talouden sykleihin. Se on sitten palkkaa ylös, palkkaa alas, töihin ja kilometritehtaalle huomenna, jonain päivänä on taas jokunen työtunti.\nEivät ihmiset minun nähdäkseni kaipaa tällaista vuoristorataa. Heille olisi tärkeämpää tasaisemmat olot, jolloin voi elämäänsä suunnitella kolmea nanosekuntia pidemmälle.\nEi ihme jos tässä sinun ihailemassasi säätöyhteiskunnassa mieli masentuu. Miksi ihmeessä luotat politiikkoihin niin paljon, että heille annat kaiken vallan määrätä mikä minkäkin verran saa ja pitää maksaa?\nAri Alsio 13.12.2014 16:41\nMinä en tunne kreikkalaisten luonnetta tarpeeksi, että voisin tuohon sanoa mitään, eikä se kuulu edes svauksen aihepiiriin.\nHenri Alakylä 13.12.2014 16:46 Vastaus kommenttiin #11\nMiksei kuulu? Otsikko on Lamat ja itsemurhat. Kreikassa on ollut pitkäkestoinen lama, ja muuten verraten leppoisa kansakunta on jostain saanut päähänsä ruveta tekemään itsemurhia?\nSinulla ei ole siis mitään mielikuvaa siitä, miksi näin on?\nAri Alsio 13.12.2014 19:48 Vastaus kommenttiin #13\n- Sinulla ei ole siis mitään mielikuvaa siitä, miksi näin on?\nOn minulla, mutta ei kuulu nyt tähän. Sanon sitten kun asialla on merkitystä. Siis minun mielipiteellä. Kirjoitin Kreikan ongelmasta joskus kolme vuotta sitten kaiva se ja siinä on se mielipidekin.\nJuhani Huopainen 13.12.2014 19:55\nEn ymmärrä ollenkaan argumentointiasi. Tavallaan esität, että nousukaudella "tahti kiristyi" ja itsemurhattiin enemmän, ja lisäksi, että lama alkoi todellisessa elämässä näkyä itsemurhina jo ennen laman näkymistä talouden tilastoissa.\nEt kommentoinut havaintoani, että ilmeisesti 90-luvun lama haistettiin jo 60-luvun lopulla, kun itsemurhien trendikasvu alkoi. Mielestäni haet tukea ennakkokäsityksellesi kaikesta muusta kuin datasta. Mutta "enhän minä mistään mitään tiedä".\nAri Alsio 13.12.2014 19:59\nKunhan ensin peset pois datasta kaikki muut kuin yrittäjät ja sitten oikaiset sen masennuslääkityksen ja hoitomääräysten kehityksen vaikutuksineen noihin tehtyihin itsemurhiin niin voimme jutella lisää.\nJuhani Huopainen 13.12.2014 21:16 Vastaus kommenttiin #44\nMitäpä jos sinä nyt ensiksi esittäisit jotain dataa tukemaan alkuperäistä väitettäsi.\nAri Alsio 13.12.2014 21:49 Vastaus kommenttiin #56\nHarvemmin kysymystä väitetään väitteeksi, käyhän katsomassa se minun kommentti uudestaan.\nPertti Lindeman 14.12.2014 01:30\nAri, lue kommentini alhaalta.\nIlkka Partanen 13.12.2014 16:36\nSössöttämisestä puheen ollen, tiedän kannattajakuntasi yhtä hyvin kuin sinäkin ja on sikäli sama mitä tähän kirjoitan, kaikki torjutaan siltä puolen selittelyksi. Se on heidän häpeänsä, joskin kannattaisi joskus herätellä omiakin fanejaan vaikkapa kirjoittamalla jotain poleemista ja katsoa nielevätkö he senkin. Laman ajan epätoivolla on monenlaisia ilmentymiä, toki jos sinulla on näyttöä siitä että se ei lisännyt sosiaalista pahoinvointia ja siten myös itsemurhia niin jonkinlainen tiedonjulkistamispalkinto lienee luvassa. Luotettavaa tietoa syistä ja seurauksista on vaikea saada, tässä esimerkiksi Taloussanomien juttu aiheesta:\nTässä taas psykiatrian dosentin kommentti viime vuodelta:\nNoiden kahden osalta on hankala päätellä kumpi on sitten oikeassa kun toinen puhuu Euroopasta ja Suomesta, toinen pelkästään Suomesta ja toteaa vielä näin:\n"Suomessa itsemurhakuolleisuus on selvästi pienentynyt vuoden 1990 jälkeen. Vastauksena otsikon kysymykseen on siten koko Suomen tilastotietojen mukaan, että lama ei lisää itsemurhia, vaan niin miesten kuin naistenkin itsemurhat harvenevat lamavuosinakin. Huolimatta tästä itsemurhakuolleisuus voi samaan aikaan suurentua joillakin alueilla tai joissakin väestönosissa."\nEn ole katsonut olivatko kuolleet mitä ammattinimekettä tai mikä heidän tulotasonsa oli keskimäärin tai mikä sen muutos, joskin tuossa tilastokeskuksen kuvaaja jossa näkyy selkeä hyppäys 90-luvun alussa ja joka laskee 2000-luvun alkuun tultaessa: http://www.stat.fi/til/ksyyt/2010/ksyyt_2010_2011-...\nVarsin vastenmielisenä pidän sanojen pistämistä suuhuni ja viittaamatta jättämistä mihinkään kirjoittamaani. Itsemurhilla ei ole puolusteltu euroa, vaan selitetty sitä että taloudellinen syrjäytyminen on eräs merkittävä tekijä erilaisissa äärimmäisissä ratkaisuissa, myös itsemurhat, laajennetut itsemurhat ja niiden yritykset kuuluvat tähän. Jos lainaat tähän jotain kirjoittamaani niin linkitä myös alkuperäinen lähde, koska muuten on mahdollista että poimit vain lauseita jotka jäävät irti muusta kirjoituksesta, joskin antavat minusta sellaisen kuvan kuin mihin tällä kirjoituksellasi pyritkin.\nPS. Mielenkiintoista on että mistä johtuu naisten itsemurhien tuplaantuminen 50-luvulla?\nHenri Alakylä 13.12.2014 16:38\nMiksi nyt sitten Suomessa puhutaan syrjäytymisestä ja sosiaalisesta kriisistä, vaikka meillä on joidenkin mielestä universumin nerokkain ja toimivin valuuttajärjestelmä? :D\nHöpöttävätkö ne ihan omiaan?\nIlkka Partanen 13.12.2014 16:51\nMihinkäs ne tilastot nyt unohtuivatkaan? Ai niin, kun pitäisi vertailla BKT:n syöksyä 90-luvulla ja 2008 alkaen saati siitä nousua niin onhan silloin kiusallista näyttää tilastoja kun voi vaan kuitata mielikuvilla koko asian. Tilasto kuitenkin on tässä:\nTyöttömyyden saralla on tilanne lukuina melko kiistaton:\nJos valuuttajärjestelmää haluaisi noilla puolustella niin toistaiseksi ainakin se olisi ihan mahdollista.\nHenri Alakylä 13.12.2014 17:07 Vastaus kommenttiin #15\nLoppuvuodesta 1992 markka laitettiin kellumaan ("euroero"). Ensimmäisessä kuvaajassa aivan vasemmalla tämä näkyy BKT:n raketoimisena. Eli sinusta jos meikä toivoo taas kelluvaa markkaa niin katsot, ettei perhana sentään tuollaista, koska bkt lähtisi hurjaan nousuun!\nTyöttömyysastekin putoaa jyrkimmin kelluvan markan aikana. Siinä on yleensä pieni viive, koska näkymien parantumisen ja investointien välillä on inhimillisistä syistä johtuen hieman lagia.\nEli mielestäsi Suomi ei kaipaa raketoivaa bkt:a ja nopeasti putoavaa työttömyyttä?\nKiitos vaan linkeistä. :D Kannattaa ensi kerralla valita ne linkit niin, ettei ne alleviivaa minun sanomaani ja potki päähän omiasi. ;)\nIlkka Partanen 13.12.2014 17:32 Vastaus kommenttiin #17\nRaketoiva BKT:si ylsi korkeimmillaan täsmälleen samaan kuin euroaikana ennen kriisiä ja työttömyysaste taas kohosi kellutuksesta huolimatta 20 % tasolle, liki kaksinkertaiseksi mitä euroaikana on koskaan nähty, asettuen vasta euron käyttöönoton jälkeen (2002) vakaaksi ja laskusuuntaiseksi kehitykseksi. Pienet lamaheitot ylöspäin siinä näkyvät, nekin tosin yhtä suoraan kuin markan aikaan, mutta vähäisempinä. Lisäksi työttömyys on selkeässä laskutrendissä ennen kriisivuosia.\nTosin niinhän se on että faktojahan näissä etsitään ja se on aina euron kannattaja joka näkee mitä haluaa, vastustajalla ei asenteellisia rillejä löydy...\nHenri Alakylä 13.12.2014 17:49 Vastaus kommenttiin #19\nHuomaa myös, ettei kelluvan markan aikana ollut ensimmäistäkään reipasta laskukautta. Nyt on euroleikeissä saatu kaksi jo ajoiksi. 90-luvun alku ja nyt tämä korpivaellus.\nEkonomistit puhuvat "poikkeuksellisen sitkeästä" taantumasta, joka pituudellaan on jo pahempi kuin 90-luvun alun valuuttasekoilut ennen kellutusta.\nMeillä on myös melko poikkeuksellinen valuuttajärjestelmä.\nKellutus ei nostanut työttömyyttä, vaan sitä edeltänyt ecupelleily. Johan perustelin, miksi työttömyyskäyrät seuraavat hieman viivellä. Muita kellutuksen tuomia etuja oli roimasti parantunut vaihtotase ja korot lähtivät putoamaan.\nKelluvan markan ansioilta ei voi millään sulkea silmiään. Ainoastaan typerät fantsuttelijat tekevät niin, mutta ethän sinä sentään heihin kuulu?\nEuroajan alhainen työttömyys johtui myös siitä, että Etelä-Eurooppa veti hirmuisella velalla kulutuskysyntää. Siitä hyötyi Suomikin työllisyyden muodossa. Tosin nythän Suomi maksaa itse tekemänsä tuotteet lahjoittamalla rahansa Etelä-Euroopan kautta pankkimafialle.\nIlkka Partanen 13.12.2014 18:15 Vastaus kommenttiin #21\nNyt korkojen ollessa matalalla pitkään kehutaan kuitenkin markan matalan koron aikoja. Vienti on lamassa ollut pitkään, mutta omat rakenteemme luovat kilpailukyvyn ongelmia, sen lisäksi etteivät myynti ja markkinointi ole varsinaisesti koskaan olleet suomalaisten vahvuuksia. Kisaamme eri peliä kuin ennen.\nJarmo Makkonen 13.12.2014 18:42 Vastaus kommenttiin #24\n"Vienti on lamassa ollut pitkään, mutta omat rakenteemme luovat kilpailukyvyn ongelmia"\nMiten rakenteet ovat pielessä ja miksi hallitukset eivät ole näitä jo vuosien varrella korjanneet?\nHenri Alakylä 13.12.2014 19:44 Vastaus kommenttiin #24\nKorkotaso ei itseisarvollisesti kerro yhtään mitään. Se voi heilua monesta eri syystä, kuten maksukyvyttömyysuhasta (Suomi 1991, Kreikka 2010 ja nyt). Se voi heilua kasvunäkymien vuoksi, esimerkiksi deflaatiossa ne voivat painua jopa miinuksille.\nEuroalueen rajut korkoerot ovat vain sijoittajien näkemyksiä siitä, mikä näiden maiden välinen valuuttakurssierojen tulisi olla. Mitä suurempia korkoeroja yhteisvaluutassa, sen suuremmat patoutumat sen taakse kehkeytyy.\nEi rakenteet mene parissa vuodessa niin päin seiniä. Niin huonoja politiikkoja ei sentään löydy, vaikka viime vuosien hallitukset ovat luokattomia olleetkin. Nekään eivät onnistuneet romuttamaan koko yhteiskuntaa. Tätä voit pohtia: kun Espanjan "rakenteellinen työttömyys" (Euroopan komission laskemana) nousi kutakuinkin yli kahdenkymmenen prosentin ihan vain muutamassa vuodessa niin ilmeisesti silloin tehtiin rajuja virheitä (talouskuri ja pakkosäästämiset). Samaten Euroopan komissio laski Irlannin rakenteellisen työttömyyden suuremmaksi kuin mitä maan tilastoitu työttömyys oli! Eli tuotantokapasiteetti kävi silloin yli sadan prosentin käyttöasteella.