Ilmarinen 4/2013 by Zeeland Family - issuu\nKuntaliiton Reijo vuorento: kuka hoitaa kuntien tehtävät?\nIrmelin tie eläkkeelle\nAki Riihilahti pohtii mistä kumpuaa työnilo\n“Eläketurvakeskuksen julkaiseman laskelman mukaan mitään suurta työeläkemaksujen korotustarvetta ei vuoden 2016 jälkeen näyttäisi olevan.“ – Jaakko Kiander, Ilmarinen s. 14\nRavintolayrittäjä Juha Peurala uskoo hymyn voimaan\nSuomen iloisin yrittäjä!\nYrittäminen, työhyvinvointi, vastuullisuus\n4/13 15 Miten huonoista tavoista pääsisi eroon? Charles Duhigg muuttaa maailmaa tapa kerrallaan.\nlähellä asiakkaita seppo härkönen, kauppias\n7 Palvelua huoltoasemille\nPostiivinen yt Kasvuyritys Haltianissa kirjainpari yt tarkoittaa myös hyviä asioita.\nMiksi siirtyä TyEListä YELiin 5 Työtulon vaikutukset sosiaaliturvaan 6 Helposti uusinta tietoa työhyvinvoinnista 13 Lyhyesti: Muista vuosi-ilmoitus, helpompaa asiointia verkossa, Vuoden vanhusteko 2013, työeläkemaksut 2014 28\nIlmarisen asiakaslehti | www.ilmarinen.fi\nPääkirjoitus Parempaa elämää, ole hyvä.\nKIITOS AUTTAA YRITTÄJÄÄ JAKSAMAAN Julkaisija: Ilmarinen Päätoimittaja: Päivi Sihvola Toimitusneuvosto: Päivi Hansio, Eeva Hukka, Kati Huoponen, Anna Hyrske, Esa Jääskeläinen, Milla Kauppila, Jaakko Kiander, Sari Leppävuori, Heidi Mannio, Mari Merilampi, Mika Paananen, Jukka Welling Palautteet ja juttuvinkit: asiakaslehti@ilmarinen.fi Toimitus & ulkoasu: Maggie Oy | Zeeland Painopaikka: Erweko Oy ISSN-L 1239-050X, ISSN 1239-050X (painettu), ISSN 2323-1165 (verkkojulkaisu) Painos: 79 000 Painettu joulukuussa 2013. Yhteystiedot: Käyntiosoite: Porkkalankatu 1, Helsinki Postiosoite: 00018 Ilmarinen Puhelin: 010 284 11 Eläke- ja vakuutusasiat: 010 195 000 Asiakastietojen muutokset: vakuutuspalvelu@ilmarinen.fi Ilmarisen yhteistyökumppaneita ovat OP-Pohjola-ryhmä ja Pohjantähti.\nrittäjien jaksaminen omassa arjessaan on yhteiskunnallisestikin ajateltuna merkittävä asia. Meille niin sanotussa normaalissa työsuhteessa työskenteleville henkilöille ihan itseisarvona pidetyt asiat, kuten vuosiloma, säännöllinen työaika ja työkaverit, eivät olekaan itsestäänselvyys yrittäjille. Palaute omasta työstä on myös yrittäjille tarpeellinen oman työtehon ja jaksamisen kannalta. Teimme alkusyksyllä työhyvinvointiin liittyvän kyselyn yrittäjäasiakkaillemme. Kyselyn tuloksista selvisi, että pidemmälle lomalle viime kesänä ehti taantumasta johtuen vain kourallinen yrittäjiä. Siksi kannustuksen rooli yrittäjien arjessa on tärkeä jaksamiseen vaikuttava asia. Siinä missä työntekijä odottaa palautetta ja kannustusta kollegoiltaan ja esimieheltään, asiakkaalta tullut kiitos nousee tärkeään osaan yrittäjän silmissä. Minä tunnen itseni kerran kuukaudessa hemmotelluksi nauttiessani luottokampaajani Jennan hoidoista. Hänen ammattitaitonsa ja innostuksensa omaan työhönsä heijastuu erinomaisena