Kirjallisuudentutkimuksen bibliografia – Wikiaineisto\n1.2 86.03 Kirjallisuustieteen hakuteokset. Kirjailijamatrikkelit\n1.2.1 86.038 Sanakirjat. Sanastot\n1.2.2 86.04 Kokoomateokset. Kokoelmat\n1.2.3 86.053 Vuosikirjat\n3.1 86.103 Hakuteokset\n4.1 86.1103 Hakuteokset\n5.2 Romanttinen kirjallisuus\n5.6 86.1203 Hakuteokset\n6.2 86.13063 Näyttelyt\n6.3 86.1307 Oppikirjat\n7.1 86.1401 Filosofia. Teoria. Tutkimusmenetelmät\n8.1 86.1803 Hakuteokset\n8.2 86.18065 Kokoukset\n11 86.193 Uuden ajan kirjallisuus\n12 86.1934 Nykyajan kirjallisuus\n12.1 86.193403 Hakuteokset\n13 86.2 Suomen ja suomalais-ugrilaisten kielten kirjallisuuden historia ja tutkimus\n13.1 Paavo Haavikko\n13.2 Veikko Huovinen\n13.3 Aleksis Kivi\n13.4 Eino Leino\n13.5 Väinö Linna\n13.6 Olavi Paavolainen\n13.7 Pentti Saarikoski\n13.8 F. E. Sillanpää\n13.9 Mika Waltari\n13.10 86.203 Hakuteokset\n13.11 86.2051 Aikakauslehdet\n13.12 86.206 Järjestöt\n13.13 86.209 Historia\n14 86.21 Suomenkielisen kansanrunouden historia ja tutkimus\n14.2 86.2101 Filosofia. Teoria. Tutkimusmenetelmät\n14.3 86.2103 Hakuteokset\n14.3.1 86.21038 Sanakirjat. Sanastot\n14.3.2 86.21053 Vuosikirjat. Kalenterit. Almanakat\n14.4 86.21064 Arkistot. Arkistonhoito\n14.5 86.21065 Kokoukset\n15 86.22 Suomenruotsalaisen kirjallisuuden historia ja tutkimus\n16 86.23 Vironkielisen kirjallisuuden historia ja tutkimus\n17 86.24 Muiden itämerensuomalaisten kielten kirjallisuuden historia ja tutkimus\n18 86.25 Muiden suomalais-ugrilaisten kielten kirjallisuuden historia ja tutkimus\n19 86.251 Unkarinkielisen kirjallisuuden historia ja tutkimus\n20 86.252 Saamenkielisen kirjallisuuden historia ja tutkimus\n21 86.31 Ruotsinkielisen kirjallisuuden historia ja tutkimus\n22 86.32 Norjankielisen kirjallisuuden historia ja tutkimus\n23 86.33 Tanskankielisen kirjallisuuden historia ja tutkimus\n24 86.34 Islanninkielisen kirjallisuuden historia ja tutkimus\n25 86.4 Saksankielisen kirjallisuuden historia ja tutkimus\n26 86.5 Englanninkielisen kirjallisuuden historia ja tutkimus\n27 86.53 Amerikan englanninkielisen kirjallisuuden historia ja tutkimus\n28 86.54 Australian ja Uuden-Seelannin englanninkielisen kirjallisuuden historia ja tutkimus\n29 86.61 Ranskankielisen kirjallisuuden historia ja tutkimus\n30 86.62 Italiankielisen kirjallisuuden historia ja tutkimus\n31 86.63 Espanjankielisen kirjallisuuden historia ja tutkimus\n32 86.633 Amerikan espanjankielisen kirjallisuuden historia ja tutkimus\n33 86.7 Slaavilaisten ja balttilaisten kielten kirjallisuuden historia ja tutkimus\n34 86.71 Venäjänkielisen kirjallisuuden historia ja tutkimus\n35 86.78 Balttilaisten kielten kirjallisuuden historia ja tutkimus\n36 86.8 Muiden indoeurooppalaisten kielten kirjallisuuden historia ja tutkimus\n37 86.83 Indoiraanisten kielten kirjallisuuden historia ja tutkimus\n38 86.831 Persiankielisen kirjallisuuden historia ja tutkimus\n39 86.91 Turkinkielisen kirjallisuuden historia ja tutkimus\n40 86.923 Arabiankielisen kirjallisuuden historia ja tutkimus\n41 86.94 Kiinankielisen kirjallisuuden historia ja tutkimus\n42 86.95 Japaninkielisen kirjallisuuden historia ja tutkimus\nAhokas, Pirjo & Rojola, Lea (toim.): Toiseuden politiikat. Kirjallisuudentutkijain seuran vuosikirja 47. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1993. ISBN 951-717-766-6.\nAlanko, Outi (päätoim.): Kirjallisuus, tunteet ja keskipäivän demoni. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1999. ISBN 951-746-072-4.\nAnhava, Tuomas: Ja maisteri pisti sen: Tuomas Anhavan polemiikit. Toimittaneet Matti Suurpää ja Martti Anhava. Helsingissä: Otava, 2013. ISBN 978-951-1-26928-1.\nBernstein, Charles: Runouden puolustus: Runoja ja esseitä kahdelta vuosituhannelta. Suomentaneet Leevi Lehto ym. Helsinki: Kirja kerrallaan: Nihil Interit, 2006. ISBN 952-480-041-1.\nCalvino, Italo: Kuusi muistiota seuraavalle vuosituhannelle. (Lezioni americane: Sei proposte per il prossimo millennio, 1993.) Suomentanut Elina Suolahti. Helsinki: Loki-kirjat, 1995 (3. painos 2006). ISBN 952-9646-20-8.\nKyltymätön uuni : naiskirjailijat ja sensuuri = toimittanut Rita Dahl\nEkholm, Kai (toim.): Kielletyt kirjat. Eduskunnan kirjaston tutkimuksia ja selvityksiä 3. - 2. uusittu painos. Helsinki: Eduskunnan kirjasto, 1996. ISBN 951-53-0223-4. Teoksen verkkoversio.\nEnvall, Markku: Onni, tieto, tuska: Tutkielmia kirjallisuudesta. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1990. ISBN 951-717-611-2.\nEskola, Katarina: Suomalaiset kirjanlukijoina. Väitöskirja: Helsingin yliopisto. Helsinki: Tammi, 1979. ISBN 951-30-4961-2.\nHakkarainen, Marja-Leena & Koistinen, Tero (toim.): Matkakirja: Artikkeleita kirjallisista matkoista mieleen ja maailmaan. Joensuu: Joensuun yliopisto, humanistinen tiedekunta, 1998. ISBN 951-708-635-0.\nHallila, Mika & Krogerus, Tellervo: Rajatapauksia. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2000. ISBN 951-746-235-2.\nHalonen, Johanna ym. (toim.): Mielihyvää kirjallisuudesta: Suomalainen kirjakulttuuri tänään. Turun yliopisto. taiteiden tutkimuksen laitos. Sarja A, n:o 28. Turku: Turun yliopisto, taiteiden tutkimuksen laitos, 1993. ISBN 951-29-0001-7.\nHollo, J. A.: Lukemisesta: Esseitä. Toimittanut Tellervo Krogerus. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1992. ISBN 951-717-728-3.\nHolsti, Keijo ym. (toim.): Mitat ja puntit. Tutkielma kirjallisuudesta Pekka Mattilalle hänen täyttäessään 60 vuotta 24.1.1980. Monistesarja n:o 18. Tampere: Tampereen yliopisto. Kotimainen kirjallisuus, 1980. ISBN 951-44-0936-1.\nHollo, J. A.: Lukemisesta. Esseitä. Toimittanut Tellervo Krogerus. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1992. ISBN 951-717-728-3.\nIhanus, Juhani: Vapauttava kieli. Kirjallisuuden ja taiteen toiseudesta. Helsinki: BTJ, 2010. ISBN 978-951-692-778-0.\nKaplinski, Jaan: Olemisen avara hiljaisuus: Esseitä ihmisestä, luonnosta, runoudesta. Valikoinut ja suomentanut Juhani Salokannel. Helsingissä: Otava, 1982. ISBN 951-1-06748-6.\nKirjailijan työ : Saul Bellow, William Faulkner, Ernest Hemingway, Boris Pasternak, Kurt Vonnegut\nKirstinä, Leena: Halkeamia: Tutkielmia lukijasta tekstin rakenteissa. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1988. ISBN 951-717-532-9.\nKirstinä, Väinö: Kirjarovioiden valot: Esseitä, artikkeleita, pakinoita. Helsinki: Tammi, 1977. ISBN 951-30-3268-X.\nKorsisaari, Eva Maria: Tule, rakkaani! Naisen ja miehen välisestä etiikasta kirjallisuuden rakkauskuvauksissa. Väitöskirja: Helsingin yliopisto. Helsinki: Teos, 2006. ISBN 951-851-035-0.\nKrohn, Eino: Eros ja Narkissos: Johdatus romanttiseen aatevirtaukseen. Helsingissä: Otava, 1956.\nKuusi, Matti: Perisuomalaista ja kansainvälistä. Valikoineet Leea Virtanen, Senni Timonen. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1985. ISBN 951-717-416-0.\nLahtinen, Toni & Lehtimäki, Markku (toim.): Äänekäs kevät: Ekokriittinen kirjallisuudentutkimus. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2008. ISBN 978-951-746-981-4.\nLehtonen, Mikko: Tutkainta vastaan: Kirjallisuuden- ja kulttuurintutkimuksen dialogeja. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1998. ISBN 951-746-035-X.\nLeikola, Anto: Kirjailija luonnossa. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1990. ISBN 951-717-610-4.\nNarkissos ja sfinksi : Minä ja Toinen vuosisadanvaihteen kirjallisuudessa / Pirjo Lyytikäinen.\nMann, Thomas: Totuudesta ja kauneudesta: Esseitä kirjallisuudesta ja filosofiasta. Suomentanut Vesa Oittinen. Helsingissä: Otava, 1987. ISBN 951-1-09741-5.\nMoi, Toril: Sukupuoli, teksti, valta: Feministinen kirjallisuusteoria. (Sexual/textual politics: Feminist literary theory, 1988.) Suomentanut Raija Koli. Tampere: Vastapaino, 1990. ISBN 951-9066-38-1.\nTekijät, tulkit, kokijat : esseitä ja tutkimuksia taiteen tekemisestä, välittymisestä ja vastaanottamisesta / toimittanut Irmeli Niemi 1967\nNorkola, Tero & Rikkinen, Eila (toim.): Sivupolkuja: Tutkimusretkiä kirjallisuuden rajaseuduille. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1996. ISBN 951-717-935-9.\nPaananen, Raija & Työlahti, Nina (toim.): Hullu herttuatar ja muita naisia: Sukupuolen konstruointia naiskirjallisuudessa. Oulu: Oulun yliopisto, 1995. ISBN 951-42-4038-3.\nTallgren, Anna-Maria: Elämyksiä: Esseitä, arvosteluja, pakinoita, 1910–1949. Toimittanut Tellervo Krogerus. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1990. ISBN 951-717-598-1.\nTapola, Päivi: Äitini puutarhassa: Polkuja naiskirjallisuuteen. Helsinki: Kääntöpiiri, 2002. ISBN 951-8989-61-3.\nVeivo, Harri (toim.): Kirjallisuus on virhe. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2002. ISBN 951-746-398-7.\nVirtanen, Keijo (toim.): Katkelma ja kokonaisuus: Postromanttisia kirjoituksia. Jyväskylä: Jyväskylän yliopiston kirjallisuuden laitos, 1994. ISBN 951-34-0376-9.\nDe Quincey, Thomas: Murha taiteenlajina. (On murder considered as one of the fine arts, 1827.) Suomentanut Ville-Juhani Sutinen. Helsinki: Nastamuumio, 2009. ISBN 978-952-5083-25-5.\nEagleton, Terry: Kirjallisuusteoria: Johdatus. (Literary theory: An introduction, 1983, 1996.) SuomentanutYrjö Hosiaisluoma ym. 2. uudistettu painos. Tampere: Vastapaino, 1997. ISBN 951-768-015-5.\nKirjallisuus ja sen tulkinta / Eija Haapala.\nKirjallisuuden tulkinta ja opetus / toim. Ritva Haavikko.\nMetafiktion käsite : teoreettinen, kontekstuaalinen ja historiallinen tutkimus / Mika Hallila.\nHeiskanen-Mäkelä, Sirkka: Johdatusta kirjallisuudentutkimuksen teoriaan ja menetelmiin. Moniste. Jyväskylä: Jyväskylän yliopisto, kirjallisuuden laitos, 1973. ISBN 951-677-495-4.\nHoratius Flaccus, Quintus: Runoudesta. Suorasanaisesti suomentanut K. J. Hidén. Näköispainos. Alkuteos: Helsingissä: Yrjö Weilin, 1904. Helsinki: Kirja kerrallaan, 2004. ISBN 952-5439-63-1.\nIhanus, Juhani: Kauneus ja kuvotus: Luovuuden, kirjallisuuden ja taiteen psykologiasta kirjoitettua. Helsinki: Gaudeamus, 1987. ISBN 951-662-428-6.\nVastakaanon : suomalainen kokeellinen runous 2000-2010 / toimittaneet Juri Joensuu, Marko Niemi ja Harry Salmenniemi\nKaarto, Tomi & Kekki, Lasse (toim.): Subjektia rakentamassa: Tutkielmia minuudesta teksteissä. Turku: Turun yliopisto, taiteiden tutkimuksen laitos, 2000. ISBN 951-29-1829-3.\nTyömaana runous : runoudentutkimuksen nykysuuntauksia / toimittaneet Siru Kainulainen, Karoliina Lummaa ja Katja Seutu.\nKantokorpi, Mervi (toim.): Kuin avointa kirjaa: Leikkivä teksti ja sen lukija. Lahti: Helsinki: Helsingin yliopiston Lahden tutkimus- ja koulutuskeskus: Helsingin yliopiston kotimaisen kirjallisuuden laitos, 1995. ISBN 951-45-6948-2.\nTeos tekijäänsä kiittää : kirjallisuuden teoriaa / Pertti Karkama.\nHuumorin ja koomisen keskeneräinen kysymys / Aarne Kinnunen.\nKoivunen, Anu & Riikonen, Hannu K. & Selenius, Jari (toim.): Bahtin-boomi!. Turku: Turun yliopisto, taiteiden tutkimuksen laitos, 1991. ISBN 951-880-567-9.\nKorhonen, Kuisma. Lukijoiden yhteisö : ystävyydestä, kansanmurhista, itkevistä kivistä\nKoskimies, Rafael: Yleinen runousoppi. 3. painos (1. painos 1937). Helsinki: Otava, 1962.\nLehtonen, Mikko (toim.): Tutkimuksen tila ja tulevaisuus. Tampere: Tampereen yliopisto, yleinen kirjallisuustiede, 1991. ISBN 951-44-2887-0.\nLehtonen, Mikko: Kyklooppi ja kojootti: Subjekti 1600-1900 -lukujen kulttuuri- ja kirjallisuusteorioissa. Väitöskirja: Tampereen yliopisto. Tampere: Vastapaino, 1994. ISBN 951-9066-76-4.\nLyytikäinen, Pirjo (toim.): Subjekti, minä, itse: Kirjoituksia kielestä, kirjallisuudesta, filosofiasta. Kirjoitukset pohjautuvat pääosin Helsingin yliopiston kotimaisen kirjallisuuden laitoksen syksyllä 1992 järjestämän vierailuluentosarjan esitelmiiin. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1995. ISBN 951-717-840-9.\nMan, Paul de: Esteettinen ideologia. (Aesthetic Ideology, 1996.) Suomentanut Vesa Pynttäri. Helsinki: Tutkijaliitto, 2016. ISBN 978-952-5169-97-3.\nLyriikan avainsanoja / Pekka Mattila\nMehtonen, Päivi (toim.): Kielen ja kirjallisuuden hämärä. Tampere: Tampere University Press, 2002. ISBN 951-44-5205-4.\nMehtonen, Päivi: Poetria nova: Johdatus keskiajan runousoppiin. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2003. ISBN 951-746-477-0.\nYön ja päivän kartta : novelleja ja tulkintoja / Kirsti Mäkinen (toim.).\nNiemi, Juhani: Kirjallisuus instituutiona: Johdatus sosiologiseen kirjallisuudentutkimukseen. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1991. ISBN 951-717-678-3.\nOjala, Aatos: Johdatus tekstin teoriaan. Jyväskylä: Jyväskylän yliopiston kirjallisuuden laitos, 1983. ISBN 951-678-863-7.\nPikkupeura, Arja (toim.): Mihail Bahtinin elämä ja tuotanto: Venäjän kielen ja kirjallisuuden 9. kevätseminaari, Jyväskylä 15.–16.4.1988. Jyväskylä: Jyväskylän yliopiston venäjän kielen laitos, 1988. ISBN 951-679-978-7.\nPolkunen, Mirjam (toim.): Romaani ja tulkinta. Kirja perustuu radiossa keväällä 1970 lähetettyyn Romaani ja tulkinta -ohjelmasarjaan. Helsingissä: Otava, 1973 (2. p.ainos 1979). ISBN 951-1-00074-8.\nPound, Ezra: Lukemisen aakkoset. (The ABC of reading, 1934.) Suomentaneet Hannu Launonen ja Lassi Saastamoinen. Helsingissä: Otava, 1967.\nPöysä, Jyrki & Järviluoma, Helmi & Vakimo, Sinikka (toim.): Vaeltavat metodit. Joensuu: Suomen kansantietouden tutkijain seura, 2010. ISBN 978-951-97493-7-2.