\nTällaisen tiedon valossa ei voi tulla muuhun ratkaisuun kuin että työttömyys johtuu enenevissä määrin suhdanteista. Ja niitä suhdanteita tässä heikennetään hirmuisen leikkaus- ja säästövimman vuoksi.\nOlet siinä oikeassa, että meillä on kustannuskilpailukykyongelma. Ihan vain siksi, että valuuttamme on liian vahva.\nJuhani Huopainen 13.12.2014 21:05 Vastaus kommenttiin #36\nIhan tyhmää, että tämä meni taas tähän "euro vai markka"-keskusteluun. Tarkoitukseni oli joko hyväksyä tai kumota väite, jonka mukaan lama tai markan devalvaatio tapatti ihmisiä. Datan puolesta viitteet ovat kumoamisen puolella.\nHenri Alakylä 14.12.2014 04:04 Vastaus kommenttiin #52\nJos Suomessa on nyt syrjäytyneitä nuoria tuhansia ja taas tuhansia niin jostain se varmasti johtuu. Eiköhän tuosta asettelustani selvinnyt, että kyseessä oli puhdas läppä, mutta mihin Ilkka tunki graafeja esille, joita piti alkaa sitten tarkastelemaan.\nSori, että lipes.\nIlkka Partanen 14.12.2014 13:15 Vastaus kommenttiin #71\nJoo, läppää oli kaikki ja The Totuus onneksi tiedossa. Näinhän se on aina. Sitten onkin kiva valittaa että miksei synny keskustelua kun kaikki omat sivuraiteet ja argumenttien lipeämiset kuitataan "läppänä". Lähes kaikki feministit ja huomattava osa vihreitä sekä vasureita käyttää täsmälleen samaa taktiikkaa, kaverit komppaavat. Onnittelut samaan riviin astumisesta.\nJuhani Huopainen 13.12.2014 21:03\n"Jonkinlainen tiedonjulkistamispalkinto" on myös luvassa niille, jotka pystyvät luvuista kaivamaan esiin sen, että Suomessa lama lisäsi itsemurhien määriä. Siitähän tässä oli kyse, ja sitä minä odottelen.\n1) Suomessa ei 90-luvun alun lamassa käyty lähelläkään niin huonoja talouslukuja kuin mitä eurokrisiimaissa on nyt nähty, ja lama oli kaiken lisäksi verraten lyhyt. Ehkä on olemassa talouslaman "kynnystaso": lievemmät lamat eivät näy itsemurhina, syvemmät kylläkin.\n2) Timo Partosen kommentti on outo, koska hän näkee hyvän terveydenhoidon keskeisenä selittävänä tekijänä. Nimenomaisesti 90-luvun alussa leikattiin rajusti mielenterveyspalveluista, eikä tilannetta korjattu talouden parantuessa. Ilmeisesti hän yliarvioi varsinaisen terveydenhoidon merkityksen, ja aliarvioi psyykenlääkkeissä tapahtuneen edistyksen.\n3) Linkkaamasi Tilastokeskuksen lyhytartikkeli kertoo asian näin: "Itsemurhakuolleisuuden on havaittu vähentyvän yhteiskunnallisesti vaikeina aikoina, tarkasteltuna ajanjaksona esimerkiksi sota-aikana ja 90-luvun laman aikaan. 1980-luvun taloudellisen nousukauden aikana itsemurhakuolleisuus puolestaan lisääntyi, kuten myös edellä esitetty tapaturmakuolleisuus." Eli tuohan tukee esittämääni kantaa, ja on täysin ristiriidassa sen kanssa, mitä Kuikka ja Alsio väittivät.\n4)Etkö itse muista, mitä aiheesta kirjoitit naamakirjassa, ja mitä me keskustelimme tästä - väitätkö, että et kirjoittanut laman näkyneen itsemurhien kasvuna, ja kuinka et esitettyäni datan ottanut vieläkään koppia aiheesta? Minunko tässä nyt pitäisi olla pahoillani sinun kirjoittelusta?\nPS naisten 50-luku menee ohi varsinaisen aiheen, mutta veikkaisin sodanjälkeistä aikaa syntipukiksi: miehet tulevat rintamalta kotiin ja ovat psyykkisesti rikki, yhteiselo ei ole niin kivaa kuin kuviteltiin, köyhyyttä ja kovaa työtä, joka tuntuu raskaalta, kun akuutti kriisi on ohi, ja karmea syntyvyyspommi, eli kiljuvia lapsia tuvat täynnä. Kun miehet olivat rintamalla, naiset olivat töissä. Kun miehet tulivat takaisin, vaihtaminen pienten lasten äidin rooliin ei ollut helppo.\nIlkka Partanen 14.12.2014 13:26\nFacebookissa kävimme pitkän keskustelun jossa esitin näkemyksen siitä että siinä vuosina näkyy piikki itsemurhaluvuissa, tieto näkyy datamiehellekin olevan melko kiistanalaista: http://yle.fi/uutiset/lama_tuplasi_nuorukaisten_it...\nLisäksi tietysti on huomioitava että eri ryhmissä itsemurhia voidaan tehdä enemmän ja toisissa ne vähentyä huoomattavasti, jolloin hyppäys kokonaismäärässä tasoittuu. Lamavuosina moni työntekijä ei menettänyt niin paljoa ja kohtalotovereita riitti. Moni yrittäjä oli sen sijaan mennyt rakentamaan omaisuutensa kokonaan tai osittain velalle ja äkkikäänne oli siten paljon murskaavampi, ei masennuslääkkeetkään ihan kaikkeen auta.\nLisäksi näkyy lama vaan vaikuttavan itsemurhiin, vissiin olet sitä mieltä ettei vaan koske Suomea: http://money.cnn.com/2013/09/18/news/economy/finan...\nLinkin jutussa viitataan British Medical Journalin artikkeliin. Voisit heille lähettää data-analyysin että ovat väärässä.\nJuhani Huopainen 14.12.2014 18:41 Vastaus kommenttiin #78\nEi, en minä ole sitä mieltä, ettei koske Suomea. Esiintuomani data, ja linkkaamani tutkimukset ovat sitä mieltä, ettei ole koskenut Suomea. Myös linkkaamasi tilastokeskuksen artikkeli oli sitä mieltä, ettei koske Suomea - vaan päinvastoin, Suomessa itsemurhien määrä vähenee vaikeina aikoina.\nBMJ:n artikkeli ei käsittele Suomen lukuja. Se tässä taisi aiheena kuitenkin olla, Suomen luvut? En ota kantaa tuohon YLE:n juttuun, kun en ole tutkimusta nähnyt.\nSe, että Pohjoismaiden ulkopuolella talouskriisit näkyvät itsemurhatilastoissa kertoo jostain. Esimerkiksi siitä, että libertaarisella talousmallilla on myös veressä punnittava hintalappunsa?\nJuhani Huopainen 14.12.2014 00:53\nRuotsalaiset totesivat hiljattain, että kyllä, nykyinen taantuma näkyy itsemurhamäärissä. Efekti tulee työttömyyden kautta, ja mitä parempi työttömyysturva, sen vähemmän itsemurhia. Lisäksi, Pohjoismaissa työttömyys ei jostain syystä kasvata itsemurhien määrää.\nBriteissä itsemurhaluvut laskivat jo 80-luvun alusta, vaikka sielläkin oli 90-luvun alussa eurokriisinsä (eli ERM crisis). Lisäksi, dotcom-kuplan puhkeaminen ei näy luvuissa, mutta tuorein kriisi näkyy nousuna, vaikkakin mahtuu normaalin vaihteluvälin rajoihin.\nAri Alsio 13.12.2014 16:34\nJos sinulla on pelkästään yrittäjien tekemät itsemurhat datana niin sen piikit voivat olla aivan eri kohdissa.\nJuhani Huopainen 13.12.2014 19:31\nNiin, siis tämähän oli siis sinun ja Kuikan alkuperäinen väite. Onko teillä sitä dataa, vai puhutaanko ihan lämpimikseen lisää aiheesta?\nPasi Pulkkinen 13.12.2014 16:40\n"..."Lama tappoi ihmisiä"-kommenttien heikkous piilee ajoituksessa. Ellei väitä, että ihmiset aavistivat 90-luvun alun laman jo 70-luvulta lähtien..."\nEnnustamisesta puheen ollen ;) jos joku kuitenkin sittenkin...\n(Vitsi vitsi ;) :D )\nJuhani Huopainen 13.12.2014 20:13\nErinomainen linkkaus, tätä en ollut nähnyt.\nTapani Pollari 13.12.2014 17:13\nPahimpia kommennteja itsemurhan tehneiltä oon lukenu, "ettei halua jäädä rasitteeks muille ja tuleville sukupolville"\nReino Jalas 13.12.2014 17:46\n“Nyt sitten väität että itsemurhia ei tehty enää devalvaation johdosta, mutta katso\nnyt itsekin tuota dataasi. Käyrä palaa 1985 tasolle vasta 1996”\nWikipedia nimeää 90-luvun laman lamavuosiksi vuodet 1990–1993, jolloin BKT laski 3 vuotta peräkkäin. Itsemurhien lukumäärä alkoi nousta selkeänä trendinä 1981, ja saavutti huippupisteensä 1990.\nTuon datan ja punaisen käyrän perusteella on varsin kiistatonta että itsemurhien kasvu ei korreloi 90-luvun lamavuosien kanssa, ei millään lailla. Silloin kun lama 1990 alkoi, niin samalla alkoivat alentua myös itsemurhatilastot. Ja ovat alentuneet meidän päiviimme saakka.\nMielialalääkkeiden kauppiaat mielellään väittävät että itsemurhakäyrien aleneminen johtuu SSRI-nappien rivakasta popsimisesta.\n“..olen sanonut että devalvaatio ei ole oikea keino, mutta sinä vänkäät vain\naina vastaan. Jos se olisi oikea keino sitä ei tarvtsisi uusia kymmenen vuoden\nDevalvaatioita ei siis tarvitse Suomen tyyppisellä viennin repertuaarilla tehdä sentään 10 v. välein. Edellinen oli syyskuussa 1992, siis 22 v. sitten.\nKun tavararepertuaarimme vientisatamissa on mikä se nykyisellään on, ja kun työmarkkinan kolmikanta palkkojen kanssa toimii kuinka se toimii, niin meillä devalvaatiotarve näköjään puskee pintaan noin 15..20 vuoden välein.\nSuomen yksikkötyökustannukset ovat SP:n mukaan edelleen tuhoon vievällä suunnalla. Käyrä edelleen karkuteillä, jopa muuhun Eurooppaan verrattuna. Puhumattakaan Kauko-Idästä tulevasta vielä kovemmasta, 2 miljardin ihmisen kisahaasteesta.\nSuomen nykyisillä säädöillä edeten talouskasvuksi arvioidaan 1% kasvua aina 2030 luvulle saakka.\nJos meillä olisi ollut oma valuutta, se olisi (pakko)devalvoitu(nut) suunnilleen 2012. Silloin järkevästi toimivien rahamarkkinoiden paine olisi ohjannut Suomen vuosikymmenien ajaksi heikkenevien talousnäkymiemme vuoksi markan ulkoisen arvon heikkenemään, varoventtiili olisi toiminut.\nYllä olevien SP:n ennusteiden mukaan 22 vuoden mittaiseksi arvioitu piina olisi alkanut purkautua. Ainakin vientikaupan osalta, joka vetäisi muutakin taloutta nyt jo nousuun.\nJuha Kuikka 13.12.2014 17:53\nMonet yrittäjät tekivät itsemurhansa siinä vaiheessa, kun he havaitsivat, että nyt ollaan menossa päin seinää. Samaan kategoriaan kuuluvat myös kuuluisimmat edellisen laman itsemurhatapaukset Kari Kairamo ja Matti Ali-Melkkilä.\nHenkilökohtaisesti tunsin erään nuorehkon kaverin, joka teki itsemurhan 80-luvun lopussa jäätyään Musta-Pekka käteen omistamiensa asuntojen kanssa, kun oli nousurallin aikana ottanut kuusi miljoonaa lainaa pankista ja sijoittanut ne Helsingin kantakaupungin asuntoihin. Hyvää jobbaribisnestä oli tehnyt jo parisen vuotta, mutta tuo suuri laina otettiin siinä vaiheessa, kun homma olisi pitänyt jo lopettaa.\nMuutoinkin tuon numerotilaston lisäksi olisi syytä saada tietoa itsemurhan tekijöiden keskimääräisistä taustoista eri ajankohtina.\nJuhani Huopainen 13.12.2014 22:36\nOnko teillä sitä dataa, vai puhutaanko ihan lämpimikseen lisää aiheesta?