asiakaskokemuksena kiireisistä työpäivistä huolimatta. Useimmilla meistä on vastaavia kokemuksia pienyrittäjien vastuuntuntoisesta työskentelystä ja he ansaitsevatkin lämpimät kiitokset työstään. Voi, kun aina muistaisimme kiitoksemme myös kertoa! Haastavista ajoista huolimatta yrittäjät ymmärtävät, että vahva yritys tarvitsee tuekseen hyvinvoivan yrittäjän. Hyvinvoiva yrittäjä kannustaa myös omia työntekijöitään liikkumaan, tarjoaa mielenkiintoista työtä ja pitää yllä hyvää työilmapiiriä avoimesti keskustelemalla ja mikä tärkeintä – työpaikkahuumorin kukoistaessa. Ilmarinen etsi syksyn ajan Työpaikkanaurajat-sivullaan Facebookissa Suomen parhaimmalla asenteella varustettua pienyrittäjää. Kaikkiaan kilpailuun ilmiannettiin yli 1 250 yrittäjää ja lähes 40 000 suomalaista äänesti kampanjassa omaa suosikkiaan. Kampanjan voittajaksi äänestettiin tiukassa finalistiäänestyksessä yrittäjä Juha Peurala, joka pyörittää Seinäjoella Bar 15 -nimistä ravintolaa. Miten Juha on onnistunut hurmaamaan asiakkaat ja samalla huolehtimaan omasta ja työntekijöidensä jaksamisesta? Kerromme tässä lehdessä tarkemmin Juhasta ja hänen mahtavasta palveluasenteestaan. Kiitos yrittäjille hyvästä ja tärkeästä työstä!\nKati Huoponen työhyvinvointijohtaja, Ilmarinen\nAuta meitä tekemään yhä parempaa lehteä\nIlmarinen-lehteä on mukana tekemässä yli kymmenen yrittäjää. Valokuvaaja Matti Immonen on yksi heistä. Matti on toiminut yrittäjänä vuodesta 2007. Hänen mielestään parasta yrittäjyydessä on se, että kaikki on todellakin mahdollista.\nMielipiteesi on tärkeä, koska kehitämme lehteä jatkuvasti ja toivomme, että se tarjoaa sinulle arkipäivän työkaluja. Haluamme kuulla näkemyksiäsi lehdestä myös jatkossa. Risuja, ruusuja, juttuvinkkejä, kehittämisideoita? Kerro ne sähköpostitse asiakaslehti@ilmarinen.fi tai soita 010 284 2503/Milla Kauppila. Lisäksi soitamme jokaisen lehden ilmestymisen jälkeen muutamille lehden lukijoille ja kysymme palautetta lehdestä. Ole siis valmiina, puhelimesi voi soida!\nMiksi pidät työstäsi?\nMillainen kauppias haluat karigasniemeläisille\nMillaista kaupankäynti Karigasniemellä on?\nAsiakkaiden vuoksi. He tuovat minulle aurinkoisen mielen. Me olemme täällä Karigasniemellä kuin yhtä perhettä. Kauppiaana toimiminen on minulle sellainen sydämen asia. Kauppiaaksi täytyy syntyä, sellaiseksi ei voi opiskella. On niin hieno tunne, kun samat ihmiset ovat käyneet kaupassa koko ikänsä ja tunnen heidän lapsensa ja lapsenlapsensa. Siitä tulee sydämeen lämmin tunne.\nRehellisyys maan perii. Se on tärkeää minulle. Haluan olla myös auttavainen kaikin tavoin. Asiakkaani voivat tulla luokseni kysymään apuja ja neuvoja milloin vaan. Olen heidän tukenaan niin hyvissä kuin vaikeissa hetkissä. Pienellä paikkakunnalla on pakko välittää kaikista. Meillä kaupassa kuuluu nauru, asiakkaita tervehditään ja halataan. Minun käykin usein sääliksi kauppiaskavereita etelässä, eihän siellä asiakas edes tiedä, kuka on kauppias!