\nRimmon-Kenan, Shlomith: Kertomuksen poetiikka. (Narrative fiction: Contemporary poetics, 1983.) Suomentanut Auli Viikari. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1991. ISBN 951-717-634-1.\nSalminen, Antti & Mikkonen, Jukka & Järvenkylä, Joose (toim.): Kirjallisuus ja filosofia: Rinnakkaisuuksia, risteyksiä, ristiriitoja. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2012. ISBN 978-952-222-362-3.\nSevänen, Erkki & Simola, Raisa (toim.): Kirjallisuus yhteiskunnassa, yhteiskunta kirjallisuudessa: Tutkimuksia kirjallisuuden sosiologiasta ja sosiaalihistoriasta. Joensuu: Joensuun yliopisto, 1988. ISBN 951-696-754-X.\nVainionpää, Marja-Leena: Kirjallisuustieteen perusteita. Porvoo Helsinki: WSOY, 1974. ISBN 951-0-06337-1.\nVarpio, Yrjö (toim.): Yksi puu, kaksi taivasta: Suomalaisia kirjallisuusväitöskirjoja 1833–1847. Suomentaneet Teivas Oksala ja Reijo Pitkäranta. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1996. ISBN 951-717-871-9.\nVeivo, Harri: Portti ja polku: Tutkimus kirjallisuuden semiotiikasta. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2011. ISBN 978-952-222-254-1.\nWellek, René: Kirjallisuus ja sen teoria. (Theory of Literature, 1949.) Suomentaneet Vilho Viksten ja Matti Suurpää. Helsinki: Otava, 1969.\nWilson, Colin: Sivullinen ihminen. (The Outsider, 1956.) Suomentanut Sara Heikura. Tampere: Sanasato, 2007. ISBN 978-952-5086-94-2.\nViikari, Auli (toim.): Intertekstuaalisuus: Suuntia ja sovelluksia. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1991. ISBN 951-717-660-0.\nVirtanen, Keijo: Puhdistuminen esteettisessä kokemuksessa sanskritin runousopin mukaan: Vertailukohtana Aristoteleen katharsis. Jyväskylä: Jyväskylän yliopiston ylioppilaskunta, 1988. ISBN 951-9113-22-3.\nÅrheim, Annette: Misery lit.\nMaailman kirjat ja kirjailijat. (Litteraturhandboken, 1952.) Alkuteoksen toimittajat: Jan Cornell, Bengt Olof Vos, Gunvor Grenholm. Alkuteoksen mukaan suomeksi toimittanut Tuomas Anhava. Helsinki: Otava, 1957.\nMinä, kirjat ja maailma : kaksitoista artikkelia lukion kirjallisuudenopetuksesta / suunnittelijat: Urho Johansson... [et al.] ; toim.: Urho Johansson.\nManninen, Kirsti: Kirjoittajan opas. Helsingissä: Otava, 1987. ISBN 951-1-09666-4.\nParkkola, Seita ym.: Timantinmetsästäjä: Luovan kirjoittamisen opas. Kirjavinkit: Marja-Leena Mäkelä. Porvoo Helsinki: WSOY, 2004. ISBN 951-0-28149-2.\nStevenson, Robert Louis. Kirjoittamisen taito\nAndersson, Daniel ym.: Kirjallisuus kautta aikojen: Antiikista nykyaikaan. (The story of literature, 2010.) Suomentanut Mirja Muurinen. Potsdam: H. F. Ullmann, 2010. ISBN 978-3-8331-5263-4.\nToinen jalka maassa : ja muita esseitä / Markku Envall.\nHaapala, Vesa (toim.): Kuvien kehässä: Tutkielmia kirjallisuudesta, poetiikasta ja retoriikasta. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2003. ISBN 951-746-463-0.\nHirn, Yrjö: Valtameren saari. (Ön i världshavet, 1928.) Suomentanut I. Havu. 2. painos (1. painos 1928 Otavan kustantamana). Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1990. ISBN 951-717-596-5.\nLahtinen, Toni & Lehtimäki, Markku (toim.): Takaisin luontoon: Ekokriittisiä esseitä kirjallisuudesta. Tampere: Tampereen yliopisto, taideaineiden laitos, 2009. ISBN 978-951-44-7671-6.\nRaivio, Jouko: ”Serenadi G-ruudissa”: Jerry Cottonin portinvartijat. Väitöskirja: Tampereen yliopisto. Tampere: Tampere University Press, 2012. ISBN 978-951-44-8750-7. Teoksen verkkoversio (PDF).\nRiikonen, H. K. (päätoim.): Essee-historiaa ja kehityslinjoja. Turku: Turun yliopisto, kirjallisuuden ja musiikkitieteen laitos, 1982. ISBN 951-642-257-8.\nMuistamisen vimma : kirjoituksia muistista ja unohtamisesta / Marja Saarenheimo.\nMuuttuva romaani : johdatus individualistisen lajin historiaan / Liisa Saariluoma.\nPostindividualistinen romaani / Liisa Saariluoma.\nTransit : kirjallinen tutkimusmatka / Ville-Juhani Sutinen.\nAhola, Suvi & Koskimies, Satu (toim.): Uuden Kuun ja Vihervaaran tytöt: Lucy M. Montgomeryn Runotyttö- ja Anna-kirjat suomalaisten naislukijoiden suosikkeina. Helsinki: Tammi, 2005. ISBN 951-31-3237-4.\nBengtsson, Niklas: Ulkomaista lasten ja nuorten scifiä. Helsinki: BTJ, 2006. ISBN 951-692-632-0.\nHobittien maailma: Keski-Maan kansat ja kolkat / Gareth Hanrahan\nHeikkilä-Halttunen, Päivi: Kuokkavieraasta oman talon haltijaksi. – Lasten- ja nuortenkirjallisuuden institutionalisoituminen ja kanonisoituminen 1940–1950-luvulla (2000)\nHeikkilä-Halttunen, Päivi & Rättyä, Kaisu (toim.): Nuori kirjan peilissä: Nuortenromaani 2000-luvun taitteessa. Helsinki: Nuorisotutkimusverkosto: Nuorisotutkimusseura, 2003. ISBN 952-5464-04-0.\nRiukulehto, Sulevi & Halmesvirta, Anssi & Pöntinen, Kari: Politiikkaa lastenkirjoissa. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2001. ISBN 951-746-297-2.\nOpi, oivalla, osaa : lasten ja nuorten tietokirjallisuudesta / toim. Kari Vaijärvi.\nLoivamaa, Ismo: Kotimaisia lasten- ja nuortenkirjailijoita 9.\nBengtsson, Niklas & Loivamaa, Ismo (toim.): Kuvituksen monet muodot. Helsinki: BTJ, 2002. ISBN 951-692-532-4.\nEnvall, Markku: Nasaretin miehen pitkä marssi. Esseitä Jeesus-aiheesta kirjallisuudessa. Porvoo Helsinki Juva: WSOY, 1985. ISBN 951-0-13202-0.\nKainulainen, Siru & Viola Parente-Čapková (toim.): Täysi kattaus: Ruokaa ja juomaa kirjallisuudessa. Turku: Turun yliopisto, taiteiden tutkimuksen laitos, 2006. ISBN 951-29-3169-9.\nLehtonen, Mikko (toim.): Aatamin puvussa: Liaanilla Hemingwaysta Königiin. Tampere: Tampereen yliopisto, 1995. ISBN 951-44-3877-9.\nMäyrä, Ilkka: Kiehtova ja kauhea demoni: Kohti tekstin demonisten piirteiden analyysiä. Tampere: Tampereen yliopisto, yleinen kirjallisuustiede, 1996. ISBN 951-44-4037-4.\nNummelin, Juri: Kuudestilaukeavat: Amerikkalaisia länkkäripokkareita suomeksi. Helsinki: BTJ, 2004. ISBN 951-692-568-5.\nRossi, Riikka & Seutu, Katja (toim.): Nostalgia: Kirjoituksia kaipuusta, ikävästä ja muistista. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2007. ISBN 978-951-746-927-2.\nSaariluoma, Liisa (toim.): Keijujen kuningas ja musta Akhilleus: Myytit modernissa kirjallisuudessa. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2000. ISBN 951-746-195-X.\nPaasonen, Susanna (toim.): Hääkirja. Kirjoituksia rakkaudesta, romantiikasta ja sukupuolesta. Turku: Turun yliopisto, taiteiden tutkimuksen laitos, 1999. ISBN 951-29-1603-7.\nSoikkeli, Markku & ja Korpua, Jyrki (toim.): Fantasian käsikirja (työnimi)\nKoponen, Jari & Sisättö, Vesa (toim.): Aivopeili: Autonomian ajan tieteiskirjallisuutta. Jyväskylä: Avain, 2011. ISBN 978-951-692-898-5.\nLehtonen, Kimmo: Kutzpah: Irrallisia ajatuksia 90-luvun scifi-kirjallisuudesta. Helsinki: Lasipalatsi, 2000. ISBN 951-9351-65-5.\nArffman, Päivi: ”Comics go underground!”: Underground-sarjakuva vastakulttuurina vuosien 1967-1974 Yhdysvalloissa. Väitöskirja: Turun yliopisto. Turku: k&h, Turun yliopisto, kulttuurihistoria, 2004. ISBN 951-29-2680-6.\nHänninen, Ville & Sinisalo, Otto (toim.): Vesantologia: [Vesa Kataiston 40-vuotisjuhlakokoelma]. Helsinki: Jope Pitkänen Puutsi Sössäejöti: Otto-Wille kustannus, 2008. ISBN 978-952-92-3865-1.\nManninen, Pekka A.: Vastarinnan välineistö: Sarjakuvaharrastuksen merkityksestä. Väitöskirja; Tampereen yliopisto. Tampere: Tampere University Press, 1995. ISBN 951-44-3709-8.\nMcCloud, Scott: Sarjakuva, näkymätön taide. (Understanding comics, 1993.) Suomentanut Jukka Heiskanen. Helsinki: Good Fellows, 1994. ISBN 951-96265-2-2.\nKaukoranta, Heikki: Sarjakuva-albumien jatkokirjaluettelo. Helsinki: Avain, 2011.\nHarvilahti, Lauri ym.: Metafora: Ikkuna kieleen, mieleen ja kulttuuriin. Uusintapainos (1. painos 1992). Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2002. ISBN 951-746-417-7.\nHautala, Jouko (toim.): Jumin keko: Tutkielmia kansanrunoustieteen alalta. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1960.\nHonko, Lauri & Nyman, Aarre: Eepoksia ja eepostutkimusta Itämereltä Intiaan. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2001. ISBN 951-746-282-4.\nHovi, Tuomas & Leppälahti, Merja (toim.): Vampyyrit kansanperinteestä populaarikulttuuriin. Turku: Turun yliopisto, folkloristiikka, 2011. ISBN 978-951-29-4672-3.\nIhalainen, J. K. (toim.): Salatun teknikot: Kirjoituksia itäisten heimojen suullisesta perinteestä. Siuro: Palladium, 2004. ISBN 952-9893-34-5.\nKarhu, Eino: Isien sanoma: Tutkielma karjalaisesta ja inkeriläisestä kansanrunoudesta. Suomentanut Robert Kolomainen. Kuhmo: Juminkeko, 2002. ISBN 952-5385-02-7.\nNirkko, Juha: Sauna: Pieni perinnekirja. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2010. ISBN 978-952-222-166-7.\nTarujen maailma. Pohjautuu teokseen Myths, legends and folk tales. Suomalainen laitos, Suomentaneet Kaija Valkonen, Mikko Mansikka. Vastaava toimittaja: Aino Kervinen. Helsinki: Valitut palat, 2006. ISBN 951-584-734-6.\nTimonen, Eija: Perinteestä mediavirtaan: Kansanperinteen muuntuminen arkistomuistiinpanoista lastenkulttuuriksi. Perustuu tekijän Lapin yliopistossa 2004 hyväksyttyyn väitöskirjaan Perinne käsikirjoittajan työkaluna. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2005. ISBN 951-746-708-7.\nLinko, Maaria: Raadit ja ratkaisut. Tutkimus Tieto-Finlandia-palkinnosta 1989-2000. Helsinki: Suomen kirjasäätiö: Suomen tietokirjailijat, 2001. ISBN 951-95186-9-X.\nAuerbach, Erich: Mimesis: Todellisuudenkuvaus länsimaisessa kirjallisuudessa. (Mimesis: Dargestellte Wirklichkeit in der abendländischen Literatur, 1946.) Suomentanut Oili Suominen. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1992 (2. painos 2000). ISBN 951-717-657-0.\nCicero, Marcus Tullius: Puhe runoilija Archiaan puolustukseksi. Suomentanut K. J. Hidén. Näköispainos. Alkuteos: Helsingissä: Yrjö Weilin, 1905. Helsinki: Kirja kerrallaan, 2004. ISBN 952-5439-64-X.\nHesiodos: Työt ja päivät. (Erga kai hemerai.) Suomentanut ja selitysosuudella varustanut Paavo Castrén. Helsinki: Tammi, 2004. ISBN 951-31-2746-X.\nMcleish, Kenneth: Aristoteles: Aristoteleen runousoppi. (Aristotle: Aristotle’s poetics, 1999.) SuomentanutIlpo Halonen. Suuret filosofit 1. Helsingissä: Otava, 2000. ISBN 951-1-16185-7. Myös teoksessa Monk, Ray & Raphael, Frederick (toim.): Suuret filosofit. Helsingissä: Otava, 2004. ISBN 951-1-18685-X.\nRomantiikan koulu / Heinrich Heine\nVieraaseen kotiin : kulttuurinen identiteetti ja muuttoliike kirjallisuudessa / toimittaneet Pirjo Ahokas ja Lotta Kähkönen.\nAarnio, Ritva & Loivamaa, Ismo (toim.): Ulkomaisia nykykertojia 2. Helsinki: BTJ, 1998. ISBN 951-692-438-7.\nAhola: Kaarlo Sarkian runojen adjektiivinen sanasto (1990) Jyväskylän yliopisto.\nAhti: Toivo Pekkasen kirjailijantie, osa I: Kehitys vuoteen 1941. WSOY, 1967.\nAlhoniemi, Pirkko: Minuuden liitupiiri: Tutkimus Paavo Rintalan myöhäisvaiheen proosatuotannosta. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2007. ISBN 978-951-746-917-3.\nArminen, Elina: Keskeltä melua ja ääntä: Timo K. Mukan myöhäistuotanto, kirjallisuuskäsitys ja niiden suhde 1960-luvun yhteiskunnallis-kulttuuriseen keskusteluun. Väitöskirja: Joensuun yliopisto. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2009. ISBN 978-952-222-163-6.\nAssmann, Dietrich (toim.): Saaristosta suurkaupunkiin: Volter Kilven Kirkolle-romaanin Silja ja Gulliverin Fantomimia tutkimuksen kohteena. Järvenpää: Volter Kilven seura, 2005. ISBN 951-97278-5-X.\nBengtsson, Niklas: Kirjallisuuspalkinnot Suomessa. Helsinki: BTJ, 2003. ISBN 951-692-546-4.\nMagnus Björkenheim: Kaarlo Sarkia (1952) WSOY.\nCanth, Minna: Taisteleva Minna: Minna Canthin lehtikirjoituksia ja puheita 1874–1896. Toimittanut Eila Tuovinen. Johdanto: Tellervo Krogerus. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1994. ISBN 951-717-789-5.\nKuvanluojat : nuorena kuolleet kuvataiteilijat, 2000-luvun esikoisrunoilijat ja koko pallon kirjailijat / Rita Dahl.\nKaiken liikkeessä lepo : monihahmotteisuus Mirkka Rekolan runoudessa / Liisa Enwald.\nEnvall, Markku: Kirjailijoiden kentät ja kasarmit. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1984. ISBN 951-717-376-8.\nEnvall, Markku: Suomalainen aforismi: Keinoja, rakenteita, lajeja, ongelmia. Väitöskirja: Helsingin yliopisto. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1987. ISBN 951-717-468-3.\nFolia Hungarica. 9, Kulttuurien kohtaamisia / toim. Katariina Grämer ja Kirsi Luukkanen.\nKirjailijat puhuvat : tulenkantajat / toim. Ritva Haavikko.\nHaikara, Kalevi: Se oli se kultamaa: Veijo Meren romaanien tarkastelua. Helsingissä: Otava, 1969.\nHangaslahti: Sarkian maisemia, 1984.\nHiisku, Aune; Kaarlo Sarkia, uneksija ja kilvoittelija (1972) WSOY.\nHosiaisluoma, Yrjö: Järjestyksen kourista vapauden valtakuntaan: Samuli Parosen elämä, tuotanto ja yhteiskuntakritiikki. Väitöskirja: Tampereen yliopisto. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1990. ISBN 951-717-601-5.\nHosiaisluoma, Yrjö: Tähdet lähellä, kengässä lunta: Väinö Kirstinän öitä ja päiviä. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1996. ISBN 951-717-891-3.\nHosiaisluoma, Yrjö: Lauri Viljanen. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2000. ISBN 951-746-207-7.\nHosiaisluoma, Yrjö ym. (toim.): Kirjallisia elämyksiä: Alkukivistä toiseen elämään. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2007. ISBN 978-951-746-956-2.\nV. A. Koskenniemi : suomalainen klassikko. 