\nJuha Kuikka 14.12.2014 00:33\nEdellisessä kommentissani kerroin sen datan minkä siinä kerroin. Syväluotaavampaa dataa tilastojen numerojen takaa en ole yrittänytkään etsiä. Se olisi yksi sosiologisen väitöskirjan hyvä aihe.\nPekka Roponen 13.12.2014 18:10\nAikanaan kartoitettiin kaikki itsemurhat Suomessa vuoden ajalta, ja muistaakseni noin puolessa tapauksista arveltiin itsemurhan taustalla olleen vakavan masennuksen.\n80-lopulla tulivat maassa käyttöön uudenaikaiset lääkkeet ja kognitiivisen psykoterapian saatavuus on koko ajan parantunut. Hoito parani siinä määrin, että itsemurhia ei tehty, mutta eloon jääneet usein jäivät kuitenkin eläkkeelle.\nJuhani Huopainen 13.12.2014 19:49\nJuuri näin, Pekka.\nReino Jalas 13.12.2014 18:41\n"Muutoinkin tuon numerotilaston lisäksi olisi syytä saada tietoa\nitsemurhan tekijöiden keskimääräisistä taustoista eri ajankohtina."\nMinä en usko että noiden taustojen selvittelyllä tulisi hullua hurskaammaksi. Mitään yksittäistä selkeää ryhmää ei löydy. Melko varma olen että 90-luvun taitteesta ei löydy tilastollisesti merkittävää piikkiä vaikka yrittäjien lisääntyneistä itsemurhista.\nLäheskään kaikki konkan tehneet yrittäjät eivät ota henkeä itseltään, vain promille ottaa. Myös itsemurhan lopullisen syyn, viimeisen niitin selvittäminen jäisi edelleen hämärään.\nLikimain joka viikko joku ajaa henkilöautonsa rekkaa päin. Suurempaa hälyä nostattanut oli tapaus jossa äiti surmasi itsensä ja 3 lastaan.\nSellainen tilastotieto voisi ehkä löytyä, että itsensä surmaajat ovat keskimäärin alemmista sosiaaliryhmistä, ja vähemmän johtavassa asemassa olevia. Kairamon ja Ali-Melkkilän tapaukset kuitenkin todistavat että myös henkilökhtaisesti taloudellisesti vahvoilla olevatkin surmaavat itseänsä.\nSeppo Vartiainen 13.12.2014 18:51\nItsemurha on kunkin yksilön oma valinta. Heitä pitäisi myös kunnioittaa eikä nähdä asiaa pelkkänä ongelmana.\nPS! Voittajat ei luovuta ja luovuttajat ei voi voittaa. Kumpia itsemurhan tekijät ovat,voittajia voi luovuttajia?\nJuha Kuikka 13.12.2014 18:56\n"Melko varma olen että 90-luvun taitteesta ei löydy tilastollisesti merkittävää piikkiä vaikka yrittäjien lisääntyneistä itsemurhista."\nEt esittänyt tuohon perusteluja. Itse puolestani olen melko varma, että yrittäjien osuus silloisista itsemurhista oli suhteellisesti ottaen suurempi kuin muulloin.\nMutta olen samaa mieltä siitä, että tietoja on vaikea onkia.\n"Kairamon ja Ali-Melkkilän tapaukset kuitenkin todistavat että myös henkilökhtaisesti taloudellisesti vahvoilla olevatkin surmaavat itseänsä."\nNe olivat tyypillisiä "japanilaisia" itsemurhia. Kasvojaan ei sovi menettää. Japanissa suuryhtiöiden johtajien itsemurhat ovat yleisiä juuri siksi. Kari Kairamo tiesi saavansa potkut seuraavana maanantaina, mutta hän ei jäänyt sitä odottamaan, vaan päätti päivänsä jo perjantaina. Ali-Melkkilä puolestaan ymmärsi, että SKOP:n taru oli lopussa. Hyvin olivat sitoutuneet tehtäviinsä. Ei voida sanoa, että olisivat olleet kalastelemassa vain henkilökohtaista etuaan ja suuria palkkojaan.\nSeppo Saari 13.12.2014 20:02\nEhkäpä ns. omantunnon tekijäkin voi vaikuttaa vielä tuossa sukupolvessa?\nNythän virheitä ei tee kukaan, joten ei tarvitse katuakaan tai ottaa henkilökohtaista vastuuta tai tuntea tunnon tuskia?\nReino Jalas 13.12.2014 23:46\n"Itse puolestani olen melko varma, että yrittäjien osuus\nsilloisista itsemurhista oli suhteellisesti ottaen suurempi\nSaattaa ihan hyvin olla noin. Tilastollinen varmuus tuolle nimenomaiselle asialle ei vaan ole minun heiniäni.\nItse alun perin pidit asian selvittelemistä ilmeisen tärkeänä kun sanoit että "olisi syytä saada tietoa...".\nMinua ei kiinnosta yhtään noiden vanhojen itsemurhatilastojen selvittely. Joistakin mahdollisesti tutkijoille saatavilla olevista poliisin tai oikeuden asiakirjoista. Melko varmasti keksin jotain muuta mielenkiintoisempaa selviteltävää niiden sijaan.\nSiinä mielessä otin vapaudeksi perustelemattoman mutu-kommentin heittämisen.\nArto Granlund 13.12.2014 18:50\nLainaan tekstiä tämänpäiväisestä IL:a "Ratkaisu oli mielessä 1,5 vuotta, kun markan kellutus alkoi ja Mäen firmat( joiden asioita Mäki pankissa hoiti) alkoivat mennä konkurssiin työnkuva muuttui perinnäksi, Mäki päätti ottaa riskin" Mäki toteaa: "Taluodellinen epävarmuus oli pientä verrattuna siihen kidutukseen pankissa ikävien uutisten keskellä" Kirjailija Reijo Mäki oli pankissa töissä 90-luvun laman aikana, että se siitä kellutuksen ihanuudesta.\nJuhani Huopainen 13.12.2014 21:25\nJostain syystä useilla kommentoijilla on joku lehtijuttu, tai tuttava, tai joku muu yksittäistapaus esittää. Harvalla on kovaa dataa.\nSeppo Turunen 13.12.2014 18:57\nKun keskustellaan yrittäjien itsemurhista, pitäisi mielestäni aikatilastojen vieressä olla yrityksien ( ja erityisesti yrittäjien) lukumäärää ilmaiseva käyrä. PK-yritysten myöhässä (dominoiva savupiipputeollisuus ja sen rakenne/ tehdään kaikki itse) alkanut määrän ja jalostusarvon kehitys alkoi 80-luvun puolessa välissä kun mm. metsäteollisuuden rakennemuutos alkoi ja toimintoja alettiin siirtää tulevien kysyntäalueiden liepeille. Yhteensä yrityksiä (poislukien maa, metsä ja kala) vuonna 1990 oli nin 210 000 mikä laski vuoteen 94 noin 30 000:lla. Vuoden 90 taso saavutettiin vuonna 98 ja sen jälkeen määrän kasvu on ollu tasaista aina vuoteen 2008 saakka. Euroaikana välillä 2000...2007 määrä kasvoi peräti 50 000:lla - mikä kuvaa myös rakennemuutosta erityisesti valmistavassa teollisuudessa. Samalla on pk sektorille siirtynyt valtaa ja strategista tekemistä. Mutta pk-sektorin kansainvälistyminen on vielä pahasti kesken. Lamavuosien kokemukset ja näkemykset (miten kaverin kävi)painavat oikeutetusti edelleen. Suuryrityksillä on aina olleet (niin kauan kuin muistan eli vuodesta 75) valuuttatilinsä ja näinhän oli 90 luvun alussakin (kuten nyt Venäjällä, missä varakkaat suuryrittäjät ja henkilöt eivät luota omaan valuuttaansa). Monet joivat taatusti konjakkia devalvaatioyönä. Pelureitten määrä maailmalla ei ole laskussa ja pelureitten pelko on yksi suurimmista syistä, miksi yrittäjäsektori varsin suurilukuisesti suhtautuu hyvin epäilevästi siirtymisessä omaan valuuttaan. Kasvuhaluja saisi lisää nopeasti tekemällä poliittisesti kauaskantoisia liiketoimintaympäristöön liittyviä ratkaisuja.Ja sitä valuuttaan siirtymisen riskin suuruutta ei ekonomistit, eikä kukaan pysty arvioimaan. Jokainen valtio on omien rakenteittensa vanki. Suomi ei ole Ruotsi, ei Venäjä eikä Islanti eikä Kreikka.\nTaisi lipsahtaa näpytellessä ohi blogin aiheen. Mutta tiedoksi; en ole hautomassa itsemurhaa.\nJuhani Huopainen 13.12.2014 21:12\nJuu, vähän meni ohi aiheiden. Kurkkasin myös konkurssitilastot ennen postaamista, enkä niistäkään nähnyt mitään selkeitä yhteyksiä itsemurhiin. Pelkkä konkurssien määrä on lisäksi hieman huono mittari, koska se pitäisi tietenkin suhteuttaa yritysten kokonaismäärään ja väestön kokoon, sekä lisäksi huomioida konkurssiyritysten taloudellinen koko. Siksi työttömyysaste on kohtuullisen hyvä indikaattori, vaikka siinäkin on omat heikkoutensa.\nEhkä tämä asia ei jää niinsanotusti vielä tähän.\nSeppo Saari 13.12.2014 19:17\nEhkäpä itsemurhat romahtivat alaspäin heti vuoden 1990 jälkeen, kun suomalaisille selvisi, että Neuvostoliitto ja koko rautaesiripun takainen järjestelmä tulivat tiensä päähän? :D\nHeti alkoi ahistus helpottaa...\nSori. Oli ihan pakko lätkäistä tuo...\nJuha Kuikka 13.12.2014 19:20\n... ja käyrästä näkyy, että Gorbatshov se vasta pelottava on ollut!\nPekka Roponen 13.12.2014 19:25\nToisaalta itsemurhien väheneminen korreloi kännyköiden määrään...\nSeppo Saari 13.12.2014 20:06\nMeillä Suomessa puhuttiin paljon näyttelijä Reaganin vaarallisuudesta ("gun-happy president") ja Gorbtashovin lähes messiaanisuudesta. Näiden kahden ns. yhteenajosta syntyi kuitenkin aika rauhallinen poksahdus, ja moni muistaa sen jälkeen mm. Reykjavikin sijainnin.\nMartti Haverinen 13.12.2014 19:57\nJos mennään itsemurhatutkimuksen juurille, niin Durkheim on löytänyt yhteiskunnallisia selittäviä seikkoja itsemurhiin. Yhteisön kiinteys vaikuttaa siihen, kuinka paljon ja minkä takia itsemurhia tehdään. Jos ajatellaan, että lama lisäsi kollektiivisuutta ja paluuta perusasioihin, voi se selittää itsemurhien laskevaa trendiä.\nToisaalta eräs tärkeä itsemurhien motiivi lienee kasvojensa menettäminen... nousuhuumassa useimmat ihmiset olettivat, että täytyy menestyä ja jos ei näin käy, se on itsestä kiinni. Kun lama oli selviö (1990 Ismo Alanko: Kun Suomi putos puusta) vertailukohtia ympäristössä löytyi myös eipärjäämisen vaihtoehdolle. Ilmapiiri mahdollisti sallivamman suhtautumisen omaan pärjäämättömyyteen. Konkurssi ei ollutkaan niin häpeällinen vaihtoehto.\nMasennuskäyrän trendinomainen nousu johtunee useista seikoista. Varmasti ignosointi on tehostunut. Toisaalta lamavelallisten toivoton tulevaisuuden kuva lienee ruokkinut näköalattomuutta pohjimmiltaan aktiivisissa ihmisissä. Toivottomuus on vaikuttanut myös lähipiiriin ja sekin tiedetään, että masennuksella on taipumusta periytyä mallioppimisen kautta.\nTomi Ketola 13.12.2014 20:39\nTurhan läheltä tuli seurattua yhtä tapausta, parin auton ja rengin pientä kuljetusyritystä. Leikki loppui joulukuussa 1992. En viitsi muistella enempää.\nMonien noina aikoina lopulliseen ratkaisuun päätyneitten perheet, vaimot ja lapset elävät yhä tänä päivänä. Ja osaltaan maksavat noista seurauksista tavalla tai toisella.\nItsemurha kun ei koske pelkästään asianosaista vaan kaikkia tämän kanssa tekemisissä olleita.