\nKyllä meillä tavaravalikoima poikkeaa etelän kaupoista. Me teemme täällä rajakauppaa. Paikalliset ihmiset saavat lihat, kalat ja marjat omasta takaa. Poromiehelle ei poroa kannata myydä. Mutta 90 prosenttia asiakkaistamme on norjalaisia ja meidän valikoimamme on mietitty heidän tarpeidensa mukaan. Meille saatetaan ajaa kaupoille 250 kilometrin päästä. Kaikkiaan kauppamatkaa kertyy siis 500 kilometriä. Kyllä siinä pitää palvelun olla paikallaan.\nVapaa-aikaa on valitettavan vähän, koska teen töitä 13 tuntia päivässä seitsemänä päivänä viikossa. Joka toinen päivä pidän tunnin paussin ja käyn lenkillä. Harrastuksiini kuuluu kalastaminen ja tunturimökillä yksin oleminen. Jaksamiseen tarvitaan ihmisten läheisyyttä, hyvinvointia ja rakkautta. Ne lataavat paristoja. Menestystä ei tarvitse aina rahassa mitata, kyllä tässä ammatissa se tulee jostakin ihan muusta.\nSeppo Härkönen Suomen Iloisin yrittäjä -kampanjassa kauppias Seppo Härkönen sai tuhansia ääniä, vaikka hänen kotipaikallaan Karigasniemellä on vain satakunta taloutta. Salaisuus Sepon menestykseen löytyy innosta tehdä kauppiaan työtä. ”Olen seissyt lihatiskin takana 40 vuotta eikä ole yhtenäkään aamuna tuntunut töihin lähtö vaikealta.”\nwww. ilmarinen .fi\nTyEListä YELiin – miten ja miksi?\tIlmarisen palveluasiantuntija Anette Oravakangas kertoo, mitä yrittäjän pitää tehdä viimeistään nyt.\nMiten työeläkelainsäädännön yrittäjämääritelmän muutos koskee minua? Omistan yrityksestä yli 30 prosenttia.\nYELin määritelmä muuttui jo vuoden 2011 alusta alkaen. Uusien säännösten mukaan YELin piiriin kuuluu yrittäjä, joka omistaa osakeyhtiön osakkeista yksin yli 30 prosenttia ja työskentelee yrityksessä johtavassa asemassa. Aiemmin omistusraja oli yli 50 prosenttia, ja alle puolet omistaneet vakuutettiin TyELin mukaan. Johtavassa asemassa yrityksessä työskentelevänä kuulut YELin piiriin myös siinä tapauksessa, että omistat osakkeista perheenjäsenten kanssa yhdessä yli 50 prosenttia. Yrittäjillä on ollut kaksi vuotta järjestelyaikaa hoitaa muutos. Uuden määritelmän mukaisesti sinun tulee siirtyä YELin piiriin viimeistään 1.1.2014.\nMitä minun pitäisi nyt tehdä, koska asia on jäänyt hoitamatta?\nMeillä on perheyritys, josta myös vaimo omistaa 30 prosent-\nOnko muutoksesta minulle jotain etua?\nKoska aikaa on vain vuodenvaihteeseen asti, kannattaa toimia ripeästi. Vielä ehtii! Muutoksen voi tehdä Ilmarisen verkkosivuilla tai soittamalla asiakaspalveluumme. TyELiin perustuvan työsuhteesi tulee päättyä joulukuun loppuun mennessä, eli se hoituu luontevasti vuosi-ilmoituksen yhteydessä.\ntia. Hän ei työskentele yrityksessä, vaikuttaako muutos häneenkin?\nKoska vaimosi ei työskentele yrityksessä, hänen ei tarvitse tehdä asialle mitään.