2, Taisteleva kirjallinen patriarkka : 1939-1962 / Martti Häikiö.\nIhonen, Markku: Museovaatteista historian valepukuun: T. Vaaskivi ja suomalaisen historiallisen romaanin murros 1930–1940-luvulla. Väitöskirja: Tampereen yliopisto. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1992. ISBN 951-717-722-4.\nJokinen, Kimmo: Suomalaisen lukemisen maisemaihanteet. Väitöskirja, Jyväskylän yliopisto. Nykykulttuurin tutkimusyksikön julkaisuja 56. Jyväskylä: Jyväskylän yliopisto, 1997. ISBN 951-39-0085-1.\nJunnila: Kaarlo Sarkian alkutuotannon runojen riimit ja niiden merkityksen suhde runojen merkityssisältöön (1985) Helsingin yliopisto.\nKallio, Katja: Elokuvamuisti. Helsingissä: Otava, 2007. ISBN 978-951-1-21575-2.\nKantola, Janna & Heta Pyrhönen (toim.): Homeroksesta Hessu Hopoon: Antiikin traditioiden vaikutus myöhempään kirjallisuuteen. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2008. ISBN 978-952-222-014-1.\nKaplinski, Jaan: Vieläkö Tartossa laulaa satakieli\nKaplinski, Jaan: Valkeat yöt ja mustat\nToivo Pekkanen : kirjailijankuvan piirteitä / Kauko Kare.\nKarkama, Pertti: Kirjallisuus ja nykyaika: Suomalaisen sanataiteen teemoja ja tendenssejä. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1994. ISBN 951-717-816-6.\nKarkulehto, Sanna: Kaapista kaanoniin ja takaisin: Johanna Sinisalon, Pirkko Saision ja Helena Sinervon teosten queer-poliittisia luentoja. Väitöskirja. Oulu: Oulun yliopisto, 2007. ISBN 978-951-42-8610-0. Teoksen verkkoversio (PDF).\nHaanpään pitkät varjot: Pentti Haanpään kertomataiteesta (1982) / Kinnunen\nTalo ilmassa: Joel Lehtosen Putkinotko (2005) / Kinnunen\nKivistö, Sari: Satiiri Suomessa : lyhyt historia.\nKoistinen, Tero ym. (toim.): Kaksi tietä nykyisyyteen: Tutkimuksia kirjallisuuden, kansallisuuden ja kansallisten liikkeiden suhteista Suomessa ja Virossa. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1999. ISBN 951-746-073-2.\nKunnas, Maria-Liisa: Kansalaissodan kirjalliset rintamat eli Kirjallista keskustelua vuonna 1918. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1976. ISBN 951-717-072-6.\nKunnas, Maria-Liisa: Muodon vallankumous: Modernismin tulo suomenkieliseen lyriikkaan 1945–1959. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1981. ISBN 951-717-256-7.\nUnto Kupiainen: Suomalainen lyriikka Juhani Siljosta Kaarlo Sarkiaan (1965) WSOY.\nKupiainen: Aaro Hellaakoski, Ihminen ja runoilija. WSOY Porvoo 1953.\nKoti, kansa ja maailman tahraava lika : näkökulmia 1880- ja 1890-luvun kirjallisuuteen / Päivi Lappalainen.\nLassila, Pertti: Runoilija ja rumpali: Luonnon, ihmisen ja isänmaan suhteista suomalaisen kirjallisuuden romanttisessa perinteessä. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2000. ISBN 951-746-168-2.\nSyvistä riveistä : kansankirjailija, sivistyneistö ja kirjallisuus 1800-luvulla / Pertti Lassila.\nLaunonen: Suomalaisen runon struktuurianalyysiä: tutkimus (1984) SKS.\nKieli, runo ja mitta : suomen kielen metriikka / Pentti Leino\nLeskelä-Kärki, Maarit: Kirjoittaen maailmassa. Krohnin sisaret ja kirjallinen elämä. Väitöskirja: Turun yliopisto. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2006. ISBN 951-746-838-5.\nLilja, Jenny: Dramaatikon visiot: Tutkimus ekspressionistisista teemoista ja motiiveista Lauri Haarlan näytelmissä. Jyväskylä: Jyväskylän yliopisto, 1979. ISBN 951-678-268-X.\nLustig: Kaarlo Sarkia tutkimuksen ja kritiikin kohteena (1978) Turun yliopisto.\nLyytikäinen, Pirjo & Nummi, Jyrki & Koivisto, Päivi (toim.): Lajit yli rajojen: Suomalaisen kirjallisuuden lajeja. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2005. ISBN 951-746-677-3.\nRomaani katsoo peiliin : mise en abyme -rakenteet ja tekstienvälisyys Marko Tapion Aapo Heiskasen viikatetanssissa / Anna Makkonen.\nMelkas, Kukku: Historia, halu ja tiedon käärme Aino Kallaksen tuotannossa. Väitöskirja: Turun yliopisto. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2006. ISBN 951-746-798-2.\nMeri, Veijo: Julma prinsessa ja kosijat: Esseet 1961–1986. Helsingissä: Otava, 1986. ISBN 951-1-08998-6.\nMeri, Veijo: Tätä mieltä: Esseitä ja monologeja. Helsingissä: Otava, 1989. ISBN 951-1-10489-6.\nMoilanen, Laura-Kristiina: Talonpoikaisuus, säädyllisyys ja suomalaisuus 1800- ja 1900-lukujen vaihteen suomenkielisen proosan kertomana. Jyväskylä: Jyväskylän yliopisto, 2008. ISBN 978-951-39-3329-6. Teoksen verkkoversio (PDF).\nMäkelä-Marttinen, Leena: Olen maa johon tahdot: Timo K. Mukan maailmankuvan poetiikkaa. Väitöskirja: Helsingin yliopisto. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2008. ISBN 978-952-222-041-7.\nNevala, Maria-Liisa: Kianto: Ilmari Kianto, anarkisti ja ihmisyyden puolustaja. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1986. ISBN 951-717-434-9.\nNiemi, Juhani: Proosan murros – Kertovan kirjallisuuden modernisoituminen Suomessa 1940-luvulta 1960-luvulle (1995)\nNiemi, Juhani: Kirjailijoita ja epäkirjailijoita. Pikakuvia aikalaisista. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1983. ISBN 951-717-332-6.\nNiemi, Juhani: Kirjallinen elämä. Kirjallisuuden yhteiskuntasuhteiden kartoitusta. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2000. ISBN 951-746-224-7.\nGroteski suomalaisessa kirjallisuudessa : neljä tapaustutkimusta / Irma Perttula.\nPiela, Ulla & Knuuttila, Seppo & Laaksonen, Pekka: Kalevalan kulttuurihistoria. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2008. ISBN 978-952-222-007-3.\nRomaani ja tulkinta / toimittanut Mirjam Polkunen\nMiten kirjani ovat syntyneet / Toim. Ritva Rainio.\nSaarenheimo, Kerttu: Katri Vala. Aikansa kapinallinen. Porvoo Helsinki Juva: WSOY, 1984. ISBN 951-0-12181-9.\nSaarinen, Sirkka: Suomalais-ugrilaisten kansojen folklore. Turku: Turun yliopiston suomalaisen ja yleisen kielitieteen laitos, 1990. ISBN 951-880-490-7.\nSahlberg, Arja: Koivu sekä tähti: Ihminen, yhteiskunta, ihmiskunta Santeri Alkion tuotannossa ja poliittisessa toiminnassa. Väitöskirja: Tampereen yliopisto. Tampere: Tampereen yliopisto, 1995. ISBN 951-44-3803-5.\nSalin, Sari: Narri kertojana: Kultaisesta aasista suomalaiseen postmodernismiin. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 008. ISBN 978-952-222-008-0.\nSavolainen, Matti (toim.): Marginalia ja kirjallisuus: Ääniä suomalaisen kirjallisuuden reunoilta. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1995. ISBN 951-717-853-0.\nSihvo, Hannes & Turunen, Risto: Veijo Meri. Täynnä liikettä. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1998. ISBN 951-717-943-X.\nSiukonen, Jyrki (toim.): Kuvia pohjoisen tasavallasta: Mukka, Särestöniemi ja Palsa. Rovaniemi: Lapin yliopistokustannus, 2011. ISBN 978-952-484-406-2.\nTarumaa, Antti: Maailmankuva, maailmanmetafora ja jungilainen individuaatioprosessi A. W. Yrjänän Angeluksessa. Pro gradu -työ. Oulun yliopisto, humanistinen tiedekunta, kirjallisuus, 2014. (PDF)\nToivanen, Tuulia: ”Se on se kiinalainen Nieminen”: Modernismi ja protesti Pertti Niemisen tuotannossa. Väitöskirja: Jyväskylän yliopisto. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2009. ISBN 978-952-222-127-8.\nTurtiainen: Minun maailmaani : kirjoituksia 1932-1975\nKuva kaivattuni : P. Mustapään runojen taustaa : (salainen) / Aale Tynni-Haavio ; toimittanut Riitta Seppälä.\nVadén, Tere: Ajo ja jälki: Filosofisia esseitä kielestä ja ajattelusta. Jyväskylä: Atena, 2000. ISBN 951-796-206-1.\nVarpio, Yrjö (toim.): Yksi puu, kaksi taivasta: Suomalaisia kirjallisuusväitöskirjoja 1833–1847. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1996. ISBN 951-717-871-9.\nVatka, Miia: Suomalaisten salatut elämät: Päiväkirjojen ominaispiirteiden tarkastelua. Väitöskirja, Tampereen yliopisto. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2005. ISBN 951-746-691-9.\nViikari, Auli: Ääneen kirjoitettu: Vapautuvien mittojen varhaisvaiheet suomenkielisessä lyriikassa. Väitöskirja: Helsingin yliopisto. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1987. ISBN 951-717-496-9.\nVuorikuru, Silja: Aino Kallas. Maailman sydämessä. Kirjailijaelämäkerta, Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2017. ISBN-13: 9789522224248, ISBN-10: 9522224243\nVuorikuru, Silja (toim.): Elämisen taiteesta. Aino Kallaksen ja Anna-Maria Tallgrenin kirjeenvaihtoa kolmelta vuosikymmeneltä. Otava: 2008. ISBN 9789511225522\nVuorikuru, Silja: Kauneudentemppelin ovella. Aino Kallaksen tuotanto ja raamatullinen subteksti. Unigrafia, 2012. ISBN 9789521081736.\nVäyrynen, Taru: Odysseia Ouluun: Kirsti Simonsuuren Pohjoisen yökirjan viesti ja vastaanotto. Väitöskirja: Oulun yliopisto. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1999. ISBN 951-746-106-2.\nSihvo, Hannes: Soutu Bysanttiin: Paavo Haavikon metodin ja maailmankuvan tarkastelua. Helsinki: Joensuu: Suomalaisen kirjallisuuden seura: Joensuun korkeakoulu, 1980. ISBN 951-717-200-1.\nLiukkonen, Tero: Veikko Huovinen: Kertoja, veitikka, toisinajattelija. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1997. ISBN 951-717-990-1.\nHirmuinen humoristi : Veikko Huovisen satiirit ja savotat / Panu Rajala.\nAleksis Kiven maailmasta : esseitä ja tutkielmia / toim. Markku Envall\nKivi, Aleksis: Kirjeet. Kriittinen editio. Toimittaneet Juhani Niemi, päätoimittaja ym. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2012. ISBN 978-952-222-390-6.\nEino Leinon perinne / Eino Leinon seuran toimeksiannosta koonneet Risto Hannula.. [et al.]\nHeikkinen, Reijo: Aavoja ja vaaroja: Eino Leino ja kotiseutu. Kajaani: Lönnrot-instituutti, 2003. ISBN 952-5492-01-X.\nKunnas, Maria-Liisa: Mielikuvien taistelu: Psykologinen aatetausta Eino Leinon tuotannossa. Väitöskirja. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1972.\nOksala, Teivas: Eino Leinon tie Paltamosta Roomaan: Tutkielmia runoilijan suhteesta antiikkiin ja klassiseen perintöön. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1986. ISBN 951-717-446-2.\nPS : merkintöjä suruvuodelta / Mia Berner\nKantola, Janna: Tanssi yöhön, pimeään: Gnostilaiset teemat Pentti Saarikosken Tiarnia-sarjassa. Väitöskirja: Helsingin yliopisto. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1998. ISBN 951-746-085-6.\nRiikonen, H. K.: Paikkoja ja myyttejä: Tutkielmia Pentti Saarikosken Ruotsin-kauden tuotannosta. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1996. ISBN 951-717-936-7.\nSalama, Hannu: Pentti Saarikoski, legenda jo eläessään. Porvoo Helsinki: WSOY, 1975. ISBN 951-0-07285-0.\nF. E. Sillanpää[muokkaa]\nRajala, Panu: Siljan synty: F. E. Sillanpää vuosina 1923–1931. Väitöskirja: Helsingin yliopisto. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1988. ISBN 951-717-521-3.\nRajala, Panu: Korkea päivä ja ehtoo: F. E. Sillanpää vuosina 1931–1964. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1993. ISBN 951-717-779-8.\nRajala, Panu: F. E. Sillanpää: Nobel-kirjailijan elämä 1888–1964. Helsingissä: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2015. ISBN 978-952-222-529-0.\nTapioharju, Taru: Tyttö kaupungissa: Uuden naisen diskurssi Mika Waltarin 1920- ja 1930-luvun Helsinki-romaaneissa. Väitöskirja: Tampereen yliopisto. Tampere: Tampere University Press, 2010. ISBN 978-951-44-8040-9. Teoksen verkkoversio (PDF).\nJokinen, Maijaliisa: Uusia suomalaisia kirjailijoita: Lyhyt opas suomen kielen opettajille ja opiskelijoille. Helsinki: Opetushallitus, 2001. ISBN 952-13-1175-4. Teoksen verkkoversio (PDF).\nLoivamaa, Ismo (toim.): Kotimaisia lasten- ja nuortenkirjailijoita. Helsinki: BTJ, 2001. ISBN 951-692-499-9.\nLoivamaa, Ismo: Kotimaisia nykykertojia 1–2. Uudelleen muokattu ja päivitetty kahdesta aiemmin julkaistusta niteestä. Helsinki: BTJ, 2003. ISBN 951-692-536-7.\nNummelin, Juri: Unohdetut kirjailijat. Helsinki: BTJ, 2007. ISBN 978-951-692-646-2.\nPihlajaniemi, Anna & Riihivaara, Katri: Kotimaisia nykykertojia 7. Helsinki: BTJ, 2008. ISBN 978-951-692-691-2.\nTarkka, Pekka: Suomalaisia nykykirjailijoita. 6. uudistettu laitos. Helsinki: Tammi, 2000. ISBN 951-31-1770-7.\nSuurpää, Matti. Parnasso 1951-2011: kirjallisuuslehden kuusi vuosikymmentä\nHäggman, Kai: Pieni kansa, pitkä muisti. Suomalaisen kirjallisuuden seura talvisodasta 2000-luvulle. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2015. ISBN 978-952-222-479-8.\nHäggman, Kai. Sanojen talossa : Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 1890-luvulta talvisotaan\nKalevala maailmalla : kansalliseepoksen kääntämisen kulttuurihistoriaa / toimittanut Petja Aarnipuu.\nAnttonen, Pertti & Kuusi, Matti: Kalevala-lipas. Uusi laitos (1. laitos 1985). Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1999. ISBN 951-746-045-7.\nHaavio, Martti: Esseitä kansanrunoudesta. Artikkelit on julkaistu 1959 Lauri Hongon toimittamassa Martti Haavion juhlakirjassa Essais folkloriques par Martti Haavio. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1992. ISBN 951-717-703-8.\nHuttunen Sirpa & Nuolijärvi, Pirkko (toim.): Tahdon sanoa: Kirjoituksia kielen ja perinteen voimasta. Kalevalaisten naisten liiton 70-vuotisjuhlakirja. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura: Kalevalaisten naisten liitto, 2005. ISBN 951-746-752-4.\nJärvinen, Irma-Riitta & Knuuttila, Seppo (toim.): Kertomusperinne: Kirjoituksia proosaperinteen lajeista ja tutkimuksesta. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1982. ISBN 951-717-288-5.