\nHenri Alakylä 14.12.2014 04:16\nTuo on kurjaa. Sitä suuremmalla syyllä tällä kertaa ei pitäisi päästää asioita yhtä pahaksi kuin tuolloin. Samoja latuja kuitenkin tässä painellaan jälleen kerran.\nMikko Kangasoja 13.12.2014 20:49\nMielenkiintoinen tilastovertailu. Ottaen huomioon, että yrittäjiä oli varmaankin noin 10% väestöstä, niiden itsemurhien nousu luultavasti hukkuu muun 90% aiheuttamaan kohinaan.\nKiinnitin erityisesti huomiota, että 80-luvulla ns. täystyöllisyyden aikana itsemurhia tehtiin paljon. Kiire kai masensi ja tappoi. Kenties alkoholilla huuhdeltiin kiireen tuomaa väsymystä.\nVuoden 1990 kohdalla itsemurhat tekevät ehkä 5 %:n hyppäyksen. Tarkistin Tilastokeskuksesta asunto-osakkeiden hintoja ja ne olivat laskeneet vuoden loppuun mennessä 1,5 vuotta yhteensä 10 %. Mahtoikohan se vaikuttaa joihinkin asuntovelkaisiin. 95 % itsemurhista näyttäisi silti olleen muista kuin lamasyistä, jos korkeasuhdanteen tasoon verrataan.\nYksi kiinnostava kohta oli 1972-75 itsemurhien nousu työttömyyden pysyessä alhaalla. BKT nousi 1971-72 selvästi muita vuosia enemmän. Sama näyttää toistuvan 1968-69, muttei kymmenen vuotta myöhemmin. Silloin oli työttömyys noussut, mutta niin oli myös 1968. Tosin ollen vain 4 %. Otapa siitä sitten selvä.\nDevalvaatio-revalvaatio 24/7 rules.\nPekka Roponen 13.12.2014 20:52\nMasennuksen hoito on koko ajan tullut paremmaksi, vaikka muuta väitetään.\nMartti Haverinen 13.12.2014 21:09\nMasennus tiedostetaan nykyisin paremmin, dignosointi on rutinoituneempaa mutta masennuksen hoidon kehittyminen... jos hoidon tulos on kroonistunut kriisi, jäätynyt konflikti (kuten nykyisin on tapana sanoa) niin täytyy olla todella uskovainen.\nMartti Haverinen 13.12.2014 21:11\nTai otan takaisin... hoidot ovat kenties kehittyneet, mutta volyymi ei...\nPekka Roponen 13.12.2014 21:24 Vastaus kommenttiin #54\nItsemurhan ehkäiseminen on saavutus itsessään...nyt tulevat käyttöön nk. neuromodulaatiohoidot (magneetti, ultraääni, ketamiini, tasavirta, kolmannen aallon kognitiivinen käyttäytymisterapia), joilla on suuri potentiaali. Näyttää lupaavalta.\nJuhani Huopainen 13.12.2014 21:30 Vastaus kommenttiin #57\nLisäksi kokemukset kombinoinneista lisääntyvät. Ehkä lääkehoidon rajat on pian saavutettu, ja yhteiskunnallinen keskustelu siitä, millainen yhteiskunta voisi olla, ja miten erilaisuutta voitaisiin hyväksyä, voisi alkaa?\nMarkku Perttula 13.12.2014 21:59 Vastaus kommenttiin #57\nJa pääsevätkö kaikki masennuspotilaat osallisiksi tuosta hoidosta?\nPekka Roponen 14.12.2014 09:20 Vastaus kommenttiin #62\nMartti Haverinen 13.12.2014 22:48 Vastaus kommenttiin #57\nMagneettinappeja käytetään nykyisin päihderiippuvuuden lumehoidossa korva-akupunktion tapaan... kognitiivinen ei auta jos yhteys tunteiden ja yhteys käyttäytymisen välillä suhteessa ajatteluun ei toimi... ketapiiniin en usko koska olen nähnyt ketiapiinin vaikutuksia ympäristössäni riittävästi... ja sähkö on jo vanha juttu.\nPekka Roponen 14.12.2014 09:19 Vastaus kommenttiin #64\nMagneetilla tarkoitan aivojen magneettistimulaatiota (rTMS), tasavirta tarkoittaa aivojen tasavirtastimulaatiota (DCTS), kolmannen aallon kognitiivinen käyttäytymisterapia on eri asia, kuin kognitiivinen terapia, ja ketamiini on ihan eri asia, kuin ketiapiini.\nMartti Haverinen 14.12.2014 11:55 Vastaus kommenttiin #74\nNo jos noilla eväillä velat muuttuu saataviksi, niin toimivathan ne, mutta kuulut ilmeisesti niihin, jotka uskovat että sairaudet ovat irti ympäröivästä todellisuudesta, yksilön vikoina ja remppoina, jotka oireiden hävittyä tai muututtua lääkkeiden sivuvaikutuksiksi,ovat parantuneet.\nTähän saakka psykiatrialla ei ole ollut mainittavia tuloksia tarjottavanaan. Jäämme odottamaan taas uusimman sukupolven valmisteita ;)\nPertti Lindeman 14.12.2014 01:37\nJuhani, tilastot eivät kerro totuutta.\nEsim. yksi tuttavani teki itsemurhan 90-luvun laman seurauksena viime vuonna, joten hän ei ole niissä 90-luvun tilastoissa mukana. Hän sinnitteli tosi pitkään, mutta ei sitten enää jaksanut.\nJuttelin yhden yritysasiakkaiden palveluhenkilön kanssa, joka oli 90-luvun aikaan töissä Säästöpankin pikku konttorissa. Hänen muutamasta asiakkasta teki kaksi itsemurhan.\nItse meinasin lopettaa elämäni vuonna 1997, joka ei olisi näkynyt sinun tilastoissasi. Ei olisi mulla myöhäistä tehdä sitä nytkään, ja se ei olisi sinun tilastoissasi mukana.\nItsemurhatilastoihin ei ole luottamista. Homonuoret tekevät itsemurhia seksuaalisen suuntautumisensa vuoksi, mutta eivät itsemurhaviestissään sitä kerro, jos kertovat, niin vanhemmat hävittävät sen viestin. Mulla on viisi tuttua tehnyt itsemurhan homoutensa takia, mutta heidän vanhempansa ja läheisensä eivät tiedä syytä tänäkään päivänä. Itsemurha koetaan pienempänä pahana kuin homouden häpeä.\nKatolisissa maissa on tyypillistä, että itsemurha muutetaan tapaturmaksi, sillä itsemurha on kuoleman synti ja sitä ei suku kestäisi. Joskus itsemurhan muuttaminen tapaturmaksi on myös vakuutuskorvauskysymys, niin kuin oli myös 90-luvun laman aikaan.\nTiesitkö muuten sitä, että kuolemansyitä rustattiin silloin 90-luvun laman aikaan, ettei ne luvut näyttäisi "pahoilta" poliitikoille? Samoin kuin sumpuloitiin oikeudenkäyntejä Koiviston pyynnöstä velkojan hyväksi ja velallisten vahingoksi.\nPertti Lindeman 14.12.2014 01:35\nOtin vielä "piilosta" esille yhden aiemman blogini, joka valaisee enemmän sitä mitä edellä kirjoitin:\nLauri Kiiski 14.12.2014 06:56\nOlen Lindemanin kanssa samaa mieltä, etteivät tilastot ole tässä mielessä luotettavia. Itsemurha aiheutuu aina psyykkisistä syistä ihmisen jumiuduttua ylitsepääsemättömään toivottomuuteen ongematilanteessaan tai varsinkin nuorten kohdalla useinkin vain hetkellisestä mielijohteesta ilman järkevää perustetta.\nYksityisessä elämässään ihminen on varsin herkkä vertaamaan itseään tai peilaamaan itseään lähiympäristönsä elämään arvioiden omaa tilannettaan usein täysin väärin ja ilman todellisuuteen pohjautuvaa realismia. Puutetta on helpompi jakaa verraten kadehdintaan muiden menestykseen.\nOman elämäänsä suuria riskejä ottaneella on usein taipumus ajautua myös ongelmiin verraten rauhallisemman, tasapainoisemman ja turvallisemman tien valinneisiin. Tilastoinnista huolimatta oma kokemukseen perustuva mututuntumani on, että 1990-luvulla varsin moni yrittäjistä poistui tuolloin kuvioista omin takein.\nItsemurhan voi tehdä myös hidastetusti esim. juomalla itsensä hengiltä, joka on varsin yleistä slaavilaisissa kulttuureissa.\nHistoriasta löytyy sinänsä omituisia joukkoitsemurhia, joista ehkä kuuluisin on Okinawalla tapahtunut japanilaisten joukkoitsemurha USA:n vallattua saaren. Tuolloin n. 5.000 naista lapsineen hyppäsi rantakalliolta omaan tuhoonsa ja tuhannet miespuoliset sotilaat surmasivat itsensä saaren luolastoihin. Motiivina oli tuolloin väitetysti japanilainen kunniantunto omassa yhteisössään.


SANOMASAMPO - 2021/12/02 - N:o 2430 - Kaksi viikkoa myöhemmin ... Hallitus nyt maskissa eduskunnan kyselytunnilla torstaina 2.12.2021. - Hallitus maskitta eduskunnan kyselytunnilla torstaina 18.11.2021. pl. ministerit Kiuru ja Sarkkinen. Maskitta olivat pääministeri Marin ja ministerit Saarikko, Kurvinen, Ohisalo, Andersson, Harakka, Henriksson, Mikkonen, Haatainen, Leppä, Kaikkonen, Haavisto ja Lintilä. Lasten oikeuksien päivä. Kuva. Maailmassa monta on ihmeellistä asiaa. - Viikkosanomat. Huhtikuu 2020. Hallitus kriisissä. Pääministeri Marin ja ministeri Haatainen potkivat pellolle ... Marraskuu 2021.Pääministeri antoi pikapotkut ... - Pääministeri Sanna Marin kahdessa kuvassa ohjeistettuna! - Asunnottomuudesta 2005 ja 2021. Nainen: No asunnottomuus voidaan poistaa jos jos vain on halua ... - Aleksis Kiven päivänä 10.10.2021. Makeasti oravainen makaa sammalhuoneessansa ...- SYYSKUU 2016. ORAVA TAMMESSA. Kuva: Pertti Manninen. - - Perhe- ja peruspalveluministeri Krista Kiuru (sd.) jää historiaan. - - Asianajaja Pekka Mononen, Asianajotoimisto Pekka Mononen Ky. Asianajajan tekaistu kirje. Pekka Mononen - Vuosisadan kuva: Sirkka Hämäläinen, Sauli Niinistö, Johnny Åkerholm. - SMILE from MODERN TIMES - "Förbjud atomvapnen". 1957 KUVA - etusivu - Torstai 2.12.2021. - Kuvasanomat - Sanomatori - Viikkosanomat - Härkää sarvista - 12.fi -


Turussa järjestettiin Suomen ensimmäinen radionäyttely, mutta milloin? Testaa tietosi kiperässä Extran tietovisassa - Testit ja visat - Turun Sanomat\nTurussa järjestettiin Suomen ensimmäinen radionäyttely, mutta milloin? Testaa tietosi kiperässä Extran tietovisassa


Haku ylioppilaskunnan talousvaliokuntaan on nyt auki – Oulun yliopiston ylioppilaskunta (OYY)\nHaku ylioppilaskunnan talousvaliokuntaan on nyt auki\nTalousvaliokuntaan valitaan tänä vuonna kolme jäsentä sekä puheenjohtaja. Hakuaika päättyy 7.10.\nTalousvaliokunnan tehtävänä on valmistella edustajistolle ylioppilaskunnan talouteen liittyviä asioita. Tärkeimpänä näistä talousvaliokunta valmistelee edustajistolle arviointikertomuksen edellisen vuoden toiminnasta, jonka perusteella edustajisto päättää vastuuvapauden myöntämisestä. Lisäksi talousvaliokunnassa pääsee työskentelemään mm. OYY:n sijoitusten ja talouden suunnittelun parissa.\nTalousvaliokuntaan valitaan tänä vuonna kolme jäsentä sekä puheenjohtaja. Valiokunnan jäsenen ei tarvitse olla ylioppilaskunnan jäsen, mutta puheenjohtajan tulee olla. Puheenjohtajan toimikausi on yksi kalenterivuosi ja jäsenen toimikausi kaksi kalenterivuotta.\nKiinnostuitko? Lähetä vapaamuotoinen hakemuksesi osoitteeseen hakemukset@oyy.fi. Edustajisto valitsee talousvaliokuntaan jäseniä ja puheenjohtajan kokouksessaan 8.10. Ilmoita hakemuksessasi, haetko puheenjohtajan vai jäsenen tehtävään. Hakuaika päättyy 7.10.