\nUutena YEL-vakuutettuna saat niin sanotun aloittavan yrittäjän 22 prosentin alennuksen vakuutusmaksuista neljän vuoden ajaksi, mikä on merkittävä etu.\nwww.ilmarinen.fi Saat lisätietoa aiheesta Ilmarisen asiakaspalvelusta puh. 010 195 000 sekä verkkosivuilta.\nanette oravakangas palveluasiantuntija Ilmarinen\nTiedätkö, miten työtulosi vaikuttaa sosiaaliturvaan? Yrittäjän työtulo on sosiaaliturvan perusta. Työtulon määrä vaikuttaa suoraan niin äitiyspäivärahaan, sairauspäivärahaan kuin työttömyysturvaan. Esimerkki 1: Yksinyrittäjä Ella 32 v jää äitiyslomalle\nElla on pitänyt työtuloaan varsin pienenä. Raskaaksi tultuaan Ella haluaa nostaa työtuloa reippaasti saadakseen parempaa äitiysrahaa, sillä hän tietää, että Kelaa voi pyytää laskemaan päivärahan viimeisen puolen vuoden tulojen mukaan.\nÄitiyslomalle jääminen ei ole syy työtulon korotukselle. Suositeltavaa on, että työtulo pidetään oikealla tasolla, jolloin myös vanhempainpäiväraha määräytyy oikein.\n135,00 € 112,50 € Työtulotaso:\n45 000 €/v\n9 000 €/v äitiysloma alkaa\nEsimerkki 2: Yrittäjä Seppo 56 v jää sairaslomalle\n“Yrittäjähän ei koskaan sairastu”. Näin Seppo oli aina ajatellut. Eräänä päivänä Sepon piti kuitenkin myöntää, ettei ajatus pitänyt paikkaansa. Jos yrittäjä arvioi työtulonsa liian alhaiseksi, elintaso saattaa tippua, koska vuotuisesta työtulosta laskettava päiväraha jää liian pieneksi. Jos työtulo muuttuu vuoden aikana, Kela laskee päivärahan keskimääräisen vuotuisen työtulon perusteella. Jos Seppo jää pitkäaikaiselle sairaslomalle, päivärahaa maksetaan noin vuoden ajan, ja tämän jälkeen hän voi hakea työkyvyttömyyseläkettä, johon työtulo niin ikään vaikuttaa.\nYrittäjän kannattaa pitää huolta siitä, että eläkevakuutuksen pohjaksi valittu YEL-työtulo vastaa työpanosta. Usein käy niin, että yrittäjä arvioi tason liian matalaksi, mikä sitten kostautuu, kun tarkastellaan sosiaaliturvaa elämäntilanteen muuttuessa.\nPäivärahatiedot ovat ohjeellisia. Työtulotaso:\n30 000 €/v\n7 304 €/v Sairasloma alkaa\nSairauspäiväraha 1 799 €/kk\nSairauspäiväraha 438 €/kk\nOma YEL -t n tark yötulot istaa ason aika voi pan Kirjaud ajoin. ww kkitunn u w u Yrit .ilmarin ksilla: täjä > Ty en.fi> ötul o\nJuuri nyt suunnittelen...\nPalvelun paikka Tulevaisuuden huoltamokäynti on hengähdyshetki arjen keskellä. Näin uskoo Tamoilsin toimitusjohtaja Henri Leinonen. Vuoden St1-kauppiaaksi valittu Leinonen toi Suomeen palvelutankkauksen ja loi samalla uuden ammattikunnan. Kun kuljettaja kaartaa huoltoasemalle, asiantuntevat palvelumestarit ovat valmiina huolehtimaan auton jokapäiväisistä tarpeista. He tankkaavat autoon optimaalista menovettä, täyttävät tarvittaessa lasinpesunestesäiliön, huolehtivat moottoriöljystä sekä vaihtavat sulat tuulilasinpyyhkijöihin. Asiakas voi jatkaa matkaa vailla huolta auton ajokunnosta. Kyseessä ei ole tuulahdus menneisyydestä, vaan nykyarki toimitusjohtaja Henri Leinosen huoltoasemilla. 