\nKaivola-Bregenhøj, Annikki: Kertomus ja kerronta. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1988. ISBN 951-717-525-6.\nKaukonen, Väinö: Kalevala Lönnrotin runoelmana. 1, Tutkielmia ja kirjoituksia viiden vuosikymmenen ajalta. Kuopio: Kustannuskiila, 1987. ISBN 951-657-226-X.\nKaukonen, Väinö: Kalevala Lönnrotin runoelmana. 2, Tosiasioita ja kuvitelmia. Kuopio: Kustannuskiila, 1988. ISBN 951-657-234-0.\nKinnunen, Eeva-Liisa (toim.): Vitsistä videoon: Uusia kirjoituksia nykyperinteestä. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1996. ISBN 951-717-916-2.\nKirkinen, Heikki: Pohjois-Karjalan kalevalaisen perinteen juuret. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1988. ISBN 951-717-506-X.\nKnuuttila, Seppo: Kansanhuumorin mieli: Kaskut maailmankuvan aineksena. Väitöskirja, Joensuun yliopisto. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1992. ISBN 951-717-686-4.\nKonkka, Unelma: Ikuinen ikävä: Karjalaiset riitti-itkut. Valokuvat: Pekka Laaksonen. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1985. ISBN 951-717-418-7.\nKoski, Kaarina: Kuoleman voimat: Kirkonväki suomalaisessa uskomusperinteessä. Väitöskirja: Helsingin yliopisto. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2011. ISBN 978-952-222-267-1.\nKupiainen, Tarja: Kertovan kansanrunouden nuori nainen ja nuori mies. Väitöskirja, Joensuun yliopisto. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2004. ISBN 951-746-641-2.\nLaaksonen, Pekka (toim.): Esi-Kalevala, eli, Reinhold von Beckerin artikkeli (1820) ja Elias Lönnrotin tutkielma (1827) Väinämöisestä. Kuhmo: Juminkeko, 2007. ISBN 978-952-5385-34-2.\nLauhakangas, Outi: Puheesta ihminen tunnetaan: Sananlaskujen funktiot sosiaalisessa vuorovaikutuksessa. Väitöskirja, Helsingin yliopisto. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2004. ISBN 951-746-645-5.\nLinna, Martti (toim.): Muinaisrunot ja todellisuus: Suomen kansan vanhojen runojen historiallinen tausta. Seminaari Säätytalolla helmikuun 16. ja 17. päivinä 1985. Järjestäjät Historian ystäväin liitto ja Suomen arkeologinen seura. Lohja: Historian ystäväin liitto, 1987. ISBN 951-96006-0-4.\nNenola, Aili & Timonen, Senni (toim.): Louhen sanat: Kirjoituksia kansanperinteen naisista. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1990. ISBN 951-717-602-3.\nPentikäinen, Juha: Marina Takalo: Runolaulaja ja näkijä. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2010. ISBN 978-952-222-043-1.\nPiela, Ulla & Knuuttila, Seppo & Kupiainen, Tarja (toim.): Kalevalan hyvät ja hävyttömät. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1999. ISBN 951-746-089-9.\nElävä Kalevala / toimittaneet Ritva Puustinen, Eija Tenhunen.\nPöysä, Jyrki & Siikala, Anna-Leena (toim.): Amor, genus & familia: Kirjoituksia kansanperinteestä. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1998. ISBN 951-717-996-0.\nRåman, Marita: Mulurautunen: Ruutanalliset säkeet. Espoo: Semiopoli, 2006. ISBN 952-91-9694-6.\nSaarikoski, Helena: Kouluajan kivoin päivä: Folkloristinen tutkimus penkinpainajaisperinteestä. Väitöskirja, Helsingin yliopisto. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1994. ISBN 951-717-823-9.\nSetälä: Sammon arvoitus\nSiikala, Anna-Leena: Tarina ja tulkinta: Tutkimus kansankertojista. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1984. ISBN 951-717-352-0.\nSiikala, Anna-Leena & Harvilahti, Lauri & Timonen, Senni (toim.): Kalevala ja laulettu runo. Pohjautuu osin Turussa 1.–3.11.2002 pidetyn Eeposlaulajasymposiumin esitelmiin. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2004. ISBN 951-746-565-3.\nSimonsuuri, Lauri: Kansa tarinoi: Tutkielmia kansantarinoiden salaperäisestä maailmasta. Uudistettu painos (1. painos 1950). Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2006. ISBN 951-746-689-7.\nTarkka, Lotte: Rajarahvaan laulu: Tutkimus Vuokkiniemen kalevalamittaisesta runokulttuurista 1821–1921. Väitöskirja: Helsingin yliopisto. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2005. ISBN 951-746-725-7.\nTimonen, Senni: Minä, tila, tunne: Näkökulmia kalevalamittaiseen kansanlyriikkaan. Väitöskirja: Helsingin yliopisto. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2004. ISBN 951-746-571-8.\nValvanne, Väinö: Kalevalan iso tammi: Kirjoituksia Kalevalasta. Helsinki: Biokustannus, 2005. ISBN 952-5132-71-4.\nVirtanen, Leea: Suomalais-virolainen arvoitussarja. Väitöskirja, Helsingin yliopisto. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1966.\nVirtanen, Leea: Kalevalainen laulutapa Karjalassa. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1968.\nVirtanen, Leea: Kukkarokivi: Suomalaisen folkloren antologia. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1998. ISBN 951-746-023-6.\nVuorela, Toivo (toim.): Perinnetietoa. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1967.\nLakomäki, Sami & Latvala, Pauliina & Laurén, Kirsi (toim.): Tekstien rajoilla: Monitieteisiä näkökulmia kirjoitettuihin aineistoihin. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2011. ISBN 978-952-222-268-8.\nJauhiainen, Marjatta: Suomalaiset uskomustarinat: Tyypit ja motiivit. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1999. ISBN 951-746-095-3.\nLaaksonen, Pekka & Saarinen, Jukka (toim.): Arkiston avain: Kansanrunousarkiston kortistot, hakemistot, luettelot, lyhenteet. 2. uudistettu laitos. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2004. ISBN 951-746-647-1.\nAndersson, Claes: Kaksitoista vuotta politiikassa. Katkelmia, muistikuvia, unia. (Mina tolv politiska år: Fragment, minnesbilder, drömmar, 2000.) Suomentanut Leena Vallisaari. Helsinki: WSOY, 2000. ISBN 951-0-23624-1.\nHapponen, Sirke: Vilijonkka ikkunassa. Tove Janssonin muumiteosten kuva, sana ja liike. Väitöskirja, Helsingin yliopisto. Helsinki: WSOY, 2007. ISBN 978-951-0-33163-7.\nHirn, Yrjö: Runeberg ja hänen maailmansa. Suomentanut Vilho Suomi. Helsinki: Otava, 1937.\nEi kattoa, ei seiniä : näkökulmia Bo Carpelanin kirjallisuuskäsitykseen / Anna Hollsten.\nKivi, Mirja: Muumilaakso. Tarinoista museokokoelmaksi. Tampere: Tampereen taidemuseon Muumilaakso, 1998. ISBN 952-9549-52-0.\nKlinge, Matti: Idylli ja uhka. Topeliuksen aatteita ja politiikkaa. Porvoo Helsinki Juva: WSOY, 1998. ISBN 951-0-22952-0.\nKlinge, Matti: Poliittinen Runeberg. Käsikirjoituksesta suomentanut Marketta Klinge. Helsinki: WSOY, 2004. ISBN 951-0-29086-6.\nKurhela, Virpi (toim.): Muumien taikaa. Tutkimusretkiä Tove Janssonin maailmaan. Suomen nuorisokirjallisuuden instituutin julkaisuja. Helsinki: BTJ, 1996. ISBN 951-692-396-8.\nLassila, Pertti: Runoilija ja rumpali. Luonnon, ihmisen ja isänmaan suhteista suomalaisen kirjallisuuden romanttisessa perinteessä. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2000. ISBN 951-746-168-2.\nKerrotut naiset : Suomen ensimmäiset naisten kirjoittamat romaanit naiseuden määrittelijöinä / Kati Launis.\nOksala, Teivas: J. L. Runebergin Kreikka ja Rooma. Tutkielmia runoilijan suhteesta antiikkiin ja klassiseen perintöön. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2004. ISBN 951-746-541-6.\nWarburton, Thomas: Kolmen metrin pino. Sivuja kääntäjän työpöydältä. (Efter 30 000 sidor: Från en översättares bord, 2003.) Suomentanut Eila Kostamo. Helsinki: WSOY, 2004. ISBN 951-0-29386-5.\nWestin, Boel: Tove Jansson. Sanat, kuvat, elämä. (Tove Jansson: Ord, bild, liv, 2007.) Suomentanut Jaana Nikula. Helsinki: Schildt, 2008. ISBN 978-951-50-1752-9.\nLilja, Pekka (toim.): Itä ja länsi: Suomen, Viron ja Unkarin kirjallisuus idän ja lännen vaikutuskentässä. Jyväskylä: Jyväskylän yliopisto, 1994. ISBN 951-34-0210-X.\nSaariluoma, Liisa & Pakarinen, Tarja & Kruuspere, Piret (toim.): Viron kirjallisuus vuosituhannen vaihteessa: Postmodernia ja modernia. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2003. ISBN 951-746-460-6.\nVuorikuru, Silja: Aino Kallas. Maailman sydämessä. Kirjailijaelämäkerta. Helsinki. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura. ISBN-13: 9789522224248, ISBN-10: 9522224243\nKadonneet vuosikymmenet : Mordvan, Udmurtian ja Komin kirjallisuuden kohtalosta 1930- ja 1940-luvuilla / [artikkelien käännökset ja toimitus: Maire Aho ja Leena-Riitta Peltola].\nDomokos, Péter: Itäisten suomalais-ugrilaisten kansojen kirjallisuudesta. Suomentanut Tuomo Lahdelma. Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1983. ISBN 951-717-305-9.\nJärvinen, Irma-Riitta: Karjalan pyhät kertomukset: Tutkimus livvinkielisen alueen legendaperinteestä ja kansanuskon muutoksista. Väitöskirja: Helsingin yliopisto. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2004. ISBN 951-746-570-X.\nFaludy, György: Iloiset päiväni helvetissä. (Pokolbéli víg napjaim, 1962.) Suomentanut Juha Valkeapää. Siuro: Palladium-kirjat, 2014. ISBN 978-952-9893-77-5.\nKlaniczay, Tibor (toim.): Unkarin kirjallisuus. (A magyar irodalom története.) Suomennos: Leena Maijala ym. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1986. ISBN 951-717-442-X.\nPiippola, Irene (vastaava toim.): Girjin: Näkökulmia saamelaiskirjallisuuteen. Rovaniemi: Lapin maakuntakirjasto, 2000. ISBN 951-95929-9-7.\nValkeapää, Leena: Luonnossa: Vuoropuhelua Nils-Aslak Valkeapään tuotannon kanssa. Väitöskirja: Helsinki: Aalto-yliopiston taideteollinen korkeakoulu. Helsinki: Maahenki, 2011. ISBN 978-952-5870-54-1.\nAugust Strindberg ja neljä naista : tutkimus kirjailijan elämäntarinasta / Erkki Kivalo.\nYlimartimo, Sisko: Satujen elämää, elämän satuja: Näkökulmia H. C. Andersenin elämään, tuotantoon ja perintöön. Helsinki: BTJ, 2005. ISBN 951-692-590-1.\nHolopainen, Seija & Kumpulainen, Päivi (toim.): Meren neitoja ja meren miehiä: Islantilaista kirjallisuutta viideltä vuosikymmeneltä. Julkaisija: Islannin suurlähetystö. Helsinki: BTJ, 2001. ISBN 951-692-486-7.\nGoethe, Johann Wolfgang von: Roomalaisia elegioita: Saksaksi ja suomeksi. (Römische Elegien, 1790.) Suomentanut ja toimittanut Teivas Oksala. Jyväskylä: Jyväskylän yliopisto, kirjallisuuden laitos, 1997. ISBN 951-621-424-X.\nKeskusteluja Kafkan kanssa : muistiinpanoja ja muisteluksia / Gustav Janouch\nKirjeitä perheelle 1922-1924 / Franz Kafka\nKoskenniemi, V. A.: Goethe ja hänen maailmansa. Tämä teos sisältää pääpiirteittäin tekijän aikaisemmin julkaisemat teokset ”Nuori Goethe”  ja ”Goethe. Keskipäivä ja elämänilta” . Porvoo: WSOY, 1948.\nKähkönen, Lotta & Meretoja, Hanna (toim.): Muistijälkiä: Esseitä saksankielisestä nykykirjallisuudesta. Helsinki: Avain, 2010. ISBN 978-951-692-810-7.\nHeinrich von Kleistin "Rikottu ruukku" : kansannäytelmän analyysia ja tulkintaa / Irmeli Niemi.\nAhti, Risto: William Blake & vimmainen genius. Tampere: Sanasato, 2001. ISBN 952-5086-44-5.\nAuster, Paul & Coetzee, J. M.: Tässä ja nyt: Kirjeitä ystävyydestä. (Here and now: Letters, 2008–2011, 2013.) Suomentaneet Erkki Jukarainen ja Seppo Loponen. Helsinki: Tammi, 2014. ISBN 978-951-31-7020-2.\nGrand tour : matkalla maailman ympäri / [Agatha Christie'\nKoli, Raija: Naiset ja kirjoittaminen: Virginia Woolf feministiteoreetikkona ja kirjailijana. Tampere: Tampereen yliopisto, yhteiskuntatieteiden tutkimuslaitos, naistutkimusyksikkö, 1994. ISBN 951-44-3538-9.\nKosonen, Päivi & Mäkirinta, Päivi & Rantonen, Eila (toim.): Imperiumin perilliset: Esseitä brittiläisestä nykykirjallisuudesta. Helsinki: Avain, 2009. ISBN 978-952-5524-73-4.\nLehtolainen, Leena (toim.): Kuka ja miksi?: Dorothy L. Sayers 100 vuotta. Espoo: Suomen dekkariseura, 1993. ISBN 951-95327-3-0.\nNora ja James Joyce - erottamattomat / Brenda Maddox\nWoolf, Virginia: Oma huone. (A room of one’s own, 1929.) Suomentanut Kirsti Simonsuuri. 4. painos (1. painos 1980). Helsinki: Tammi, 2001. ISBN 951-31-1449-X.\nKott, Jan: Shakespeare tänään. (Szkice o Szekspirze, 1961.) Saksankielisestä käännöksestä suomentanut Salla Hirvinen. 2. painos (1. painos 1965). Porvoo Helsinki: WSOY, 1984. ISBN 951-0-12814-7.\nHavaste, Paula: Tarzan ja valkoisen miehen arvoitus. Tutkimus maskuliinisesta identiteetistä Edgar Rice Burroughsin Tarzan-sarjassa. Väitöskirja: Oulun yliopisto. Helsinki: Like, 1998. ISBN 951-578-582-0.\nMacShane, Frank: Raymond Chandlerin elämä. (The life of Raymond Chandler, 1976.) Suomentanut Leena Tamminen. Porvoo Helsinki Juva: WSOY, 1992. ISBN 951-0-17551-X.\nNin, Anaïs. Päiväkirjat\nStein, Gertrude: Alice B. Toklasin omaelämäkerta. (The autobiography of Alice B. Toklas, 1933.) Suomentanut Raija Mattila. Helsinki: Tammi, 1980. ISBN 951-30-5175-7.\nTwain, Mark: Omaelämäkertani. (Autobiography of Mark Twain, kirjoitettu 1899.) Eri laitosten pohjalta valinnut ja suomentanut Ville-Juhani Sutinen. Turku: Savukeidas, 2011. ISBN 978-952-5500-92-9.\nHirn, Yrjö: Diderot. (Diderot, 1917.) Suomensi J. V. Lehtonen. Merkkimiehiä n:o 6. Porvoo: [s.n.], 1917.\nPikku prinssi meissä : sisäisen lapsen seurassa / Mathias Jung\nKosonen, Päivi & Meretoja, Hanna & Mäkirinta, Päivi (toim.): Tarinoiden paluu: Esseitä ranskalaisesta nykykirjallisuudesta. Helsinki: Avain, 2008. ISBN 978-952-5524-53-6.\nMoravian elämä / Alberto Moravia, Alain Elkann\nSuolahti, Elina: Italialaisen kirjallisuuden historia (työnimi). Tulossa.\nToiviainen, Kalevi: Tähtiä Espanjan taivaalta: Espanjan kulttuurin ja espanjalaisuuden vaikuttajia. Espoo: Kalevi Toiviainen, 2010. ISBN 978-952-92-7045-3.