MTK Laitilan jäsenkirje 1/ PDF\nDownload "MTK Laitilan jäsenkirje 1/2013"\n1 MTK Laitilan jäsenkirje 1/2013 MTK-Laitilan johtokunnan jäsenet Pj. Metsästys- ja riistavastaava Kimmo Yli-Antola sihteeri, EU-avustaja Anna Setälä varapj. lomitusvastaava Mika Kinnala Jorma Ante Sosiaalivastaava Hanna Kerttula Juha Kylä-Puhju Metsävastaava Timo Nikula Minna Rautalin Heljä Raitamäki Susanna Saari Janne Soini Yrittäjävastaava Juha Uotila Anna Vuola EU-avustajat Inkeri Valjanen Petri Suvanto Vuosi 2013 on MTK:ssa yhdistysten vuosi. MTK Laitilan tavoite onkin edelleen olla aktiivisesti mukana ja vaikuttaa yhä näkyvämmin jäsentemme edunvalvonnassa sekä panostaa tänä vuonna yhdistysten vuosi teemoihin, joista keskeisimpiä ovat kuntavaikuttaminen, kotimainen ruoka, jäsenten yhteisöllisyyden ja hyvinvoinnin tukeminen sekä jäsenten kohtaaminen. Alkanut vuosi on jo käynnistynyt vilkkaalla keskustelulla kotimaisesta ruoasta ja ruoan alkuperästä. Elintarvikealan jalostajat joutuvat varmasti tarkempaan tarkasteluun tuoteselosteissa mainittujen raaka aineiden alkuperästä ja luotettavuudesta. Koska kauppojen hyllyt notkuvat tiukkaan kilpailutetuista elintarvikkeista, on asiakkailla varaa valita. Ostoskoriin valitaan yhä huolellisemmin tuote, joka mielletään turvalliseksi, mahdollisimman aidoksi ja luotettavaksi. Uskonkin, että kotimainen ruoka brändinä kasvattaakin edelleen suosiotaan hinta laatu suhteen ansiosta kuluttajien ostoskorissa ja alkutuottajille kuuluva korvaus tuotantokustannusten nousuista saadaan kirittyä kestävälle pohjalle. Tämä ja todennäköisesti ensivuosikin menee viljelyksissä lähes viime vuoden asetusten ja määräysten mukaisesti, mutta vuonna 2015 lienee jo paljon uutta. Esimerkiksi vesistöjen kasvit ja eläimet otetaan kasvinsuojeluaineita käytettäessä aiempaa tarkemmin syyniin. Tästä voi lukea lisää Tukesin (Turvallisuus ja elintarvikeviraston) tiedotteesta, jossa kerrotaan Tukesin tekemästä uudesta riskinarvioinnista, jossa on tarkasteltu mm. erityyppisten ks ruiskujen suuttimien tuulikulkeumaa eri paineilla. Perinteisellä viuhkasuuttimella tuulikulkeuman ollessa suuri myös suojaetäisyys vesistöihin pitenee joillakin aineilla huomattavasti. Ns. ilma avusteisia suuttimia hankkivien kannattaakin tutustua Tukesin taulukoihin, joista selviää eri aineilla ja suutimilla sallitut etäisyydet vesistöön, jotta osaa valita heti oikean suutintyypin omille viljelyksilleen. Jäsenkirjeen liitteenä Tukesin lehdistötiedote osoitteesta Toivotaan, että kuluva vuosi tarjoaa hyvän vuoden viljelijöille niin määrällisesti kuin laadullisestikin, mukavaa kevään odotusta! Kimmo Yli Antola, puheenjohtaja 1\n2 MTK Laitilan jäsenkirje 1/2013 Tapahtumia on missä osallistuj jat? MTK on nimittänyt vuoden 2013 yhdistysten vuodeksi. Vuoden aikana on tarkoitus jakaa yhdistysten hyviä toimintatapoja eteenpäin, niin että jäsenkuntaa saataisiin aktivoitumaan ja osallistumaan toimintaan. Sillä jäseniään vartenhan yhdistyss on olemassa. MTK Laitila on ollut MTK Varsinais Suomen toimintakilpailun kärkisijoilla useita vuosia. Meillä toimintaa on perinteisesti ollut paljon: on sadonkorjuujuhlia, pikkujouluja, ja näissä väkeä on ollut kohtuullisesti liikkeellä. Mutta osallistujamäärätt kevät ja syyskokouksissa ovat olleet huolestuttavan alhaiset. Eivätkö siis oman etujärjestön, talonpoikien asiaa ajavan keskeisimmän toimijan asiat kiinnosta? MTK Laitila haki MTK:n säätiöltä hankerahaa maaseudun hyvinvoinnin lisäämiseksi. Tavoitteenamme on kokeilla uusia toimintamuotoja, jospa niillä saataisiin väkeä liikkeelle. Haimme rahaa Metsien virkistyskäyttöön, tanssikurssiin ja kuntoiluun. Toivottavasti joku niistä on SINUN juttusi ja lähdet mukaan. Tiedotamme tapahtumista, jos hankeraha saadaan ja toiminta käynnistyy. Ja ilmoita sähköpostiosoitteesi, niin saat muitakin ajankohtaisia tiedotteita! Tervetuloa kevätkokoukseen! MTK Laitilan, Pyhärannan ja Kodisjoen yhteinen kevätkokous pidetään ma klo Kodistuvalla a. Kokousasioina vuoden 2012 toimintakertomuksen ja tilinpäätöksen hyväksyminen. Kokousesitelmät LähiTapiolan, TEHO Plus hankkeen ja MTK Varsinais Suomen edustajilta Sihteeri Anna S (joka aikoo käydä pokkaamassa toimintakilpailun palkintoja jatkossakin) Tapahtumakalenteri Tapahtumat kokoukset Koulutuksett Jäsenten virkistys juhlat kuluttajatyö Mitä? Kevätkokouss Liiton kevätkokous EU tukikoulutus (V S liiton alueellinen) EU tukikoulutus (maaseututoimen järjestämä) Sählyillat Tanssikurssi Metsän virkistyskäyttö Kuntostartti Kylvönsiunaus Sadonkorjuujuhla Pikkujoulut Lähiruokatoritapahtuma Hullun kukon päivä Missä? Kodisjoki Laitila Crusell, Uki Kodjalan koulu Tiedotamme lisää jos hankerahoitus vahvistuu Seikola, Untamala Kirkko ja srk taloo Ilmoitetaan myöhemmin Laitilan tori Milloin? klo la ke päivällä ke 3.4. illallaa tiistaisin klo toukokuu lokakuu heinä elokuu 2\n3 MTK Laitilan jäsenkirje 1/2013 Hyödynnä jäsenedut! MTK Keskusliiton jäsenedut löytyvät tarkemminn netistä Vakuutus ja rahoitus Tuotevastuuvakuutus sisältyy jäsenmaksuun LähiTapiolan vakuutuksista alennus 10%, sairauskuluvakuutuksissa 50%, tapaturma ja matkustajavakuutukset 30% OP Pohjola Tulonkeskeytysluoton mahdollisuus,, lainannostokuluista 50% %:n alennus, Kultaturva vakavan sairauden varalta vakuutuksesta 20% Nordea mahdollisuus yrityksen etuohjelmaan Evli sijoituspankki sijoitukset ilman merkintäpalkkioita Neuvonta ja lakiapu Jäsenille veroneuvontapuhelin hintaan 1,18 /minuutti, eijäsenille 2,19 /minuutti Työnantaja asioiden verkko ja puhelinpalvelu Maanomistajien arviointikeskuksen palveluista 10% alennus Asianajotoimisto Bützowin palvelujaa etuhintaann Maaseudun tukihenkilöverkko EU avustajien vastuuvakuutus MTK jäsenillkertaa vuodessa Maahengenn kirjoista 20% Viestintä ja yhteydet Jäsenlehti Mainio neljä alennus Jäsenmaksut vuonna 2013 Perusmaksu/tila 35 Peltohehtaarimaksu 1,80 / /ha Metsähehtaarimaksu 0,60 / /ha Henkilöjäsenmaksu 35 /hlö Yritys/yhteisöjäsenmaksu 70 /hlö Opiskelijajäsenmaksu 10 /hlö Jäsenmaksukatto 4000 Tilakohtaisella jäsenmaksuj ulla jäseniksi pääsevät kaikki 15 vuotta täyttäneet maatilatalouden henkilöt. Ilmoittamalla henkilön tiedot jäsenrekisteriin (sihteeri Annalle) saatte jokainen jäsenkortin. Virkistys ja vapaa aika Holiday Club Resorts tutustumislomia edullisesti Sokos Hotels ja Radisson Blu hotelleista alennusta Lomayhtymän Kylpylä Kivitippu ja Runnin kylpylästä alennusta Kylpylähotelli Kunnonpaikka Siilinjärvellä jäsenetuhintaan Viking Linella alennusta Härmän Kylpylän etuhinnat Energiaedut Skapat Energian yhteishankinta sähköstä, 10% alennus palvelumaksusta St1 yrityskortilla 2,35 snt/l bensiinistä, polttoöljystä ja dieselistä, polttoöljytilauksista alennustaa Neste Oilin kortilla 2,5 snt/l bensiinistä, 2,7 snt/l dieselistä Teboililta 3,19 snt/l bensiinistä ja dieselistä, polttoöljytilauksista vähintään 1 snt/l alennusta Muita etuja Finncont öljysäiliöistä alennusta 10 15% Nissanin hankinnassa :n alennus (31.3. asti) DeLaval turvasaappaistaa 15%:n alennus Uuden Valtra traktorin tai Sampo puimurin ostajalle polkupyörä tai lahjakortti Valtra haalarit tilanjatkajille 3\n4 MTK Laitilan jäsenkirje 