18 vuotta alalla toimineen Leinosen mukaan palvelutankkauskonsepti syntyi vastauksena asiakkaiden toiveisiin. ”Kilpailu alalla kiristyy vuosi vuodelta ja pohdimme erottautumiskeinoja. Samaan aikaan yhä useampi asiakas haikaili vanhan ajan palvelun perään mittarikentällä. Silloin välähti: miksi emme toisi palvelua takaisin?” St1:n johto ja Leinonen kävivät Euroopassa tutustumassa huoltamoiden palveluun ja räätälöivät mallin suomalaiseen tyyliin sopivaksi. Noin kaksi vuotta sitten huoltamokauppiaiden ja St1-huoltamoiden kanssa lanseeratun Shell Palvelutankkauksen suosio on lyönyt Leinosen ällikällä. ”Tälle oli selvästi tarve. Perustimme verkkoon palautekanavan. Palautetta lukiessa tulee aina hyvälle mielelle. Viime jouluna eräs kanta-asiakas lahjoitti palvelumestarille joulukuusen kiitokseksi avusta autoilun arjessa.” Palvelutankkaus ei ole rahastuskeino. Kaikki tuotteet maksavat saman hinnan palveltuina kuin itse myymälän hyllystä haettuina. Palvelumestari antaa asiakkaalle poletin, jonka kassalle antamalla asiakas voi halutessaan maksaa palvelusta yhden euron. Hyvä maine kiirii kauas. Shell Palvelutankkaus löytyy Leinosen huoltamoiden lisäksi jo 35:ltä Shell- ja St1-asemalta ympäri Suomen. ”Parasta on, että olen voinut työllistää uusia ammattilaisia. Perustimme kokonaan uuden ammattiryhmänimikkeen: palvelumestarin. Jokainen palvelumestari käy läpi koulutuksen tehtäväänsä. Tiivis paketti sisältää sekä teknistä tietoa autojen toiminnasta että etenkin asiakaspalvelupuolta”, Leinonen kertoo. Tyytyväinen Leinonen ei kuitenkaan lepää laakereillaan. ”Tavoitteenamme on alan paras palvelu ja tyytyväisten kokemusten myötä asiakasmäärän kasvu. Kehitämme palvelutankkauskonseptin tarjoamaa jatkuvasti. Suomessakin on opittu vaatimaan palvelua. Se on pelkästään hyvä asia.”\n7 Heli satuli\nPeuralan ohje elämänmurjomille kuuluu lyhyesti: ”Ota vastuu onnellisuudestasi ja omista tekemisistäsi. Elä niin, että pystyt joka päivä katsomaan naamaasi peilistä. Ja positiiviset asiat esiin vaikka kaivamalla!”\nTEKSTI outi rantala kuvat mikko lehtimäki\nasenne Seinäjokelainen ravintolayrittäjä Juha Peurala voitti Ilmarisen Facebook-äänestyksessä Suomen iloisimman yrittäjän tittelin. Myönteinen elämänasenne on lapsuudenkodin peruja.\nuha Peuralan perusilme\non hymy. Kun ihmisellä on lähes jatkuvasti hymy naamallaan, hänen seurassaan on muiden helppo tuntea olonsa mukavaksi ja rennoksi. ”Myönteinen elämänasenne kumpuaa varmaan kasvatuksestani. Meillä korostettiin toisten ihmisten huomioon ottamista, samanarvoisuutta ja auttamista. Isä ja äiti olivat molemmat sosiaalisia ja tulivat aina hyvin juttuun ihmisten kanssa.” Vanhemmat kannustivat myös harrastamaan. Peurala on nuoresta asti harrastanut jalkapalloa ja muita