\nUmbral, Francisco: Lorca, kirottu runoilija. (Lorca, poeta maldito, 1968.) Suomentanut Terhi Suutarinen. Tampere: Sanasato, 2005. ISBN 952-5086-64-X.\nPitkänen, Outi (toim.): Latinalaisen Amerikan kulttuuri. Helsinki: Suomen kirjastoseura: Kirjastopalvelu, 1984. ISBN 951-692-115-9.\nAlanen, Yrjö O.: Dostojevskin hyvä ja paha. Espoo: Weilin + Göös, 1981. ISBN 951-35-2344-6.\nBerlin, Isaiah: Siili ja kettu: Tutkielma Tolstoin historianfilosofiasta. (The hedgehog and the fox: An essay on Tolstoy’s view of history, 1953.) Suomentanut Hanna Tarkka. Helsingissä: Otava, 2004. ISBN 951-1-18446-6.\nBrodsky, Joseph: Ei oikein ihminenkään. (Less than one: Selected essays, 1986.) Suomentaneet Kalevi Nyytäjä, Eva Siikarla. Helsinki: Tammi, 1987. ISBN 951-30-6912-5.\nDostojevski, F. M.: Talvisia merkintöjä kesän vaikutelmista. (Zimnie zametki o letnih vpetšatlenijah, 1863.) Pieniä kuvia matkan varrelta (Malenkie kartinki (v daroge), 1874.) Suomentanut Tiina Kartano. Tampere: Eurooppalaisen Filosofian Seura, 2009. ISBN 978-952-5503-35-7.\nVenäläisen kirjallisuuden historian pääpiirteet (1056-1991) / Ben Hellman.\nTšehov, Anton: Kirjeitä 1: Vuosilta 1877–1890: Oppivuodet, läpimurto, Sahalin. Valikoinut, suomentanut ja selityksin varustanut Martti Anhava. Helsingissä: Otava, 1982. ISBN 951-1-06996-9.\nTšehov, Anton: Kirjeitä 2: Vuosilta 1891–1898: Melihovon aika. Valikoinut, suomentanut ja selityksin varustanut Martti Anhava. Helsingissä: Otava, 1986. ISBN 951-1-08988-9.\nTšehov, Anton: Kirjeitä 3, Vuosilta 1899–1904: Taiteellinen teatteri, avioliitto, Jalta. Valikoinut, suomentanut ja selityksin varustanut Martti Anhava. Helsingissä: Otava, 1990. ISBN 951-1-09286-3.\nTšehov, Anton: Muistikirjasta. Valikoinut ja suomentanut Martti Anhava. Helsingissä: Otava, 1979. ISBN 951-1-05290-X.\nHonko, Lauri: Intian päiväkirja. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1995. ISBN 951-717-877-8.\nTurkin kirjallisuus : kirjailijoita ja teemoja / toim. Mervi Nousiainen\nHämeen-Anttila, Jaakko: Reunamerkintöjä: Esseitä ja käännöksiä Lähi-idän kirjallisuudesta. Helsinki: Suomen itämainen seura, 1997. ISBN 951-9380-30-2.\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikisource.org/w/index.php?title=Kirjallisuudentutkimuksen_bibliografia&oldid=116955”\nSivua on viimeksi muutettu 21. tammikuuta 2020 kello 12.12.


ETRS-TM35FIN P: 7106271 I: 603869\nYKJ P: 7109247 I: 3604082\nETRS89/WGS84 Lat: 64,06749322° Lon: 29,12902066°\nETRS89/WGS84 Lat: 64° 4,0496' Lon: 29° 7,7412'\nETRS89/WGS84 Lat: 64° 4' 2,9756" Lon: 29° 7' 44,4744"\nAsuinpaikka sijaitsee Nurmesjärven pohjoisosassa, Tervasalmen sillasta noin 2,5 km etelään, Ison Karhusaaren kaakkoispuolella. Kyseessä on 0,3 x 0,1 km kokoinen saari, jonka lounaisranta on kivikkoa ja hiekkaa, koillisranta ja molemmat päät matalaa lietettä. Kaakkoispään edustalla oleva luoto on alunperin kuulunut saareen. Saaren lounaispuolessa kasvaa mäntymetsää, koillispuoli on tiheämpää sekametsää. Saaren säännöstelyn syömiltä rannoilta on sieltä täältä löytynyt muutama yksittäinen kvartsi-iskos; rannan puolivälin kohdalla on kvartseja löytynyt keskittymänä noin 50 m pituiselta alueelta, jossa on havaittu myös tulisijojen jäännöksiä. Koekuopista ei ole tullut mitään asuinpaikaan viittaavaa.\nLöydöt: KM 28905:1-5


Ensimmäinen neljännes heikosti - Digitoday - Ilta-Sanomat\nJulkaistu: 16.4.1998 9:45\nVaikka Compaqhttp://www.Compaq.com/ antoi aiemmin tulosvaroituksen, että sen tilikauden ensimmäisen neljänneksen tulos saattaa pudota nollaan, ei aivan näin päässyt käymään. Maailmanlaajuisesta 5,7 miljardin dollarin (31,4 miljardia markkaa) liikevaihdosta viivan alapuolelle jäi 16 miljoonaa dollaria (88 miljoonaa markkaa). Tämä on ainoastaan yksi centti eli noin viisi penniä osaketta kohti.\nCompaqin edustajan mukaan aikaisemman lausunnon mukaisesti Pohjois-Amerikan markkinat eivät vetäneet odotetulla tavalla. Yhtiö on kuitenkin kiihdyttänyt myyntiään hinnan alennuksilla ja ODM-kampanjallaan (Optimized Distribution Model). Näiden toimenpiteiden seurauksena Compaqin tuloskunnon uskotaan kasvavan aiemmalle tasolle seuraavan vuosineljänneksen aikana.


Lisätietoja - Mukaan Kyytiin! - yhteiskuljetus ja tilausajo\nPalvelun käyttöehdot ja ohjeita\nTutustu palvelun käyttöön liittyviin kysymyksiin, toimitus ja käyttöehtoihin. Lisätietoja saat ottamalla yhteyttä. Haluamme tarjota sinulle mukavan matkan ja toimivan palvelun, otamme mielellämme palautteita ja kehitysehdotuksia vastaan.\n1Kuinka voin maksaa matkani?\nMatkan voi maksaa mukaankyytiin.fi palvelussa, jossa matka varataan. Maksuna käy yleisimmät luottokortit ja verkkopankit.\n2Mistä voin tulla mukaan kyytiin?\nKyytiin voit tulla ennakkoon ilmoitetusta noutopaikalta. Noutopaikat löydät kohteen tiedoista Matkamyynnin Verkkokaupasta.\n3Voinko ottaa koiran mukaan?\nKoiran kanssa matkustaessa esim. kansallispuistoon kannattaa olla yhteydessä etukäteen yhteydenottolomakkeella. Koiralle tulee olla mukana oma kuljetuslaatikko, kuljetusvaljaat tms.\n4Mahtuuko lastenvaunut mukaan?\nMikäli sinulla on tulossa matkaan mukaan esim. lastenrattaat, niin ilmoita niistä etukäteen tilauksen yhteydessä. Näin pystymme varaamaan oikean kokoisen auton liikenteeseen.\n5Voiko matkalla nauttia omia eväitä tai virvokkeita?\nMatkamme on pääsääntöisesti lyhytkestoisia, jolloin omien juomien ja eväiden nauttiminen ei ole suotavaa.\n6Voiko kaverini tulla kesken matkan kyytiin?\nKaveri voi tulla kesken matkan kyytiin jos: 1) hänelle on ostettu matka, 2) nouto osuu matkan varrelle.\n7Olemme kiinnostunut lähtemään luontoretkelle. Meitä on perheessä kaksi lasta ja vanhemmat. Päiväretken tavarat olimme ajatelleet yhteen rinkkaan. Mahtuuko tämä mukaan?\nSuuremmista matkatavaroista, kuten rinkoista on hyvä ilmoittaa etukäteen, jotta osaamme varautua riittävällä tilamäärällä autossa.\n8Sivuilla puhutaan vihreästä matkanteosta. Onko bussiliikenne ekologista matkustamista?\nKyllä on. Yhdellä autolla liikkuu useampi henkilö yhtä aikaa, jolloin päästöt ovat huomattavasti pienemmät useaan henkilöautoon verrattuna. Palvelumme on tilausajokantainen, jolloin turhia matkoja tyhjillä penkeillä ei tule. Mukaan Kyytiin-palvelussa matkalle lähtevä matkustajamäärä matkatavaroineen on suhteutettu tarvittavan ajokaluston kokoon, jolloin matkanteko on mahdollisimman ekologista. Ja mikä tärkeintä, kaikki automme ovat puhtaimmalla mahdollisella Euro6-päästöluokituksella olevia autoja.\nPalvelun toimitus ja käyttöehdot\nMukaankyytiin.fi palvelun käytössä on kaikkien kotimaisten pankkien verkkomaksupainikkeet: Nordea, Osuuspankki, Danske Bank, Säästöpankki, Oma Säästöpankki, POP Pankki, Aktia, Handelsbanken, Ålandsbanken ja S-Pankki. Sekä korttimaksaminen: Visa, Visa Electron, Mastercard, American Express, Eurocard ja Diners Club. Kuitti maksusuorituksesta lähetetään sähköpostiin ja on tulostettavissa myöhemmin. Maksupalvelun välittäjänä toimii Paytrail Oyj.\nMukaankyytiin.fi palvelun toimitukset ovat sähköisiä lippuja. Maksun suoritettua asiakkaalle on varattu kuljetukseen paikka ja mahdollinen lippu tilaamaansa palveluun.\nVoimassa oleva hinta on ilmoitettu palvelussamme. Hinnat on merkitty euroissa. Mukaankyytiin.fi verkkokauppa pidättää oikeuden hinnanmuutoksiin. Toimituksen palvelumaksu on 2eur. Hinnat sisältävät arvonlisäveron 10 %.\nErillisiä toimituskuluja ei ole. Saat lipun elektronisesti suoraan sähköpostitse, joka toimii tositteena tehdystä ostosta.\nPalvelualueemme omiin tilauskyyteihin on pääsääntöisesti Pirkanmaa. Voit kysyä tarkemmin lisätietoja puhelimitse.\nPalvelu rekisteröi tilauksen automaattisesti ja luo asiakkaalle varauksen välittömästi.\nMikäli ostaja haluaa reklamoida palvelusta, tulee se tehdä kirjallisena mahdollisimman pian sähköpostitse osoitteeseen toni@tonintaksi.fi\nPalveluilla on enintään 14 vrk peruutusoikeus. Peruutusoikeuden määräaika päättyy 14 päivän kuluttua siitä hetkestä, kun palvelu on tilattu tai viimeistään kaksi päivää ennen matka-ajankohtaa.\nPalveluilla on peruutusoikeus 48 tuntia ennen tapahtuman alkamista. Palautusoikeuden käyttämiseksi asiakkaan on ehdottomasti ilmoitettava meille päätöksestä peruuttaa tilaus sähköpostitse osoitteeseen toni@tonintaksi.fi tai puhelimitse numeroon 0405379145.\nPeruutukset tehdään puhelimitse kaksi (2) päivää ennen matkaa tai sähköpostilla kaksi (2) päivää ennen matkaa. Asiakkaalla on 14 päivän vaihto- ja palautusoikeus. Liitä sähköpostilla tapahtuvaan peruutukseen mukaan kopio tilausvahvistuksesta.\nTilauksen peruutuksissa mukaankyytiin.fi palvelu palauttaa kaikki asiakkaalta saadut suoritukset viivytyksettä ja joka tapauksessa viimeistään 30 päivän kuluttua palautuksen vastaanottamisesta. Maksunpalautus suoritetaan asiakkaalle sillä maksutavalla, jota asiakas on käyttänyt alkuperäisessä liiketoimessa, ellei myyjän ja asiakkaan välillä ole toisin sovittu. Asiakkaalle ei aiheudu maksunpalautuksesta erillisiä kustannuksia.\nKäyttämättä jäänyt tai myöhästyminen tilaukselta\nAsiakkaan tulee olla noutopaikalla ennakkoon ilmoitettuun aikaan. Jos asiakas myöhästyy tai jättää käyttämättä tilauksen, veloitetaan se täysmääräisesti asiakkaalta ja siinä ei ole peruutusoikeutta.\nTonin Taksi & Bussi Oy Rääkkölänpolku 9 36200 Kangasala 2471640-9 www.ttb.fi / www.mukaankyytiin.fi toni@tonintaksi.fi\nToimialueet ja tilausmatkat\nToimimme Pirkanmaan alueella, jossa järjestämme kuljetuksia Tampereen seudun kulttuuri- ja urheilutapahtumiin. Tilausajoja on saatavilla pidemmällekin. Voit laskea oman ryhmäkuljetusmatkasi hinnan suoraan päävalikosta löytyvällä Matkalaskimella. Saat kuljetuksen aina ajankohtaiseen hintaan.\nSinun matkustusturvallisuutesi on meille tärkeää.\najettua kilometriä ja lukuisia matkoja. Mukaan Kyytiin palvelun tuottaa: Tonin Taksi & Bussi Oy Kangasala


Keskustelu - Kysymys puuroista | Sana vapaa | Meidän Perhe\nPääsääntöhän on et kiinteitä annetaan vaan yhtä makua kerrallaan näin alkuun. Miten on, pitääkö 4- tai 3-viljan puuroja " odotellessa" maistella kaikki viljat erikseen? Meidän kaupassa ei ainakaan oo vauvoille omaa ohra- tai ruispuuroa, pitääkö ostaa joka lajia iso hiutalepaketti josta keitän ite vai miten saisin viljat näppärästi vauvalle sopiviksi testata? Jännä et vauvoille on 4-viljan puuroa ja myslipuuroa mut miten kaurapuurosta uskaltaa hypätä suoraan viljaesekoituksiin? Vai onko niin et jos masu sietää kauraa, se sietää ohraa, ruista ja vehnääkin? Puurovinkkejä kaivataan, kiitos!\nklo 6:19 | 6.11.2005\n...viljat pitäisi periaatteessa kokeilla yksi kerrallaan - varmaan sitten itse keitellen, jos ei valmisvaihtoehtoja löydy !?\nMielestäni kaurasta ei ohjeiden mukaan pitäisi suoraan hypätä sekoituksiin, koska jokaiselle viljallehan voi olla erikseen allerginen ja muissa viljoissa on enemmän gluteiinia kuin kaurassa, jota jotkut keliaakikotkin voivat syödä. Tosin olen sitä mieltä, että jos vauvalla ei ole ollut ongelmia ruokien suhteen, niin käytä ihan vapaasti omaa harkintaa - ei mikään muu syy mielestäni ole " esteenä" usean viljan sekoituksia syödessä kuin se, että jos allergisia oireita tulee, niin sitten joudut jälkikäteen kokeilemaan viljat yksitellen, löytääksesi sen, joka aiheutti oireet. Mutta jos on oletettavaa, ettei oireita tule, niin... Tai onko se nyt niin suuri vaiva sitten kokeilla viljat tarvittaessa yksitellen?...\nHyvä vinkki, taidan kokeilla samalla tavalla. Tein kaurapuuron sauvasekoittimella hienonnetuista tavallisista kaurahiutaleista ja " myötätunnosta" söin itse samaa liisteriä eikä se mitään erityisen hyvää ollu tai lähinnä se koostumus oli tosi sitkeetä ja se tais alkaa vauvallakin tökkimään 3. päivänä vaikka alkuun maiskutteli sitä ihan innolla... Voi olla parempi antaa alkuun noita vauvapuuroja, ne on varmaan koostumukseltaan parempia. Eli meillä on kokeiltu jo maissi- ja riisivelliä ja niistä vauva tykkää eikä oo tullu mitään reaktioita joten voinen kokeilla lasten kaurapuuroa ja sit siirtyä myslipuuroon ja sit 4-viljaan. Kiitos vinkeistä!\nklo 11:47 | 6.11.2005\nettä hyppäsin suoraan kaurapuurosta 4viljan puuroon. Ajattelin, että jos ongelmia tulee, niin sitten alan testailemaan yksi vilja kerrallaan.\nMietin hirveesti, uskallanko tehdä niin. Sitten ajattelin ottaa vähän letkeemmin. Mitään tarpeetonta mahakipuja en vauvalleni halunnut, mutta etukäteen ei kuitenkaan voi tietää, mille reagoi.\nKukin tietty tekee tyylillään ja se että ensin kokeilee kaikki erikseen on kanssa hyvä ratkaisu.\nVauvani sai 5-kuisena maissijauhoista tehtyä puuroa ja jonkun kerran kokeilin myös riisiä. Ne sopivat. Kun vauva oli viikon vajaa 6kk aloitin Bonan lasten kaurapuuron, jossa siis on kauraa, riisiä ja vehnää. Näin siis tuli kerralla 2 viljalajia uusina. Tätä on syöty nyt 3vkoa. Seuraavaksi aloitan myslipuuron, jossa on kauran ja vehnän lisäksi myös ruista. Ja siis tulee 1 uusi viljalaji, viimeiseksi sitten neljän viljan puuro ja uutena siis sitten ohra.\nItse en ole hiutaleista tms vauvalle keitellyt puuroja, koska en saa niistä sauvasekoittimellakaan riittävän sileitä. Vauvalla on vielä melkoisia vaikeuksia hyväksyä yhtään sattumia ruoissaan, mutta pikkuhiljaa nekin varmaan alkavat mennä. Olen siis toiminut edellä mainitulla järjestyksellä kaupan valmiilla puurojauheilla, muita vaihtoehtoja ei meidän kaupoista löydy.\nToiv oli apua.