1/2013 Kultajousi liikkeen tuotteista 15 20%:n alennus Viljavuuspalvelun analyyseistä 5 10%:n alennus Hortilab: yksi ilmainen hivenanalyysi toisen hivenanalyysin lisäksi Can Am mönkijän tai Lynx moottorikelkan ostajalle etuseteli Ramirent vuokrasta alennus 20 35% Iskun MTK:n jäsenetuohjelman alennus 5% Ekokem maatalousmuovien keräilyssä 5 /tn alennus (85 /tn) MTK Varsinais Suomen jäsenedut Woikoski Oy:n sopimuksesta 42% alennus, pullovuokrista 35 50% kaasulaadusta riippuen Vahterusring 15%:n alennus hinnaston palveluhinnoista MTK Laitilan jäsenedut Uimahalliin 5 ilmaista käyntikertaa Viestintä Oy Tuulihaukan tuntiveloituksesta 10%:n alennus Lux mittarin ilmainen lainaus MTK:n jäsenedut saat näyttämällä jäsenkorttisi! Aluevastaavat Kaukola Rintanen Miikka Vekka, Ytö Heikola Tapio Haaro, Kaariainen Heinonen Jukka Kaivola Pahojoki Saari Susanna Katinhäntä Ettala Juhani Kivijärvi Uotila Juha Pato Laaksonen Matti Silo Arvela Elina Suontaka Uotila Juha Soukainen Mikola Hannu Vahantaka Vuorio Erkka Vaimaro Uusi-Kinnala Sami Valko Valliluoto Marko Haukka Aula Esa Kovero Meriö Heikki Kusni Siirilä Juha Untamala Rantanen Päivi Koliseva, Kovio, Krouvi, Nästi Kylänpää Riikka Palttila Mustesalo Matti Salo Lassila Miika Sorola Lehtilä Sirke Malko Marttila Jussi Leinmäki, Liesjärvi Tuuna Jukka Kouma Vainila Eero Seppälä Kaitila Johanna Vidilä Uusitalo Jari Kirkonkylä, Syttyä Isotupa Jukka-Pekka Koukkela Viikainen Mudainen Huiskala Samuli Kodjala Elo Markus Pikkujouluisia tunnelmia muistellen ja hyvää kevättä toivottaen MTK-Laitilan johtokunta 4\n5 MTK Laitilan jäsenkirje 1/2013 Tukes kehottaa viljelijöitä tarkistamaan muuttuneet kasvinsuojeluaineiden suojaetäisyydet vesistöstä Lehdistötiedote Turvallisuus- ja kemikaalivirasto (Tukes) on muuttanut ruiskutettavien kasvinsuojeluaineiden suojaetäisyyksiä vesistöstä. Muutokset johtuvat Tukesin kasvinsuojeluaineille tekemistä riskinarvioinneista, joissa Suomessa käytettävien kasvinsuojeluaineiden vaarallisuus vesistön kasveille ja eläimille on arvioitu uudelleen. Tukes kehottaa viljelijöitä tarkistamaan käyttämiensä kasvinsuojeluaineiden uudet suojaetäisyydet Tukesin verkkosivuilla olevasta valmisteiden kasvinsuojeluainerekisteristä, koska uudet suojaetäisyydet eivät ehdi vielä tälle keväälle myyntipäällysten teksteihin. Tukes suosittelee viljelijöitä ottamaan uudet suojaetäisyydet käyttöön jo viljelykausina , pakolliseksi uusien suojaetäisyyksien noudattaminen tulee kasvukaudella Aiemmin kasvinsuojeluaineiden suojaetäisyydet vesistöstä on asetettu aineiden myrkyllisyyden pohjalta. Nyt Tukes on määritellyt suojaetäisyydet tekemällä jokaisesta aineesta riskinarvion, jossa otetaan aineen myrkyllisyyden lisäksi huomioon kasvinsuojeluaineen käyttömäärä hehtaaria kohden ja arvioitu tuulikulkeuma. Vastaava suojaetäisyyksien arviointitapa on käytössä myös useassa muussa Euroopan maassa. Uudistuksessa on myös otettu käyttöön tuulikulkeumaa alentavat suuttimet riskinhallintakeinona, ja niiden käyttö on pakollista joitakin valmisteita käytettäessä. Ympäristön suojelun kannalta on erittäin hyvä, että uudistuksen myötä selvästi pienemmät vesistöt tulevat suojelun piiriin. Lisäksi myös niillä valmisteilla, joilla edellytetään tuulikulkeumaa alentavien suuttimien käyttöä, vesistöjen kuormittumista saadaan pienennettyä entisestä, ylitarkastaja Leona Mattsoff Tukesista sanoo. Uudet suojaetäisyydet vaihtelevat viljelystyypin mukaan Suojaetäisyyksiä on noudatettava ja tuulikulkeumaa alentavia suuttimia käytettävä, kun kasvinsuojeluaineita levitetään lähempänä kuin 100 metriä vesilain mukaisesta vesistöstä. Käytännössä uudet kasvinsuojeluaineiden suojaetäisyydet vaihtelevat 3-50 metrin välillä. Mitään kasvinsuojeluainetta ei saa levittää kolmea metriä lähempänä vesistöstä. Peltoviljelyksillä kasvinsuojeluainetta saa levittää valmisteesta riippuen 3-20 metrin päässä vesistöstä. Jos kasvinsuojeluainetta levitetään marjapensaille ja metsätaimitarhoissa, suojaetäisyys vesistöstä vaihtelee 3-30 metrin välillä. Hedelmäpuilla suojaetäisyydet vaihtelevat valmisteittain 3-50 metrin välillä. Valmistekohtainen suojaetäisyys mitataan ruiskutushetken vesirajasta. Ajouria ei uusien suojaetäisyyksien vuoksi tarvitse muuttaa. Riittää, että ruiskuttaja sulkee puomin suuttimet suojaetäisyyden levyiseltä alueelta. Useimmissa tapauksissa suojaetäisyyttä voidaan pienentää, jos kasvinsuojeluaineiden levittämiseen käytetään tuulikulkeumaa vähentäviä suuttimia. Tuulikulkeumaa alentavien suuttimien käyttö ei ole tarpeellista enää 100 metrin päässä vesistöstä. Tukes on tehnyt havainnekuvia suojaetäisyyksistä viljelijöiden avuksi. Kuvista näkyy myös, missä tapauksissa metsä viljelyksen ja vesistön välissä katsotaan sellaiseksi, että suojaetäisyyksiä ei tarvitse noudattaa. 5\n6 MTK Laitilan jäsenkirje 1/2013 Mikä on vesistö? Vesilaki muuttui vuoden 2012 alusta ja j vesistöksi määritellään järvien ja lampien lisäksi myös aiempaa pienempiä uomia. Ojat eivät kuitenkaan ole uudenkaan vesilain mukaan vesistöjä. Viljelijä voi tarkistaa, onko oma peltoviljelys uuden vesilain mukaisen uoman varrella Maaseutuviraston (MAVI) VIPU-palvelusta. Viljelijöitä informoidaan uudestaa vesilaista myös 2015 tukihaun yhteydessä. Toukokuusta lähtien metsätaimitarhojen ja muidenn ammattimaisesti kasvinsuojeluaineita a käyttävien tahojen tulee katsoa uuden vesilain mukaiset uomatt Maanmittauslaitoksen paikkatietoikkunasta. Lisätietoja: -> materiaali vapaastii median käytettävissä Tuulikulkeumaa alentavat suuttimet jaa ruiskut - puomiruiskut (pdf) Tuulikulkeumaa alentavat suuttimet jaa ruiskut - sumuruiskut (pdf) Tukesin kasvinsuojeluainerekisteri EU:n kasvinsuojeluaineasetus (2009/1107/EY) EU:n vesipolitiikan puitedirektiivi (2000/60/EY) Torjunta-aineiden kestävän käytön puitedirektiivi (2009/128/EY, erityisesti 11). Leona Mattsoff, ylitarkastaja, p sähköposti: fi Tältä näyttäää karttatuloste VIPUssa: Puntarinoja onn merkitty vesistöksi vaaleansinisellä. Mustavalkoisessa se ei nyt tietenkään näy sinisenä (Sihteerin lisäys) 6


Kelit eivät lämpene juhannukseksi\nRauma ja alue · 18.6.2014 klo 13:30\nIlmatieteen laitoksen keskiviikkoisen ennusteen mukaan juhannusta vietetään koleassa ja sateisessa säässä. Tavanomaisesti juhannuksena lämpötila on 20 asteen tienoilla.\nSuomi kuuluu koko juhannuksen ajan matalapaineen alueeseen ja sää on epävakaista ja tavanomaista selvästi viileämpää koko maassa. Pilvisyys vaihtelee puolipilvisestä pilviseen, öisin on osin selkeämpää ja selkeillä alueilla esiintyy hallaa tai jopa yöpakkasta.\nJuhannusaattona sadekuuroja tulee monin paikoin. Räntääkin voidaan niskaan saada, ei tosin etelässä. Pohjois-Lapissa voi sade nimittäin tulla myös räntänä. Päivälämpötila on maan etelä- ja keskiosassa enimmäkseen 12–17 astetta, maan pohjoisosassa 6–14 astetta. Pohjois-Lapissa päivälämpötila voi jäädä muutamaan lämpöasteeseen.\nJuhannuspäivä ei aatosta juuri eroa, sadekuuroja tulee etenkin sisämaassa monin paikoin. Sunnuntaina sateita liikkuu edelleen suuressa osassa maata. Päivälämpötila on 15 asteen molemmin puolin, sateessa ja Keski- ja Pohjois-Lapissa lämpötila on alempi.