joukkueurheilulajeja. Musiikki eri muodoissaan on myös kuulunut hänen harrastuksiinsa lapsesta lähtien. Urheilu ja terveelliset elämäntavat auttavat häntä pysymään kunnossa ravintolatyön epäsäännöllisyydestä huolimatta. Perheellä on suuri merkitys kaikessa hyvinvoinnissa ja jaksamisessa. Peuralan perheeseen kuuluvat Tiinavaimo, joka on myös yrittäjä, sekä lapset: 10-vuotias Iivo, 7-vuotias Feeli, 3-vuotias Aaron ja 1,5-vuotias Ossian. Nelilapsisen perheen isällä on mahdollisuus olla päivittäin vaimon ja lasten kanssa. ”Normaali työpäivä alkaa illalla kahdeksalta ja neljän aikoihin aamuyöstä pääsen nukkumaan. Maanantait ja tiistait pidän vapaata. Herään yleensä puolenpäivän aikaan ja haen lapset hoidosta ja koulusta.” Elämä ei ole ollut pelkästään hymyä ja hyvää tuulta, vaan myös menetyksiä ja vaikeuksia. Niistä suu-\nrimpia ovat olleet isän ja veljen kuolemat sekä unelmakodiksi remontoidun vanhan rintamamiestalon homeongelmat, jotka olivat viedä koko perheen terveyden. ”Tottahan vaikeuksiakin elämässä tulee. Niistä selviytymiseen voi vaikuttaa omalla asenteella, miten asioihin suhtautuu. Täytyy ottaa faktat faktoina: on asioita, joihin on mahdotonta itse vaikuttaa.” on ollut yrittäjänä yli 15 vuotta. Nuorena miehenä hän sai mahdollisuuden ryhtyä ravintolayrittäjäksi ja tarttui ennakkoluulottomasti mahdollisuuteen. Oma yritys antoi työpaikan ja toimeentulon, ja suunnitelmat opiskeluista jäivät. Bändiharrastus sysäsi liikkeelle idean rokkibaarista, jossa lavalle saisivat nousta vähän tuntemattomammat lähiseudun bändit – paikkakunnan kuuluisan rocktapahtuman, Provinssirockin, alkuperäiseen henkeen. ”Oli itselle kova haaste saada ravintola toimimaan. Ainoa koulutus minulla on lukion jälkeen käyty armeijan johtajakoulutus. Yrityksen pyörittämiseen sain apua ja neuvoja parilta kokeneemmalta yrittäjältä. Aktiivisesti on silti itsekin pitänyt olla asialla.”\nPeurala työskentelee yhä baaritiskin takana. Toimistopöytä ei ole hänen paikkansa, vaikka senkin ääressä yrittäjän on maltettava jonkin verran viettää aikaa, että kaikki toimii. Vuosien mittaan Peurala on saanut luotua rennon ja houkuttelevan rokkibaarin. Markkinointikeinoista paras on ollut puskaradio, joka on tehnyt hyvää maineen ryhdistämiselle. Hyvä meininki ilta illan perään on sopiva tavoite rokkibaarille.\n”Ihmisethän lähtevät ravintolaan viihtymään ja etsimään hyvää tunnelmaa, hakemaan hyvää mieltä. Meillä saa kyllä joka pisteellä hymyn, ulko-ovelta ja narikasta tiskille asti.” Peuralan luotsaaman Bar 15:n eli Warttibaarin henkilökunta ottaa asiakkaat vastaan hymyllä ja kohtelee kaikkia tasapuolisesti ystävällisellä asenteella. Ihmisestä huokuva asenne onkin yksi tärkeimpiä kriteerejä rekrytoitaessa uutta henkilökuntaa. ”Uusia ihmisiä töihin ottaessani olen luottanut enemmän intuitioon kuin statistiikkaan. Ja jos joku hyvä