Isle of Dogs Jasmine & Vanilla Replascent -hajunpoistaja, 250ml / KOIRATARVIKKEET - KOTI & ASUMINEN - Puhdistus / Koira- ja kissatarvikkeet edullisesti verkkokaupasta - LEMMIKKISTORE.FI\nTuotearvioinnit: 0\tHajunpoistaja Isle of Dogs Jasmin & Vanilla repláscent. Raikastaa ilmaa ja neutraloi epämiellyttäviä tuoksuja kuten virtsa, "märkä koira", ummehtunut tuoksu yms. Tuote on turvallinen käyttää, voi suihkuttaa myös eläimeen.\nKysy lisää tuotteesta: Isle of Dogs Jasmine & Vanilla Replascent -hajunpoistaja, 250ml


Ghazi Maš’al Ajil al-Yawar – Wikipedia\nGhazi Maš’al Ajil al-Yawar\n17. toukokuuta 2004 – 6. huhtikuuta 2005\nEdeltäjä Saddam Hussein\nL. Paul Bremer (Koalition väliaikaisen hallinnon päämiehenä)\nSeuraaja Jalal Talabani\nSyntynyt 11. maaliskuuta 1958 (ikä 63)\nGhazi Maš’al Ajil al-Yawar (Ghāzī al-Yāwar, s. 11. maaliskuuta 1958 Mosul) on irakilainen poliitikko. Hän toimi Irakin presidenttinä väliaikaishallituksessa (engl. Iraqi Interim Government) vuosina 2004–2005 ja varapresidenttinä siirtymäajan hallituksessa (engl. Iraqi Transitional Government) 2004–2005.\nGhazi al-Yawar on suuren Shammar-heimon päällikkö. Heimoon kuuluu sekä sunneja että shiioja, ja sen jäseniä asuu monissa Persianlahden maissa.\nHän oli Yhdysvaltain miehityksen jälkeen luodun Iraqi Governing Councilin (IGC) jäsen ja nimitettiin 28. kesäkuuta 2004 väliaikaiseksi symboliseksi valtiopäämieheksi, kun miehityshallinto (engl. Coalition Provisional Authority, CPA) antoi suvereniteetin irakilaisille.\nGhazi al-Yawar on koulutukseltaan diplomi-insinööri. Hän opiskeli Kuningas Fahdin öljy- ja mineraali yliopistossa Saudi-Arabiassa ja suoritti tutkintonsa loppuun Britannissa. Sen jälkeen hän opiskeli Yhdysvalloissa Washingtonissa American Universityssa. Ghazi al-Yawar on maltillinen sunni.\n↑ PROFILE / Ghazi Mashal Ajil al-Yawer / Under tribal robes, Iraq's president is a man of high energy / He's impatient with delays -- and with U.S. San Francisco Gate. Viitattu 26.4.2015.\n↑ a b Interim Iraqi president has tribal, American experience 1.6.2004. USA Today. Viitattu 26.4.2015.\nMuhammad Najib al-Ruba’i | Abdulsalam Arif | Abdulrahman Arif | Ahmad Hasan al-Bakr | Saddam Hussein | Ghazi al-Yawar* | Jalal Talabani | Fuad Masum\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Ghazi_Maš’al_Ajil_al-Yawar&oldid=19231816”\nSivua on viimeksi muutettu 13. lokakuuta 2020 kello 16.58.


VHH – Integral Life by OlliS\nHome › VHH\nVHH-paleo ja korkean intensiteetin urheilu – tie uupumukseen? Paleo-ruokavalio ei itsessään määrittele hiilihydraattimääriä, vaan kyseessä on ennen kaikkea laadukas ravinto. Monet kuitenkin mieltävät paleon VHH:ksi eli vähähiilihydraattiseksi ruokavalioksi, koska verrattuna perus länsimaiseen ruokavalioon ovat hiilihydraattimäärät selvästi alhaisemmat. VHH-paleo voikin sopia hyvin ylipainoisille ja matalalla intensiteetillä liikkuville laihduttavana ja monia sairauksia ehkäisevänä sekä hoitavana ruokavaliona. Paleo… Read More ›


- Käräjäoikeus on tehnyt SysOpen Digian ja Profit Softwaren henkilöstön rekrytointia koskevassa kiista-asiassa turvaamistoimipäätöksen pelkästään SysOpen Digian väitteiden perusteella, tutkimatta lainkaan SysOpen Digian vaatimuksen ja sen tueksi esitettyjen väitteiden oikeellisuutta. Turvaamistoimi on täysin aiheeton, Profit Software sanoo.\nTiedotteessa huomautetaan myös, että Profit Consulting Oy ei ole Profit Softwaren määräysvallassa vaan se on yhteistyökumppani. Enemmistöomistajana Profit Consultingissa on henkilöstö. Profit Software omistaa siitä 30 prosenttia.\n- Turvaamistoimi on aiheeton. Valitamme asiasta hovioikeuteen. Olemme vaatineet SysOpen Digialta 2 miljoonan euron vakuudet perusteettoman turvaamistoimen meille aiheuttaman vahingon korvaamiseksi, Profit Software sanoo.\nKiista-asia tullaan aikanaan tutkimaan varsinaisessa oikeuskäsittelyssä.


It is currently Sun Jul 12, 2020 17:24\nPosted: Mon Aug 29, 2005 20:15\nKiitos Arto, mielenkiintoisia nuo saksan tapahtumat. Olen ihan samaa mieltä mainitsemastasi reitin tekijän suhteettoman suuresta vallasta.\nJa Henkalle minultakin kiitos Nuuksion pulttauksesta.\nSampsalle: Turvallista kiipeilyä ei olekaan, "turvallisempia" reittejä ja niiden puuttumista ihmettelen.\nMacon kanssa olen samaa mieltä tuosta pulttauksen vääristymästä johon usein törmää. Vaikeilla niitä on ja helpoilla vähemmän. Ahvenanmaan Skolberget on hyvä esimerkki.\nPosted: Tue Aug 30, 2005 19:23\nno, saivartelua tämäkin, mutta aina sitä kaikenlaista päässä liikkuu. ihan kiinnostava juttuhan oli sonnie trotterin monkey face(8b) projekti viime vuonna, mikä lopulta meni kamat lennosta. sehän on pultattu halkeamareitti. tässähän on vaihtoehtoja suorittajalle ja jänskäilijälle. suorittaja liidaa pultteja klippaillen ja jänskäilijä tradina. ja ach, kummatkin ovat iloisia aivan.\nMielestäni tässä ei vlttämättä ole niinkään paljon saivartelua kuin luulet...\nTurhan useinhan nuo esimerkit haetaan jostain medioista, ja unohtuu että on tosiaan vähän huono peilata suomalaista pulttailua "maailman vaikeimman tradinousun" kautta!? Tuo Saksan esimerkki oli kyllä mielenkiintoinen!\nKuten muistaakseni viime kiipeilylehdessä Tomi Nytorp (varmasti yleisen mieleipiteen mukaan suomen paras kiipeilijä) mainitsi että suomessa kaivattaisiin enemmän jännitäviä luontaisia linjoja!? Mikähän sitten on Tomille tai Sonnylle jännä reitti onkin ihan toinen juttu kuin mikä on enemmistölle suomalaisista kiipeilijöistä jännä reitti. Josko taas vaikka esimerkkinä tuo Olhiksen Mänty joka siis greidiltään nelosen luokkaa. Miettikääs tuota linjaa jos siinä olisi kymmenen pulttia!? Nythän se on hieno luonnollinen linja joka vaatii sopivasti päätä!? Mikäs se silloin olisi!?\nPitäisikö Sonnyn muuten nyt repiä nuo pultit pois? Sehän on tradi! Saisinko minä repiä pultit jostain minkä uskaltaisin kiivetä ilman? Kunnon puritaanihan varmaan hakisi samantien vehkeet!\nJoskus aikanaan oli kova keskustelu Rollareiden alkumetsästä, joka taas selkeästi "heropultattu"!? ja olisi kahdellakin pultilla sinänsä mielestäni ihan yhtä hieno!? Mutta ehkä yhdellä sai liidatessa paremman kiksin kun siihen päätti aikanaan ryhtyä!?\nEn tiedä koska Nuuksio pultattiin udelleen, mutta hienoa! (Scudin eka pultti on kyllä mun mielestä aika nihkeesti laitettu! )\nJa nythän Jaanis sai lisää rautaa!\nAlkuperäiseen aiheeseen liittyen, halkeamalinjojahan ei tietysti koskaan tulisi pultata! Mutta helppoja reittejä olisi kyllä hyvä pultata reilusti sillä juuri niiden kiipeäjäthän tarvitsevat kokeneempien harkintakykyä ja esimerkkiä!? Vaikka niihin saisikin jonkun varmistuksen täydellä tradiräkillä...tai niin että jos kiipeily on tarpeeksi helppoa niin pultteja ei tarvita. Kysehän on silloin siitä kenelle kiipeily on helppoa, tekijälle vai tuleville kiipeilijöille?\nKansainvälisiä lehtiä lueskelleena mieleen tulee ainakin pari onnettomuutta nimenomaan sporttireiteillä. Tällöin sporttia vääntämään lähtenyt kaveri ei ole ollut tarpeeksi latautunut tai tietoinen tulevasta rannarista tai huonosta pulttauksesta.\nItse olen tehnyt reittejä vain Kiinassa, jossa kaikki pultataan ja tradinousijatkin ilmoittavat retropulttauksen useimmiten tervetulleeksi. Ja vaikka kutosen reitillä olisi 10 metriä nelosen kiipeilyä niin siihen pannaan myös pultteja yhtä tiheään, tai saa helposti maininnan huonosta pulttauksesta! No, en lähtisi vertaamaan!\nMUTTA...kun on jo useamman kerran mainittu kritisoivaan sävyyn vitosen reittien vähistä pulteista niin laittakaa rohkeasti esimerkkejä! Mitkä reitit on huonosti pultattu? Aihehan käsitteli uusia linjoja, mutta ihan mielenkiinnosta kuulisin mielipiteitä ja perusteluja. Suomen reitithän ovat usein lyhyitä, mikä tekee pulttauksesta joskus haastavaa. Ja kuten aiemmin mainittiin, jos on paljon otteita niin usein kyseessä jonkinlainen halkeamalinja.\nTaitaa kaikkein suurin haaste olla löytää täältä kallio joka tarjoaisi jyrkkiä ja pitkiä vitosen reittejä. Mieluiten pääkaupunkiseudulla, hyvien julkisten yhteyksien paassä. Maanomistaja ilahtuisi kiipeilystä ja järkkäisi kaikille parkkitilaa.\nKevennyksenä huolestuttaa muuten lukea kuinka tänä kesänä tuntuu tämän tarkkuutta vaativan lajin harrastajilla olevan hukassa milloin pädi, köysi, avaimet, kengät, mankkapussit, yms...onneksi ollaan rehellistä porukkaa!\nPosted: Tue Aug 30, 2005 22:54\nYön pimeydestä muutaman oluen jälkeen täytyy kirjoittaa trädikiipeilyn puolesta puheenvuoro..\nTrädikiipeily, se on kieltämättä hieman henkisempää ja ajatusta vaativampaa kuin pultteihin klippailu. Itse en kenties ajattele kiipeilyä juurikaan urheiluna vaan lähinnä tapana liikkua luonnossa. Kalliolla, ja vuorilla, voi opetella liikkumaan siitä mistä menee kaunis linja tai luonnollinen tie ylöspäin. Isommilla reiteillä yleensä juuri halkeamat luovat reitit ylöspäin. Kaikkea kiivettävää ei tulla ikinä pulttaamaan vuoristoissa. Pultit kestävät ehkä vuosikymmeniä, jotkut reitit kenties vuosisatoja?\nTrädikiipeilyn oppii kokemuksen kautta vuosien saatossa, sitä ei opi yhtä nopeasti kuin vaikkapa seinäkiipeilyä sisätiloissa. Se vaatii aikaa ja syventymistä lajiin. Kenties vierailuja suuremmille seinämille oppiakseen lajin hengen, sen että voit valita omat reittisi vuorilla ja muilla seinämillä.\nItse en kannata halkeamalinjojen pulttausta. Varmaankin yli 97% suomen halkeamalinjoista on varmistettavissa täysin turvallisesti luonnollisilla varmistusvälineillä. Turvalliseen trädikiipeilyyn kuuluu osana omien rajojen tunteminen. Tulee tietää likimain mihin asti on turvallista kiivetä ja missä kohtaa tulee kääntyä takaisin. Halkeamareitillä voi usein laittaa varmistukset juuri siihen mihin haluaa, eikä tällöin tarvitse olla riippuvainen ensinousijan päätöksestä pulttien paikkojen suhteen.\nHenkilökohtaisesti käytän paljon trädikamaa, laitan yleensä varmistuksia melko tiheästi ja siten että niihin voisi tippua milloin vain. Ei trädikiipeily ole mielestäni yhtään "pelottavampaa" kuin sporttikiipeily. Trädiä kiivetessä tiedät yleensä melko tarkkaan kuinka hyvän varmistuksen päällä olet kiipeämässä. Tiedättekö aina kuinka hyvässä kunnossa se 70..80-luvulla asennettu pultti on? Entä ulkomailla? Kuinka hyvin pitävät käsin poratut vanhat pultit? Vai klippaatteko mieluummin täysin pommiin kiilaan? Toki saan varmaankin "kiksejä" kiivetessäni pitkän rannarin jonkin kiilan päälle, mutta keskimäärin taidan klippailla pulttireiteillä aika paljon harvempaan kuin mitä normaalilla trädireitillä kiivetessäni.\nReittien "vaarallisuus". Miten reitin voi merkitä vaaralliseksi? Minkä tasoiselle kiipeilijälle reitti on vaarallinen jos suomitopossa on merkintä (V)? Jälleen, onko Mänty vaarallinen? Entä Eklipsi tai Luhdin Träd rules? Siinä on kolme reittiä jotka ovat mielestäni ihan hyvin varmistettavissa. Toki reiteille antaa jännää ensimakua tuo V-merkintä. Se laittaa miettimään tarkkaan ensiyritystä. Mitä jos en saakaan varmistusta tuonne? Mihin asti, ja kuinka vaikeita muuveja, olen valmis tekemään vaikkapa onsight/flash yrityksellä? Kestävätkö varmistukset? V-merkintä antaa hieman suuntaa että reitti saattaa olla "jännittävä", ja siihen kannattaa varautua. Riittävällä kokemuksella reittejä oppii arvioimaan, ja nykyään on saatavissa jo hyviä varmistusvälineitä joilla monet aikaisemmin vaikeasti varmistettavat reitit pystyy nyt varmistamaan turvallisesti. (ei niitä erikoisempia varmistusvälineitä kuitenkaan yleensä tarvitse, mutta Alienit on hyviä. Ja jokin iso frendi joillain reiteillä. )\nTrädikiipeilyn aloittamiseenkin löytyy mielestäni aika paljon helppoja reittejä. Kolmosta ja nelosta. Kyllä niillä oppii. Ja useimpia trädilinjoja voi kiivetä myös yläköydellä jos niitä ei halua/osaa liidata luonnollisilla varmistusvälineillä.