Tasaisesti dispergoituneet CNT: t ultrasonication - Hielscher Ultrasonics\nHiilinanoputkien (CNTs) poikkeuksellisten toimintojen hyödyntämiseksi niiden on oltava homogeenisesti hajut.\nUltra ääni dispergoit ovat yleisin työkalu jakaa CNTs vesipitoiset ja Liuotinpohjaiset suspensiot.\nUltraäänidispergointi tekniikka luo riittävän korkean leikkaus energian saavuttaakseen täydellisen erottelun CNTs vahingoittamatta niitä.\nHiilinanoputkien ultraääninen hajottaminen\nHiilinanoputkien (CNT) kuvasuhde on erittäin korkea ja niillä on alhainen tiheys sekä valtava pinta-ala (useita satoja m2/g), joka antaa heille ainutlaatuisia ominaisuuksia, kuten erittäin korkean vetolujuuden, jäykkyyden ja sitkeyden sekä erittäin korkean sähkön- ja lämmönjohtavuuden. Van der Waalsin voimien vuoksi, jotka houkuttelevat yksittäisiä hiilinanoputkia (CNT) toisiinsa, cnts järjestää yleensä nippuina tai vinoineina. Nämä molekyylien väliset vetovoimat perustuvat π-bond pinoaminen ilmiö välillä vierekkäisten nanoputket tunnetaan π-pinoaminen. Jotta hiilinanoputket saataisiin täysimääräisesti hyötynsä, nämä agglomeraatiot on eriytettävä ja cnt-arvot on jaettava tasaisesti homogeeniseen dispersioon. Voimakas ultrasonication luo akustisen kavitaation nesteisiin. Näin syntyvä paikallinen leikkausstressi rikkoo CNT-aggregaatteja ja hajottaa ne tasaisesti homogeeniseen suspensioon. Ultraäänidispersointitekniikka luo riittävän korkean leikkausenergian, jotta cnt-laitteet voidaan erottaa kokonaan vahingoittamatta niitä. Jopa herkkä SWNTs sonikaatio on onnistuneesti sovellettu eristää ne erikseen. Ultrasonication vain antaa riittävän stressitason erottaa SWNT aggregaatit aiheuttamatta paljon murtuma yksittäisten nanoputket (Huang, Terentjev 2012).\nEdut Ultra ääni CNT dispersion\nKorkea dispersio hyöty suhde\nUIP2000hdT – 2kW tehokas Ultra ääni laitteen CNT-dispersioihin\nKorkean suoritus kyvyn Ultra ääni järjestelmät CNT-Dispersioihin\nHielscher Ultrasonics toimittaa tehokkaat ja luotettavat Ultra ääni laitteet CNTs: in tehokkaaseen dispersiota varten. Onko sinun valmisteltava pieniä CNT näytteitä analysointia ja R&D tai sinun täytyy valmistaa suuria teollisia eriä irtotavarana dispersiot, Hielscher tuote valikoima tarjoaa ihanteellisen Ultra ääni järjestelmä tarpeesi. Kohteesta 50W ultrasonicators laboratorioon jopa 16kW teolliset Ultra ääni yksiköt kaupalliseen valmistukseen Hielscher Ultrasonics on sinulle katettu.\nKorkealaatuisten hiilinanoputkidispersion tuottamiseksi prosessiparametreja on hallittava hyvin. Amplitudi, lämpötila, paine ja retentioaika ovat kriittisimmät parametrit tasaiseen CNT-jakaumaan. Hielscherin ultraäänilaitteet eivät ainoastaan mahdollista kunkin parametrin tarkkaa hallintaa, ja kaikki prosessiparametrit kirjataan automaattisesti Hielscherin digitaalisten ultraäänijärjestelmien integroituun SD-korttiin. Protokolla kunkin sonikointi prosessi auttaa varmistamaan toistettavissa tuloksia ja johdonmukainen laatu. Etäselaimen ohjauksen kautta käyttäjä voi käyttää ja valvoa ultraäänilaitetta olematta ultraäänijärjestelmän sijainnissa.\nKoska yhden seinän Hiilinanoputket (SWNTs) ja multi-walled Carbon Nanoputket (MWNTs) sekä valittu vesipitoinen tai liuotin väli aine vaativat erityisiä käsittely-intensiteettejä, Ultra ääni amplitudi on keskeinen tekijä, kun se tulee lopulliseen tuotteeseen. Hielscher Ultrasonics’ teolliset Ultra ääni prosessorit voivat tuottaa erittäin korkeita sekä hyvin lieviä amplitudeja. Luo ihanteellinen amplitudi prosessi vaatimuksissa. Jopa 200 μm: n amplitudeja voidaan helposti käyttää jatkuvasti 24/7-toiminnassa. Jopa suurempia amplitudeja varten on saatavilla räätälöityjä Ultra ääni-sonotrodeja. Hielscherin Ultra ääni laitteiden kestävyys sallii 24/7-käytön raskaassa ja vaativissa ympäristöissä.\nAsiakkaamme ovat tyytyväisiä Hielscherin Ultra ääni järjestelmien erinomaisen kestävyyden ja luotettavuuden. Raskaiden käyttö sovellusten, vaativien ympäristöjen ja 24/7-käytön asennus on tehokas ja taloudellinen käsittely. Ultra ääni prosessin tehostaminen lyhentää käsittely aikaa ja saavuttaa parempia tuloksia, eli korkeamman laadun, korkeamman tuoton, innovatiiviset tuotteet.\nHiilinanoputket (CNTs) ovat osa erityisluokkaa yksiulotteisia hiili materiaaleja, joissa on poikkeuksellisen mekaaniset, sähköiset, lämpö-ja optinen ominaisuudet. Ne ovat merkittävä osatekijä, jota käytetään kehittyneiden nanomateriaalien, kuten Nano-komposiittien, vahvistetusta polymeereista jne., kehittämisessä ja tuotannossa, ja niitä käytetään siksi State-of-the-Art-tekniikoissa. CNTs altistaa erittäin korkea veto lujuus, erinomainen lämmön siirto ominaisuudet, matala-kaistan aukkoja ja optimaalinen Kemiallinen ja fyysinen vakaus, joka tekee nanoputkia lupaava lisä aine moninaiselle materiaalille.\nNiiden rakenteesta riippuen CNTS erotetaan Yksiväriset Hiilinanoputket (SWNTs), kaksinkertaiset aidot Hiilinanoputket (DWCNTs) ja multi-walled Carbon Nanoputket (MWNTs).\nSWNTs ovat ontot, pitkät Sylinterimäiset putket, jotka on valmistettu yhdestä atomin paksusta hiili seinästä. Atomi arkki hiili vetyjä on järjestetty hunaja kenno ristikko. Usein ne ovat käsitteellisesti verrattuna koottuja arkkia yksikerroksinen grafiitti tai Grafeeni.\nDWCNTs koostuu kahdesta yksivoiduista nanoputkista, joissa toinen on sisäkkäinen.\nMWNTs ovat CNT-lomake, jossa useat yksikuituiset Hiilinanoputket ovat sisäkkäin toistensa sisällä. Koska niiden halkaisija vaihtelee välillä 3 – 30 Nm ja koska ne voivat kasvaa useita cm pitkä, niiden kuva suhde voi vaihdella 10 ja 10 000 000. Verrattuna hiilen nanokuituihin, MWNTs on erilainen seinä rakenne, pienempi ulkohalkaisija ja ontto sisustus. Yleisesti käytetty teollisesti saatavilla kirjoitettu MWNTs ovat esimerkiksi Baytubes® C150P, Nanocyl® NC7000, Arkema Graphistrength® C100, ja FutureCarbon CNT-MW.\nCNTs synteesi: CNTs voidaan tuottaa plasman perustuva synteesi menetelmä tai kaari purkaus menetelmä, laser ablaatio menetelmä, lämpö synteesi prosessi, Kemiallinen höyry laskeumat (CVD) tai plasma-parannettu Kemiallinen höyry laskemaa.\nCNTs: in funkalisointi: Jotta voidaan parantaa hiilinanoputkien ominaisuuksia ja tehdä niistä siten sopivampi tiettyyn käyttö tarkoitukseen, CNTs on usein toiminnoitu esimerkiksi lisäämällä karboksyylihappoa (-COOH) tai hydroksyyli-(-OH)-ryhmää.\nCNT dispergointi lisä aineet\nMuutamaliuottimet, kuten superhapot, ioninesteet ja N-syklohexyl-2-pyrrolidoni, pystyvät valmistamaan suhteellisen suuria cnt-pitoisuuksia, kun taas nanoputkien yleisimmät liuottimet, kuten N-metyyli-2-pyrrolidoni (NMP), dimetyyliformamidi (DMF) ja 1,2-dikrolobentseeni, voivat hajottaa nanoputkia vain hyvin pieninä pitoisuuksina (esim. tyypillisesti <0.02 wt% yksiseinäisistä cnt-levyistä). Yleisimmät dispersioaineet ovat polyvinyylipyrrolidoni (PVP), natriumdodekyylibentseenisulfonaatti (SDBS), Triton 100 tai natriumdodekyylisulfonaatti (SDS).\nKresols ovat ryhmä teollisuuskemikaaleja, jotka voivat käsitellä CNTs pitoisuuksina jopa kymmeniä painoprosentti, jolloin jatkuva siirtyminen laimentaa dispersioja, paksuja tahnoja, ja vapaasti seisovat geelit ennennäkemättömän playdough kaltainen tila, koska CNT lastaus kasvaa. Näillä valtioilla on polymeerin kaltaisia reologisia ja viskoelastisia ominaisuuksia, joita ei saavuteta muiden yhteisten liuottimien kanssa, mikä viittaa siihen, että nanoputket todellakin eritellään ja hajallaan kresoliin. Kresolit voidaan poistaa käsittelyn jälkeen kuumentamalla tai pesemällä muuttamatta cnt-tuotteiden pintaa. [Chiou et al. 2018]\nJotta voidaan käyttää CNTs, ne on levitettävä nestettä, kuten polymeerit, tasaisesti disperdetut CNTs käytetään valmistuksessa johtava muovi, neste kide näytöt, orgaaninen valoa Emitting diodeja, kosketus näytöt, joustavat näytöt, aurinko kennot , johtavat musteet, staattiset kontrolli materiaalit, mukaan lukien kalvot, vaahdot, kuidut ja kankaat, polymeeri pinnoitteet ja liimat, korkean suoritus kyvyn polymeeri komposiitit poikkeuksellisella mekaanisella lujuudella ja sitkeys, polymeeri/CNT komposiitti kuidut, sekä Kevyet ja antistaattiset materiaalit.


TFM-115-32-L-D-LC . - Samtec - Pin Header, Board-to-Board, Wire-to-Board\nPin Header, Board-to-Board, Wire-to-Board, 1.27 mm, 2 Rows, 30 Contacts, Surface Mount Straight\nTFM-115-32-L-D-LC . Datasheet\n30 Varastossa Tarvitsetko enemmän?\n30 varastossa seuraavan päivän toimitukseen (UK stock) :Tilaa ennen klo 18:00 arkipäivisin (uusiokelatuille nimikkeille 17:30). Viikonlopun ja pyhien tilaukset lähetetään seuraavana arkipäivänä.\n1+ 7,73 €\n10+ 5,93 €\n100+ 4,12 €\n250+ 3,70 €\n500+ 3,27 €\n1000+ 3,20 €


HPV-rokotteilla on vakavia haittoja!\nAvoin kirje oikeusministeri Antti Häkkäselle, hallinto-oikeustuomarin mahdollisesta esteellisyydestä...\nHaastattelu; SuomiPORIna - Rokotteet ja rokotetutkimukset Nina Bjelogrlic-Laakso\nJulkaistu Terveysjärjestön sivuilla 26.9.2013\nTerveille lapsille ja nuorille ei tule tarjota papilloomavirus- eli HPV-rokotteita (Gardasil®, Cervarix®) ilman että heitä ja heidän huoltajiaan informoidaan maailmalla uutisoiduista tapauksista, joissa rokotetuille on kehittynyt kroonisia sairauksia ja joista osa on kuollut rokotuksen saatuaan vakaviin verenkiertohäiriöihin.\nHPV-rokotteilla on vakavia haittoja (1-6), jotka eivät ole THL:n tiedossa.\nRokotetuilla henkilöillä on eri puolilla maailmaa uutisoitu (1-6) ilmaantuneen mm. seuraavia haittoja: Kouristuskohtauksia, kuulon menetystä, verenvuotoja ja –tukoksia, Guillan Barren oireyhtymää, MS-taudin kaltaista oireyhtymää (ADEM), pään hakkaamista, halvauksia, kroonista väsymysoireyhtymää, kroonista yleistynytttä kipua, värisokeutta ja puheen vaikeutta. Osa rokotetuista on joutunut pyörätuoliin tai muuten vammautunut pysyvästi.\nEdellä mainituista rokotehaitoista ja niiden yleisyydestä on uutisoitu maailman tiedotusvälineissä seuraavasti:\nHuhtikuussa 2010 Intiassa HPV-rokotetutkimus oli keskeytetty ilmi tulleiden kuolemaan johtaneiden tapausten ja tutkimuksessa havaittujen epäeettisten toimintatapojen vuoksi (1).\nHelmikuussa 2011 yksi Yhdysvaltain pääuutiskanavista, CBS News kertoi lähetyksessään HPV-rokotteen (Gardasil’n) vakavista haitoista sekä videoimalla että haastattelemalla rokotteen jälkeen sairastuneita nuoria naisia ja tuomalla esiin FDA:n virallisia tilastoja (2). Tämän dokumentin mukaan 8 miljoonaa tyttöä on saanut Yhdysvalloissa vähintään yhden Gardasil rokotteen ja FDA:lle on tehty yhteensä 8,864 haittavaikutusilmoitusta.\nKesäkuussa 2013 Japanin viranomaiset ilmoittivat etteivät he suosittele enää HPV-rokotusten jatkamista esille tulleiden vakavien haittojen vuoksi (3,4).