tyyppi suosittelee, ajattelen, että sen työnhakijankin on pakko olla hyvä tyyppi.” Yrittäjän itsensä lisäksi baarin puolella työskentelee kaksi osa-aikaista työntekijää. Osa-aikaisina työskentelevät myös ovimiehet, vaatesäilytyksen työntekijät, miksaaja ja bookkaaja. Yksi omasta väestä hoitaa lisäksi siivoamisen. Kaikki noin 20 työntekijää ovat tuttuja, eikä Peurala ole käyttänyt vuokrafirmojen palveluja. Peurala järjestää säännöllisesti työntekijöilleen työkykyä ylläpitävää toimintaa. ”Kerran vuodessa pidämme liikuntailtapäivän, ja olemme osallistuneet myös ravintoloiden väliseen jalkapalloturnaukseen. Pikkujoulut ja Provinssirock kuuluvat myös vuoden vakio-ohjelmaan, johon koko henkilökunnalla on mahdollisuus osallistua.”\nBaaritiskillä käydään usein läpi syvällisiä elämän kysymyksiä.\nValohenkilö Jenni Katajamäki valmistautuu työiltaansa.\nAsiakkaat Iina Ponsa, Kimmo Kaunisharju ja Timo Aulen ovat sitä mieltä, että Juha Peurala ansaitsi Suomen iloisin yrittäjä -tittelin.\nBar 15 on Jouni Alhon kantapaikka.\nTyöpaikan ilmapiiri pysyy hyvänä, kun asioista voi puhua avoimesti ja ilmaista ajatuksensa suoraan. On tärkeää, että työnantajaa on helppo lähestyä. ”Kun keskustelut käydään hyvällä fiiliksellä, osoitetaan arvostusta toisen työtä kohtaan. Henkilökunta pystyy vaikuttamaan omiin työvuoroihinsa: koska vuorot tehdään yhdessä, niin ne myös suunnitellaan yhdessä.” Peurala pitää työtään baarissa enemmän auttamisena kuin juottamisena. Joka päivä töihin lähtiessään hän hiljaa mielessään päättää auttaa jotakin ihmistä. ”Ja joka ilta tulee töissä se hetki, kun tiedän, että tässä on se minun autettavani. Tämä on myös sellainen pieni psykologin virka.” Baaritiskillä käydään usein läpi syvällisiä elämän kysymyksiä. Ihmiset tulevat joskus ravintolaan isonkin henkisen painolastin kanssa. Silloin on hyvä, kun voi asioita vatvoa jonkun kanssa, jolla on aikaa. ”Olen hyvä esittämään ne tyhmät kysymykset. Joskus asia on niin hankala, että ratkaisua on vaikea löytää. Silloin tapaan sanoa, että ota menneestä hyvät asiat irti ja lopeta tulevan murehtiminen.” Peuralan ohje elämänmurjomille kuuluu lyhyesti: ”Ota vastuu onnellisuudestasi ja omista tekemisistäsi. Elä niin, että pystyt joka päivä katsomaan naamaasi peilistä. Ja positiiviset asiat esiin vaikka kaivamalla!”\nValohenkilö Eve Kaskela pitää huolta, että tunnelma rock-baarissa on kohdallaan myös valojen osalta.\npahimmiksi kilpailijoiksi television ja internetin. Hän itse viettää hyvin vähän aikaa minkään ”ruudun” ääressä. Vaikka Suomen iloisin yrittäjä -tunnustus tuli Facebook-äänestyksenä, niin Peuralalla ei itsellään ole Facebook-tiliä. ”Tykkään enemmän näistä face-to-face-kohtaamisista.” Peurala arvelee, että liiallinen ruudun tuijottaminen tylsistyttää ja vie päivästä enemmän aikaa kuin olisi tarpeen. Ruudun vaikutusta tai ei, mutta