\nKyllä Suomessa on paljon sporttireittejäkin, miksi emme voisi säilyttää luonnollisesti varmistettavat reitit ilman pultteja, ja loput sitten sporttireitteinä? Luonnollisesti varmistettavilla reiteillä helpottaisi kyllä paljon jos varmistettavuudesta annettaisiin topossa muutakin tietoa kuin vain tuo V-merkintä. Kustavissa "koekäytössä" oleva varmistettavuusgreidi on yksi mahdollinen tapa, joka on ainakin toistaiseksi toiminut hyvin.\nYhteenveto niille jotka eivät jaksa lukea kaikkea:\n--Kun oppii käyttämään kiiloja ja frendejä ja tohtii niitä muutamia hankkia, niin Suomessa on paljon kiivettävää. Myös helppoja reittejä.\n--Helppoja pulttireittejä löytyy mm. Käärmekalliolta, Turussa nykyään Ravattulasta, ja pilvin pimein Suomen lukuisista sisähalleista.\n--Pulttaamaton reitti säilyy sellaisenaan myös seuraaville sukupolville, pultteja joudutaan joskus vaihtamaan. (Poraamaan uusia reikiä/irroittamaan vanhat)\n--Ramin alkuperäinen kysymys pulttauksesta: Puhtaita halkeamalinjoja ei pultata missään tapauksessa, itse laittaisin todella tarkan harkinnan jälkeen reitille pultin _jos_ keskellä reittiä on reitin muusta luonteesta poiketen vaarallinen kohta. Jos reitin luonne on kokonaisuudessaan "vaarallinen", mutta varmistettavissa, niin kiipeäisin sen sellaisenaan. Tai jos en ole siihen tarpeeksi taitava, jättäisin sen muille. (ei kaikkea tarvitse kiivetä heti tänään, ei ehkä edes meidän elinaikanamme..) Jos reitille ei saa luonnollisia varmistuksia, on se reitintekijän päätettävissä laitetaanko reitille pultteja. Jos laitetaan, niin sitten pitää pultata hyvin. (=turvallisesti) Jos ei, niin kunnioitan sitäkin päätöstä. Kyllä Suomessa riittää reittejä kiivettäväksi!\nps.sporttikiipeilykin on hauskaa, ja boulderointi.\nPosted: Thu Sep 01, 2005 08:16\nHyvä keskustelu, kiitokset siitä Ramille. Pauli kirjoitti edellisessä viestissään hyvin pitkälti kaiken mitä halusin sanoa, mutta tässä vielä jotain...\neli tuosta kiipeilykulttuurimme vertaamisesta muihin maihin, joilla on pidempi historia lajin kanssa. ehkä huono vertaus, mutta tuli mieleen chippaus, mitä on esim. Ranskassa harrastettu enemmänkin . eli en kyllä lähtisi sokeasti matkimaan mitä muut tekee.\nmuutenkin tuntuu että monissa hienoissa ulkomaan sporttipaikoissa pultteja on räiskitty seinät täyteen sen enempää ajattelematta. tietysti sporttireitit on syytä pultata turvallisesti, mutta välillä tuntuu että jotkut reitit olisi voinut jättää pulttaamattakin...\nSitten alkuperäisen ongelman pariin... eli suomessa todellakin on liian vähän nelosen ja vitosen pulttilinjoja. niiden vähyys johtuu mielestäni kuitenkin osittain myös siitä, että reittien tekijät eivät ole niin älyttömän kiinnostuneita nelosen linjoista, vaan tekevät ensin ne reitit, jotka kiinnostavat eniten. Toinen ongelma on se että monille nelosen reitille saa sen verran hyvin tavaraa ettei niitä ole syytä pultata.\nPoikkeuksiakin löytyy, esim se käärmekallio. siellähän on pultattu helppoja reittejä, ja ihan alusta loppuun, vaikka johonkin kohtaan saisikin kiilan. tavallaan ihan hyvä, onpahan ulkopaikka missä harjoitella liidausta.\nMutta... olen sitä sitä mieltä että halkeamia ei tulisi missään nimessä pultata. ehkä pulttaus voisi tulla kysymykseen jos kyseessä ei ole halkeama, mutta rojua kuitenkin saa sinne tänne. itse en kyllä sitäkään pulttaisi...\nsitten vielä tosta "seiskan reiteillä pultit tiuhassa ja vitosen reiteillä rannareita" -valituksesta. tähän en ole törmännyt kuin jossain pitkillä reiteillä, missä helpommat pätkät on pultattu vähän harvempaan. eikä sielläkään ole koskaan ollut ongelma, vaan mielestäni ihan järkevästi säästetty pultteja ja kalliota. mutta kiinnostaisi tosiaan kuulla että mitkä reitit nyt suomessa on niin huonosti pultattu.\nLoppuun vielä pieni kustavin trädigreidihehkutus. Greidaussysteemi on aivan loistava! puhun nyt siis reittien varmistettavuudesta, en vaikeusasteikosta (joka taas on totaalisen vääristynyt )\nMutta joka tapauksessa se antaa trädikiipeilijälle paljon enemmän kuin pelkkä V-merkintä, lisäksi pienet ohjeet reitin kulusta eivät varmasti pilaa kenenkään on-sightia. Iso kiitos kustavin aktiiveille tästä!\nPosted: Thu Sep 01, 2005 09:00\nHyvä keskustelu enemmän tahtoisin kuulla aloittelijoiden kommentteja uusista linjoista, sekä pultatuista että luonnolisista.\nTämän päivän pultauksesta minulla olisi positiivista palautetta: E-Suomen kiipeilykallioiden pulttauksessa ollaan minun mielestäni menty hyvään suuntaan, pultit on esim. Klöverberget:in, Luhti:n ja Jaanankallion (tämän kesän 2 uutta pultattua reittiä) reiteillä mielestäni hyvissä paikoissa vaikeustasoon nähden. Turvallisuuden vuoksi pulttauksessa on minun mielestänin tärkeätä että esim. 6b:n reitillä jossa on alussa 5+/6a-kiipeilyä laitettu pultteja tonttiin tippumisen estämiseksi.\nPosted: Thu Sep 01, 2005 15:33\nOlen kanssasi, Saku, ihan samaa mieltä ylenmääräisestä pulttien viljelystä, josta lähinnä tulee mieleen Ranskassa jotkin paikat. Frankenjuran otin esille, koska siellä näki ja vieläkin näkee ihan kaikkea mahdollista yli viiden metrin p-väleistä aina täysin haperoituneisiin threadattuihin prusikeihin (ekana varmistuksena seitsemässä metrissä), ja sitten toisaalta enimmäkseen ihan tosi fiksuja linjoja. En ehdottanut -- kuten sanoinkin -- mitään "ohjelmia" apinoitavaksi, vaan heittelin ajatuksia, joilla voisi olla jotain positiivista vaikutusta keskusteluun. Ainakin jokainen voi miettiä omia vaikuttimiaan, mikä ei ole ihan pieni kysymys sekään.\nEi mulle(kaan) tule juuri pahoja esimerkkejä mieleen Suomesta, ja vaikka tulisikin, niin en niitä lähtisi listaamaan. Reitit aina henkilöityvät johonkin kanssaharrastajaan, ja sormella osoittelu on rumaa. Riittää, että saadaan jokaiselle reitintekijälle (pulteilla) vähän painetta miettiä muutakin kuin henk.koht. nautintoa tai -- kauhistus --selkääntaputuksia... Niukasti alle nelikymppisenä tätä touhua katselee aika eri silmällä kuin melkein 15 vuotta sitten aloitellessa.\nPosted: Thu Sep 01, 2005 17:37\nMinusta ainaki Kustavin kaikki alle 7 linjat pitäs pultata, että kaikki pääsis siellä liidaamaan... Ku sinne varmaan riittäs ihan hyvin vaikka 50 trädilinjaa. Ei sitä trädiä kuitenkaan kiipeäkkään ku murto-osa kaikista kiipeilijöistä. Tosi inhaa minusta, jos en uskalla jotain liidata. Ja yläköydellähän en suostu kiipeiilemään. Ne kasin linjat voi olla trädiä, ku ei niitä kuitenkaan kukaan pääse...\nPosted: Thu Sep 01, 2005 17:54\nNo joo.... niimpä niin. Yritä tässä sitten keskustella. Kiitos Janme kuka sitten lienetkään?\nSe mitä suomen kiipeilyssä mielestäni on liian vähän on Jaanan-, käärme- ja nuuksionkallion kaltaisia aloittelija-/turvallisuus orientoituneita kallioita/reittejä.\nNe toimivat hyvin tärkeänä siirtymävaihe kallioina kohti luomu liidailua.\nEi niitä määrättömästi tarvita mutta hieman lisää. Enkä minä niitä itse kaipaa mutta menossa oleva murroskausi kiipeilyssämme on osoittanut että aikamoni kaipaa.\nEikä vanhoihin kallioihin kukaan ole koskemassa reitit on jo sinne tehty. Kiitos siitä tekijöille.\nPosted: Thu Sep 01, 2005 19:34\nSuomen kova, ja oteköyhä, kivilaatu ei juurikaan suosi helppojen pulttireittien tekemistä. Jos reitti on helppo, on se todennäköisesti sen verran loiva että siinä ei ole mukavaa pudota. (liukua..) Ja jos se taas on tarpeeksi jyrkkä, ei siinä ole isoja otteita. Halkeamareiteillä otteita on enemmän, mutta kuten sanottua, halkeamia ei pultata.\nViimeisen muutaman vuoden aikana olen nähnyt muutamia mainioita trädiliidauksen aloituksia. Joillain ensiliidit ulkona ovat olleet juurikin trädiliidejä, koska helppoja trädireittejä kyllä löytyy. Kyllä sen (luomu)liidailun oppii. Tarpeeksi helppo reitti alkuun vaan, kolmosta tai nelosta. Kyllä niitä kamoja oppii laittamaan. Ja jos reitti on hyvin varmistettavissa, niin voi siinä tippuakin. Reiteiksi kannattaa valita aivan ensimmäisillä kerroilla frendeillä varmistettavia reittejä, niiden laittaminen kun on paljon helpompaa. Mutta tässä kaivataankin usein kokeneempien apua, harvoilla aloittelijoilla on täyttä räkkiä kamaa. (jos päättää aloittaa liidaamaan luonnollisilla, kannattaa pelkän kiilasetin lisäksi hankkia heti aluksi joitain frendejä, todennäköisesti tulevat tarpeeseen...)\n"Kiipeilykamat ovat henkilökohtaisia" -saattaa joku innokas aloittelija saada vastaukseksi kysyessään kalliolla muutamaa ylimääräistä frendiä lainaan jonkin reitin kiipeämiseksi. Ei näin. Antakaahan kokeneemmat pieni apu ja neuvo aloittajalle!\nPosted: Thu Sep 01, 2005 19:57\nIhan hyvä tapa tuokin Pauli. Sopii varmaan toisille, mutta ei läheskään kaikille. Haluaisin kuitenkin tarjota toisenkin vaihtoehdon aloittelijalle.\nMielenkiintoista muuten miten pulttaaminen mielletään itsekkääksi. Eihän sen sitä aina tarvitse olla.\nEn usko että ne jotka nuuksiossa, käärme- ja jaanan kalliolla uudelleen pulttasivat, tekivät sitä itsensä vuoksi. Vaan ajatellen muita.\nJos täysin puritaaneja halutaan olla ja kunnioittaa luontoa kiiveten sen ehdoilla, niin miksi me sitten käytämme kenkiä tai harjaamme kallioista sammalet. Voitaisiinhan vaan todeta suomi kiipeilyn vaan olevan tällaista ja jos et pysty, niin vaihda lajia.\nEi kovin rakentavaa.\nPosted: Fri Sep 02, 2005 11:03\nMiika on oikeilla linjoilla...rakentavaa ja asiallista miettimistä kasvavan lajin uusien harrastajien mahdollisuuksista! Niinhän tehdään muidenkin lajien suhteen!\nKuinka moni teistä aloitti kiipeilyn liidaamalla tradia? Palataan nyt siihen hetkeen kun ekaa kertaa haluttiin kehittyä kiipeilijänä!\nOlisko käärmekalliolla yks tai kaks pultattua linjaa ja niissäkin ehkä neljä pulttia. Ketkä teistä on edes liidannu niitä? Itse liidasin käärmiksellä joskus talvella kovilla kengillä hanskat kädessä...hauskaa oli, mutta enpä ole ekojen ulkoylistelyjen jälkeen siellä muuten käynyt!\nJaaniksella uudelleen pulttauksessakin pantiin mielestäni vaan välttämättömät pultit niin että helpoista kohdista tontittaa vieläkin. Vai onko joku käkimassaa sellanen reitti mitä olisi hyvä lähteä kokeilemaan? Liidaako aloittelija Sile Stonen? Meillehän ne on varmaan ihan hyvin pultattuja, vai?\nNuuksionkin pultinvälit tuntui vielä viisi vuotta sitten aika huimilta kun hädin tuskin pääsi muuvit ja joka kohdassa mietti että "tästä kun putoais niin ei s****na..."!?\nMutta näin siis suomessa! Ja kuten aiemmin sanoin niin ei kai se voi toisaalta läpeensä paha juttu olla jos porukka treenaa ja on valveutuneempaa ennen kun alottaa liidaamaan!?\nHarmittaa kyllä kun tyttöystävä alottelee kiipeilyä ja mielellään jo liidaisi, kun on heti alusta asti kelannut että se on sitä oikeaa kiipeilyä!\nJoutuu vaan toppuuttelemaan kuinka meillä vedetään ensin pari vuotta ylistä että uskaltaa kusisukassa sitten joskus sitoa narun vyölle. Ennen sitä on tietty hankittava tonnilla Camalotteja ynnä muuta roinaa...\nEi kai maailmassa ole montaakaan graniittista "sporttikiipeilymekkaa" paikkaa?\nOmaan makuuni härmä on kyllä ihan loisto paikka kiipeillä! Kausi tosin vähän liian lyhyt kun tuo sisäkiipeily ei oikeen maistu...onneksi on päässyt reissaamaan!\nKiitos kaikille jotka ovat kantaneet kortensa kekoon!\nPosted: Fri Sep 02, 2005 11:57\nitse aloitin loppusyksystä eli ekat liidit tapahtui sisällä ja keväällä sitten haettiin seitsemän jatkoa ja setti kiiloja. ja ihan hyvin tuollakin tavaramäärällä pysyi kiipeilemään. jos pelotti niin ensin treenattiin yläköydellä.\nkäärmekalliolla taitaa olla 4-5 pulttilinjaa, olisko enemmänkin? vaikutti ihan turvallisesti pultatuilta, olisko pulttiväli ollut joku 2m.\nja en ole itse liidannut reittejä, kyse oli nyt siitä että löytyykö aloittelijoille helppoja pulttireittejä...tuolta mielestäni löytyy.