\nThe Japan Times news –lehdessä kerrotaan haittavaikutusten yleisyydestä mm. seuraavaa:\nSiis kahdella – kolmella jokaista 10 000 rokotettua kohti on raportoitu haittoja verrattuna siihen, että alle yhdelle jokaista 10 000 pneumokokki- tai Japanin enkefaliittirokotteen saaneella on raportoitu haittavaikutuksia.\nMyös Israelissa ja Tanskassa HPV-rokotusten keskeyttämistä harkitaan esille tulleiden autoimmuunisairauksien ja muiden vakavien haittojen vuoksi (5, 6).\nTässä yhteydessä on syytä muistaa, että edellä esitetyt luvut perustuvat ns. passiiviseen seurantamenetelmään, jonka arvellaan paljastavan vain noin 1-10% lääkevalmisteen / rokotteen kaikista haitoista. HPV-rokotteiden haittoja voi olettaa olevan täten todellisuudessa huomattavasti enemmän kuin mitä tiedotusvälineissä on tuotu esille.\nRokotteen riskit on tiedostettava ennen suostumuksen allekirjoittamista.\nRokotettaville ja heidän huoltajilleen on kerrottava hyvissä ajoin ennen rokottamispäätöstä maailmalla uutisoiduista HPV-rokotteiden aiheuttamista vakavista haitoista. Lisäksi kaikilta huoltajilta on saatava kirjallinen suostumus ennen rokotusten toteuttamista.\nMonista eri maista kantautuneet tiedot HPV-rokotetuilla ilmaantuneista haitoista eivät tiettävästi ole Terveyden- ja hyvinvoinnin laitoksen (THL:n) tiedossa ainkaan 2011 julkaistun selvityksen mukaan, jossa todetaan seuraavaa (7):\nMarkkinoilla on tällä hetkellä kaksi valmistetta, joiden turvallisuudesta laajassa käytössä on kertynyt riittävästi tietoa suosituksen antamiseksi. Raportoitujen HPV-rokotetutkimusten perusteella ei ole syytä epäillä, että rokotuksiin liittyisi merkittävää erityisiä immunologisia haittavaikutuksia. Tähän mennessä ei voida kuitenkaan täysin sulkea pois erittäin harvinaisten autoimmuunitautien riskiä, vaikka kummallakin valmisteella on rokotettu jo useita miljoonia, toisella valmisteella jopa kymmeniä miljoonia ihmisiä.\nKansallisen rokotusohjelman mukaiset teinityttöjen rokotukset aloitetaan marraskuussa 2013.\nSosiaali- ja terveysministeriö päätti keväällä 2013 ottaa HPV-rokotteen mukaan kansalliseen rokotussohjelmaan kuten Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL:n) tiedotteessa (31.5.2013) ilmoitetaan (8).\nSosiaali- ja terveysministeriö on liittänyt papilloomavirus- eli HPV-rokotteen kansalliseen rokotusohjelmaan. Rokotukset aloitetaan marraskuussa 2013, jolloin rokotetta tarjotaan ensin 9.-luokkalaisille tytöille. Myöhemmin rokotteen saavat maksutta myös 6.–8.-luokkalaiset tytöt. Rokote annetaan kouluterveydenhuollossa.\nHPV-rokote suojaa tyttöjä ensisijaisesti kohdunkaulan syövältä ja sen esiasteilta. Rokote on tyttöjen rokotusohjelmassa kaikissa Länsi-Euroopan maissa.\nPapilloomavirusten aiheuttamasta tautitaakasta THL:n selvityksessä todetaan seuraavaa (7):\nPapilloomavirustyyppejä on yli sata, joista 14 on kohdunkaulan syöpää aiheuttavia ns. korkean riskin HPV- tyyppejä. Pääasiassa sukupuoliteitse tarttuva HPV-infektio on hyvin yleinen. Nuorista, noin 20-vuotiaista naisista, noin neljännes kantaa korkean riskin HPV-tyyppiä. Suurin osa HPV-infektioista paranee itsestään parin vuoden kuluessa tartunnasta. Joskus HPV-infektio kuitenkin pitkittyy ja etenee syövän esiasteeksi tai syöväksi. Aika HPV-infektion toteamisesta syövän kehittymiseen on yleensä vähintään seitsemän vuotta, useimmiten pidempi.\nSuomessa todetaan vuosittain noin 150 kohdunkaulan syöpätapausta, joista noin kolmannes johtaa kuolemaan. Kohdunkaulan syövän seulonnassa etsitään kehittymässä olevia syövän esiasteita papa-kokeilla ja histologisilla jatkotutkimuksilla. Löydetyt vähintään keskivakavat esiasteet hoidetaan kirurgisesti. Suomessa tehdään seulontamielessä vuosittain hieman alle 500 000 papa-koetta, näistä noin 2/3 tehdään organisoidun seulontaohjelman ulkopuolella. Esiasteita löydetään vuosittain noin 2800, joista vähintään keskivaikeita on noin 2000. Seulonnan avulla arvioidaan estettävän noin 80 % kohdunkaulan syöpätapauksista. Kohdunkaulan syövän ja sen esiasteiden aiheuttamat terveydenhuollon kustannukset ovat tällä hetkellä 9,3 milj. euroa vuodessa\nMyös osa mm. nielurisan, peniksen, peräaukon ja ulkosynnyttimien syöpätapauksista on HPV- taustaisia. Näitä kohdunkaulan syöpää harvinaisempia syöpiä ei seulota Suomessa. Työryhmä arvioi näiden syöpien tautitaakkaa karkealla tasolla. Syövän lisäksi HPV aiheuttaa Suomessa yli 6000 kondyloomatapausta vuodessa.\nSiitä, että suojaako rokote HPV-taustaisten muiden elinten kuin kohdunkaulan syöviltä, ei tiettävästi ole olemassa mitään tutkimusnäyttöä.\nHPV-rokotetutkimuksissa ei ole noudatettu hyvää kliinisisten tutkimusten toimintatapaa.\nSe, että maailmalla rokotetuilla uutisoidut vakavat haitat eivät ole viranomaistemme tiedossa, herättää epäilyn siitä ettei rokotehaittoja ole seurattu ja raportoitu viranomaisille asianmukaisella tavalla. Täten vakavat haitat ovat voineet jäädä (ja mitä ilmeisemmin myös jääneet) huomaamatta.\nHPV-rokotetutkimuksia on vastikään kritisoitu Annals of Medicine –lehdessä julkaistussa artikkelissa, jossa osoitetaan ettei kliinisissä tutkimuksissa ole noudatettu yleisiä tutkitulle lääketieteelliselle näytölle (EBM:lle) asetettuja vaatimuksia ja eettisiä periaatteita (9).\nTomljenovic, L & Shaw C.A. (2013) tuovat kirjoituksessaan (9) esille seuraavia epäkohtia:\nTutkimushenkilöille on kerrottu rokotteen suojaavan kohdunkaulan syövältä, vaikka siiteiole olemassa suoraa tutkimusnäyttöä.\nTutkimushenkilöiden on annettu ymmärtää, että kohdunkaulan syöpä on naisten toiseksi yleisin syöpä, vaikka todellisuudessa näin on ainoastaan kehitysmaissa. Länsimaissa kohdunkaulan syöpä on harvinainen ja kuolleisuus siihen on monta kertaa vähäisempi kuin rokottesta raportoidut vakavat haitat (mukaanlukien kuolintapaukset).\nEdellä olevista puutteista johtuen tutkimukseen osallistuneet henkilöt ovat joutuneet allekirjoittamaan suostumuslomakkeen ilman tutkimusnäyttöön perustuvaa tietoa ja täten ymmärrystä siitä, että mitä hyötyjä ja haittoja tutkimusrokotteella voi olla.\nTodettakoon vielä, että Intiassa käynnissä ollut rokotetutkimus oli vuonna 2010 vaadittu viranomaisten taholta keskeytettäväksi mm. sen vuoksi, että suurelta osalta tutkimukseen mukaan otetuilta henkilöiltä ei ollut pyydetty lainkaan kirjallista suostumusta osallistumisesta tutkimukseen.\nHPV-rokotteiden hyödyt ovat tutkitusti vaatimattomat.\nHPV-rokotteiden hyödyistä THL:n selvityksessä mainitaan seuraavaa (2):\nTällä hetkellä on saatavilla kaksi HPV-rokotevalmistetta, jotka suojaavat HPV-infektiolta ja sen seurauksena syövän esiasteilta ja syöviltä. Tutkimusnäyttö rokotteen tehosta syöpää vastaan on toistaiseksi epäsuorasti osoitettu näyttö HPV-infektiota ja syövän esiasteita vastaan. Molemmat rokotteet suojaavat kahta vakavinta syöpää aiheuttavaa HPV-tyyppiä (16, 18) vastaan. Kummankin rokotteen suojateho HPV- tyyppien aiheuttamia vähintään keskivaikeita esiasteita vastaan on lähes 100 %. Toinen rokote suojaa lisäksi kahdelta yleisimmältä kondyloomaa aiheuttavalta HPV-tyypiltä (6, 11). Molemmat rokotteet suojaavat jonkin verran myös muiden HPV-tyyppien infektioilta, toinen hiukan laajemmin.\nTutkimusten mukaan HPV-rokotteet antavat suojan ainoastaan tiettyjen HPV-virusten aiheuttamia kohdunkaulan syövän esiasteita ja syöpää vastaan. Tulosten perusteella HPV-rokotusten oletetaan estävän Suomessa vuosittainsiis noin 120 naisen sairastuminen kohdunkaulan syöpään.\nHaittavaikutuksia ei ole seurattu systemaattisesti, joten ne eivät ole viranomaisten tiedossa.\nEri puolilla maailmaa on uutisoitu HPV-rokotteiden aiheuttamista pysyvistä vammautumisista ja kuolemantapauksista. Esimerkiksi Yhdysvalloissa CBS News’n dokumentissa vuonna 2011 esitettyjen FDA:n tilastojen mukaan rokotehaittoja esiintyy noin 1.1 naisella jokaista 1 000 rokotettua naista kohti. Vastaava luku Japanissa kesällä 2013 uutisoidun tiedon mukaan on 2-3 tapausta jokaista 10 000 rokotettua kohti.\nEdellä esitetyt luvut perustuvat passiiviseen seurantamenetelmään, joten HPV-rokotteiden haitat saattavat olla jopa10-100x edellä mainittuja lukuja yleisempiä.\nTäten HPV-rokotteiden haitat ovat niiden hyötyjä suuremmat eikä niitä tule täten suositella suomalaisille lapsille ja nuorille osana kansallista rokotusohjelmaa.\nMikäli rokottaminen katsotaan edellä olevasta huolimatta aiheelliseksi tulee terveydenhuollon ammattilaisten ilmoittaa kaikki rokotettujen terveydentilassa tapahtuvat muutokset viipymättä rokotehaittoja valvovalle viranomaisille (THL:lle).\nThe Hindu Business Line, August 30, 2013: Cervical cancer vaccine study violated law: House Panel. http://www.thehindubusinessline.com/news/cervical-cancer-vaccine-study-violated-law-house-panel/article5076130.ece\nCBS News 5. Helmikuuta 2011: http://www.youtube.com/watch?v=o4e5XMw0eho.\nThe Japan Times News: Cervix vaccine issues trigger health notice. June 15, 2013 (http://www.japantimes.co.jp/news/2013/06/15/national/cervix-vaccine-issues-trigger-health-notice/#.Uioz-mR5xjd).\nDave Mihalovic: Victims of Cervarix and Gardasil HPV Vacines in Japan Demand Shots be Eradicated. August 26, 2013 (http://preventdisease.com/news/13/082613_Victims-of-Cervarix-Gardasil-HPV-Vaccines-in- Japan-Demand-Shot-Be-Eradicated.shtml).\nHaaretz Sept, 3, 2013: health risks push ministry to reconsider HPV vaccine for teen girls (http://www.haaretz.com/news/national/.premium-1.545014 ).\nNyheder, 04. Sep. 2013 To laeger vil saette HPV-vaccine på pause (http://www.dr.dk/Nyheder/Indland/2013/09/03/094715.htm).\nTerveyden ja hyvinvoinnin laitoksen asettaman papilloomavirustautien torjuntatyöryhmän selvitys 30.4.2011 (http://www.thl.fi/thl-client/pdfs/94d6f45d-22e1-4b53-b615-2eea48d90e1c).\nTHL:n tiedote 31.5.2013: HPV-rokote tulee kansalliseen rokotusohjelmaan. http://www.thl.fi/fi_FI/web/fi /uutinen?id=33575.\nTomljenovic, L & Shaw C.A. (2013) Human papillomavirus (HPV) vaccine policy and evidence-based medicine: Are they at odds? Annals of Medicine. Vol. 45, No.2 pages 182-193 (http://informahealthcare.com/doi/abs/10.3109/07853890.2011.645353).\nSuomen Terveysjärjestö on tiedottanut asiasta viranomaisia.\nTutkimusprofessori Terhi Kilvelle THL:aan ja professori Erkki Palvalle FIMEAan on sunnuntaina 22.9.2013 lähetetty tarkempia tietoja maailmalla raportoiduista HPV-rokotteiden vakavista haittavaikutuksista sekä niiden johdosta tehdyistä viranomaispäätöksistä. Heille on lähetetty tiedoksi myös kopioita vastikään lääketieteellisissä aikakauslehdissä julkaistuista tutkimuksista, joissa on selvitetty haittojen immunokemiallisia vaikutusmekanismeja. Viranomaiset eivät ole vielä vastanneet tähän yhteydenottoon.\nLisäksi järjestömme on 18.9.2013 informoinut sähköpostilla lapsiasiavaltuutettu Maria Kaisa Aulaa sekä lapsiasianeuvottelukunnan kahtakymmentä jäsentä. Ketään heistä ei ole vastannut yhteydenottoomme.\nLapsiasiavaltuutettu edistää lapsen oikeuksien toteutumista Suomessa.