\nSile Stone on todellakin sellainen reitti mistä on mahdollisuus tippua maahan. ensinousijalla lienee syynsä miksi pulttasi noin. ainakaan itseäni ei häiritsisi kolmas pultti keskellä. en kuitenkaan ehdota että reittiin pitäisi lisätä pultteja, sillä väliosa on sen verran helppoa ettei sieltä kukaan putoa. aikoinaan kun reittiä katseli alhaalta ja mietti on-sightia niin kyllähän se vähän hirvitti.\nkäkimassasta sen verran että eikös se ollut aikaisemmin sellainen "bold"-henkinen reitti, nykyään sporttireitti. jos 6b tuntuu mahdolliselta niin miksei reitille voisi lähteä?? käy vaikka esiklippaamassa ekan pultin jos alku pelottaa.\nPosted: Fri Sep 02, 2005 12:48\nMunkin mielestä ihan kelpo reittejä ja pienistä rannareistakin sekä ennen kaikkea tradikiipeilystä!\nMutta niinkun itsekin kirjotit niin alkuunhan kaikki tuntu hirvittävän ja ajan myötä ne siten alkoi taittua, enemmän tai vähemmän pelonsekaisin tuntein! Moni mahdottoman tuntuinen tradi olikin loppupeleissä ihan hyvin varmistettava!\nItsekin alon liidaamaan tradia melko pian, kun sporttia ei juuri tuntunut olevan ja myös siksi että se tuntui asiallisemmalta. Paljon leluja ja ehdottomasti miehekkäämpää...\nEli ihan samoilla linjoilla varmasti ollaan!\nMutta nykyään porukka käy ulkomailla ja näkee toisenlaista kulttuuria. Seinämiä täynnä pultteja, metrin välein. Ja kelaa että miksi ei meillä ole moista?\nTäytyy ymmärtää kotimaamme oloja ja senkin tuomia rajoituksia, ja jos puhutaan helppojen halkeamalinjojen pulttauksesta niin katsella sitä sen ihmisen kannalta joka niitä kiipeää.\nSiksi muistelinkin ensikokemuksiani ks. kallioilta!\nJos on jo "liidikunnossa" niin ei se käärmekallio oikeen enää innostakaan...vaan kaipaisi ehkä haastavia reittejä joita olisi helppo lähestyä = tiuhaan pultattuja. Nythän siinä on meillä pieni "gäppi" noiden greidien suhteen!?\nJoskus tuntu olevan oikein trendi että kokenut ja kova kiipeilijä hautasi tradikamojaan, siirtyen sporttiin ja bouldaamiseen. Syynä kai se että seiskan päälle on aika hyvin sporttia ja sillä tasollakin tradi on kyllä aika paljon kovempaa!? Samaa kai ne vitosen kiipeilijätkin miettii, mutta onko sillä tasolla siis vaihtoehtoja? Ns. sporttikallioillahan sen näkee. Eikö aika monessa paikassa nuo helpoimmat linjat ole juuri tradeja? miksi ei niitäkin nyt periaatteessa olisi voinut pultata, vieläpä huolellisesti?\nSehän on tiuetysti tekijän asia ja kunnia sekä kiitos aina heille, oli reitti sitten millainen tahansa!\nOnhan tuo "jos et uskalla kiivetä niin mene himaan" meininki kai vähän vahnentunutta vaikka niinhän se käytännössä menee...\nOnneksi on nämä keskustelut niin voi kesken duunipäivänkin jauhaa kiipeilystä! Kunpa pääsis tonne aurinkoon vääntämään...I rest my case!\nPosted: Fri Sep 02, 2005 14:14\nEnsiksi gallup. Minä aloitin liidaamalla luonnollisilla. Ekat oli rollareilla muistaakseni Koff ja viemäri.\nSitten asiaan: SileStone ja Pikku Myy Kvarnbyssä on mielestäni reittejä, joiden pulttaus on aika niukkaa. Muutamia muita olen kanssa joskus ihmetellyt, mutta ei nyt muistu ulkoa mieleen(kerron kun muistan jos kerta pitää listata). Edellä mainituista molemmat on mielestäni erittäin hienoja reittejä ja niiden pulttausta ei todellakaan tarvitse muuttaa. Kivasti antaa kutinaa mahanpohjaan.\nSileStonessa esiintyy muuten eräs toinen "ongelma" mihin ollaan törmätty myös muutamilla muilla reiteillä. Viimeisen pultin klippaus miulla (pituutta hiukan yli 170cm) onnistuu isolta hyllyltä, mutta jo 5cm lyhyempi joutuu nousemaan ylemmäs ja klippaamaan huomattavasti huonommilta paikoilta, tämä siis aikamoiseen rannariin. Tämä haittaa varmaan yleisemmin naisia kuin miehiä, kun nuo ihanaiset olennot on keskimäärin meitä lyhyempiä. Ja ehkä myös hiukan enemmän turvallisuuden haluisia(alkää syyttäkö seksismistä, please. Saatan olla myös väärässä) .\nOlen muuten varmaan kymmenkunta kertaa puolustanut eri kaveriporukoissa sitä, että luonnollisilla varmistettavia reittejä ei pidä pultata. Ja tainnu jopa tuumata, että jos ei luonnollisilla halua kiivetä niin ei ole pakko. Mutta tottahan se on, ettei suomalaiseen kallioon ole juuri helppoja/helpohkoja reittejä muotoutunut muuten kuin halkeamien ympärille, niitä ei ole ollut tapana pultata. Feissireitit on pääosin vaikeita/h***tin vaikeita Eli pääosin epäitsekkäistä syistä kuulutin helppoja reittäjä kohtuu tiheästi pultattuna. Itsekkäistä syistä voisin valittaa kuutosen reittien pulteista, mutta ajattelin opetella ekana kiipeemään. Mihinkään sisäseinä tyyppiseen pulttaukseen ei mielestäni ole tarvetta, sillä pieni jännitys kuuluu kiipeilyyn ja sen poistaminen tekee kiipeilystä "jumppaa". Pikkasen olen kannassani alkanut lipsumaan, että ehkä sitä voisi hyvin perustellen jonkun halkeamankin pultata.\nNiin ja loppuun vielä, että yhtään reittiä en ole tehnyt/pultannut ja arvostan todellakin jokaista reitin tekijää. Vaikka meillä mielestäni asiat on hyvin, niin tämän kaltainen keskustelu on varmaan paikallaan, jotta suomalainen kiipeilykulttuuri jatkaa kehitystään.\nPosted: Fri Sep 02, 2005 14:51\nNiin, tuo pituus on kyllä kinkkinen juttu! Teidän pitää tsekata tuon tennistähti Sharapovan treeniohjelma, sehän oli kasvanu vuodessa 5 senttiä pituutta...\nJa, ehkä hieman epäselvästi ilmaistu mutta siis moni on yleensä alottanut kiipeilyn tradiliideillä? Kyllä mulla ainakin meni hetki ennen kun tajusin että mitäs kaikkea härveliä tässä lajissa oikein käytetäänkään..ja sporttiliidaamista voi harjotella sisällä, tradia ei.\nJossain Thaimaassa olen kyllä nähny aika hasardeja juttuja esimerkkinä siitä että on liian helppoa ruveta kiipeilemään. Liidiää kun alotellaan sillä että kuis tämä kasisolmu nyt menikään...hmm..ai näin..ja mites nää jatkot oikeen toimiikaan...ja tämä tarina on tosi! Tai tullaan toiseen paikkaan kertomaan kuinka kiivetään 6c:tä...ja sitten viisplussa aiheuttaa kuolemaahalveksivia hankaluuksia ja kamat on vähän miten sattuu!\nSuomalaiset kiipeilijät on varmaan keskimääräistä parempia arvioimaan riskejä ja käyttämään varusteitaa, jne koska täällä joutuu käymään astetta kovemman koulun tuon kalliolla kiipeilemisen suhteen!


Audi A4 Audi A4 1.8 T Pro Business 4d Multitronic Sedan 2007 - Used vehicle - Nettiauto\nAudi A4 Audi A4 1.8 T Pro Business 4d Multitronic\nHuoltokirja| Ilmastointilaite, täysautomaattinen, muistitoiminnolla, säädöt ohjaamon molemmille puolille erikseen| Multitronic-automaattivaihteisto| ESP 8.0 -ajonvakautusjärjestelmä jarrulevyjen kuivaustoiminnolla| Sinkkikori, itsekantava| Sivutörmäyssuojat| Turvaohjausakseli| Vetokoukku| Kahdet-renkaat| Vakionopeussäädin| Metalliväri| Radio Concert 2, CD-soitin| Lasinnostimet sähköiset, myös takana| Lasinpyyhkimien ajonopeuteen mukautuva ti...Show more »\nHuoltokirja| Ilmastointilaite, täysautomaattinen, muistitoiminnolla, säädöt ohjaamon molemmille puolille erikseen| Multitronic-automaattivaihteisto| ESP 8.0 -ajonvakautusjärjestelmä jarrulevyjen kuivaustoiminnolla| Sinkkikori, itsekantava| Sivutörmäyssuojat| Turvaohjausakseli| Vetokoukku| Kahdet-renkaat| Vakionopeussäädin| Metalliväri| Radio Concert 2, CD-soitin| Lasinnostimet sähköiset, myös takana| Lasinpyyhkimien ajonopeuteen mukautuva tihkukytkin, 4-asentoinen, kertapyyhkäisytoiminto| Lämmitettävät tuulilasin pesusuuttimet| Takalasinlämmitin automaattisella poiskytkennällä| Vihreät lämpöeristelasit| Huoltovälin, ulkolämpötilan ja toimintasäteen näytöt| Turvavyömuistutus kuljettajalle ja etumatkustajalle| Valojen päällejäämisestä varoittava summeri| Ohjauspyörän korkeus- ja pituussäätö| Nahalla päällystetty, nelipuolainen ohjauspyörä, vaihteennuppi- ja suojus| Ohjaustehostin| EtuAIRBAGin poiskytkentä avaimella ja ISOFIX-kiinnikkeet etumatk. ja takaist. sivuilla| Kuljettajan ja etumatkustajan turvatyynyt, 2-vaiheisesti laukeavat| Sivuturvatyynyt etuistuimissa| Sidequard-ikkunaturvaverhot| ABS/EBV-jarrut| Hätäjarrutustehostin| Sähköiset etuikkunoiden nostimet mukavuustoiminnolla| Sähkösäätöiset ja lämmitettävät ulkopeilit| Raitisilmasuodatin, sisäilmankierron kytkin| Lapsilukot takaovissa, auton avaimella aktivoitavat| Sähkötoiminen ajonestolaite ja turva-avain| Takaluukun Soft Touch -avaustoiminto| Keskuslukitus kauko-ohjauksella ja sisäkytkimellä, automaattilukitus| Etuturvavyöt korkeussäädöllä ja kiristimillä sekä kiristimien rajoittimet edessä ja takana| Family -mukavuuspaketti| Keskikyynärnoja etuistuinten välissä, säilytyslokerollinen| Keskikyynärnoja takana, kannellinen| Kiinteä muotoiltu takaistuimen selkänoja| Kuljettajan istuimen korkeussäätö| Mikado-kangasverhoilu| Oikeanpuoleisen etuistuimen korkeussäätö| Pääntuet edessä ja takana kaikilla istuin paikoilla, edessä aktiiviset, säädettävät, takana alaspainuvat| Sähköiset istuinlämmitykset etuistuimissa, 6-portaiset| Takaistuimen selänoja taittuva| Turvavyöt: 3-pisteturvavyöt kaikilla istuimilla, edessä korkeussäädöllä ja kiristimillä sekä kiristimien rajoittimilla, takana kiristimet ja kiristimien rajoittimet reunapaikoilla| Korin väriset kylkisuojalistat, puskurit ja helmat| Korin väriset ulkopeilien kotelot ja ovien ulkokahvat| Kynnyslistat alumiinisomistein| Mallimerkintä| Oviheijastimet| Sivuikkunoiden ympärillä kiiltolistat| Ajovaloautomatiikka| Ajovalojen pesurit| Ajovalojen sähköinen korkeussäätö| Halogeeniajovalot kirkaslasitekniikalla| Lisäjarruvalo| Sisävalot edessä ja takana viivetoiminnolla sekä tavaratilan valaistus| Sumuvalot (halogen), integroidut auton etuhelmassa| Alumiinivanteet 16 tuumaa, 9-puolainen design ja renkaat 205/55 R16| Vararengas, tilaa säästävä| Lukuvalot edessä ja takana| Alumiinilistat kojelaudassa ja ovissa| Digitaalikello päivyrillä| Etuistuinten alla säilytyslaatikot| Hansikaslokero, valaistu| Häikäisysuojat ja pieni aurinkosuoja taustapeilin yläpuolella| Kangasmatot edessä ja takana| Mukinpidike edessä| Mukinpidike takakeskikyynärnojassa| Säilytyslokerot etuovissa ja ohjauspyörän alla sekä tavaratilassa| Tartuntakahvat 4 kpl, taittuvat ja vaimennetut, vaatekoukut takana| Tavaraverkko etuistuimien selkänojissa Hide »\nNettiauto ID 11761533


AmelieFlame - ChatWithMeNow jasmin video\nAliialove livejasmin JimRockerHotAbby20 livejasmin AndreSweetHot1JohnnyPhantom livejasmin LovingLeahyessidandbreiken livejasmin SamSherman1MariaGucci livejasmin BeautyBelleDreamyEvelyn livejasmin AblazeNika\nJessicaJolly livejasmin JohnnyPhantomMystery69Girl livejasmin AsianBABESSAblazeNika livejasmin sexysexygirlsAuroraAsia livejasmin sexysexygirlsMarilynSaffron livejasmin straighthungOlympia20 livejasmin Olympia20\nAmelieFlame ChatWithMeNow jasmin. SarahStar18. NaugthyDirtyxx. INNOVATIVETS.\nstraighthungyessidandbreikenDreamyEvelynKhenory .AnnaTi91Semra3thecollinsKourtneyFox .NaugthyDirtyxxINNOVATIVETSAuroraAsiaHotAbby20 .zuleyseDaisyDearDreamyEvelynAmmapola .SHYLA23mooncrystalforua0KirstenStarmaturefunxxx .HarryManleySexExpertQUEENxxSweetJoilysexxyhugeass .StrongBlackBoudicaBoyJoshuastraighthung .BoudicaJUSEFFkristyxKarleneCollins .LittleEveAndreSweetHot1AblazeNikaButchJames .LadevineDeryNaugthyDirtyxxNikaPleasantKatySweeDoll .HoneyHunAngieMystery69GirlSexExpertQUEENxxalicelopez .\na0KirstenStar VideoKarleneCollins Videoin2itionsexy VideoDEMIANBROWNHOTX VideoMystery69Girl VideoLovingLeah Video\nJUSEFF VideoAnnieDeLima VideoKarleneCollins VideoKatySweeDoll VideoMariaGucci Videosofiiee Video\nHotAbby20mooncrystalforusexrudeboyAlexBlar .EvelynJoy88AuroraAsiacandyelacandyTifanyRae .KhenoryAnnieDeLimaMadlenyyycandyelacandy .MayaAndersonBrandiLewisxxPornoKittyMYLEHIDY .TifanyRaeVaneStarlightNikaPleasantbisexcouple1 .AndreSweetHot1JohnnyPhantomINNOVATIVETSBrandiLewis .SoovasonizuleyseEsmeraldaSubAliialove .a0KirstenStarDreamyEvelynSparkleSoulDhannaSweet .SparkleSoulMadlenyyyJulyRoseJessicaJolly .DreamyEvelynMystery69GirlHornyMark90yessidandbreiken .MichelleHussySenhoraNinaLadevineDeryJimRocker .