hänestä ihmisillä on usein turhan kova tarve hypätä seuraavaan asiaan ennen kuin edellinen on tullut käsiteltyä. ”Pitää olla tavoitteita ja unelmia, mutta sinne mennään askel kerrallaan. Pyrin ajattelemaan ja esittämään asiat positiivisesti, niin silloin lopputulemankin on mahdollista olla positiivinen.” Hän ei ole herkkä stressaantumaan, mutta jos stressi meinaa yllättää, hän pakenee luontoon. ”Nautin olla puiden seassa, missä ei ole kovaa jalan alla. Samasta syystä varmaan viihdyn myös jalkapallokentällä. Kaikki vaikuttaa kaikkeen – kun itsellä on hyvä olla ja tuntee tekevänsä oikein, se vaikuttaa ympäristöönkin. Omista ajatuksista vastuunottaminen on tärkeää.”\nPeurala nimeää ravintolayrittäjän\njuha peurala / bar 15 •\travintolayrittäjänä yli 15 vuotta •\ttyöllistää kaikkiaan noin 20 henkeä •\ttyky-toimintaa, mm. liikuntailtapäivä, Provinssirock ja pikkujoulut •\ttyöntekijöistä naisia 2-3 ja miehiä 14-15\nSuomen iloisimman yrittäjän vinkit •\tRakasta pyyteettömästi kaikkea, myös itseäsi •\tOle aito ja iloinen •\tTavoittele onnellisuutta •\tElä hetkessä •\tOta menneestä paras irti •\tAjattele positiivisesti tulevasta •\tOta vastuu itsestäsi\n”On sitä hymyilty ennenkin”, nauraa Juha Peurala ja esittelee baarinsa mainossettiä varten otettua kuvaa.\nSuomen iloisin yrittäjä valittiin ensi kertaa kertoo, että Suomen iloisimman yrittäjän valinnalla haluttiin muistaa niitä lukuisia pienyrittäjiä, joista suurin osa Suomen yrityksistä on. Yrittäjän on huolehdittava työhyvinvoinnistaan, mikä näkyy yrityksen toiminnassa muun muassa tyytyväisinä asiakkaina. ”Päätimme järjestää äänestyksen Facebookissa, jotta saisimme asian levitettyä mahdollisimman tehokkaasti. Halusimme nimenomaan, että asiakkaat levittävät tietoa, eivät yrittäjät itse.” Suomen iloisimmaksi yrittäjäksi valittu seinäjokelainen Juha Peurala sai vain neljä ääntä enemmän kuin toiseksi sijoittunut karigasniemeläinen Seppo Härkönen. Molem-\nIlmarisen markkinointipäällikkö Mari Merilampi\npien saaliina oli yli 5 000 ääntä. Härköstä äänestettiin yli valtakunnan rajojen, sillä kauppakeskus Härkösellä on asiakkaita myös Norjan puolella. Asiakkaiden ilmoittamia yrittäjiä osallistui äänestykseen kaikkiaan 1 250 eri puolilta Suomea. Finaalissa oli kärkikaksikon lisäksi myös eläinlääkäri Outokummusta, korutaiteilija Vihdistä ja käsityöliikeyrittäjä Kokkolasta. Palkintona kaikille finalisteille tuli roppakaupalla positiivista julkisuutta, mutta voittaja sai lisäksi 1 500 euron arvoisen työhyvinvointipaketin yritykselleen. ”Toivottavasti vastaava äänestys voitaisiin järjestää toistekin. Haluamme joka tapauksessa jatkossakin muistaa suomalaisia yrittäjiä.”\nMistä saan tietoa ja asiantuntija-apua\nIlmarisen ratkaisu Työkaluja työhyvinvoinnin kehittämiseen\nOlisin kiinnostunut kehittämään yritykseni työhyvinvointia, mutta yrityksemme ei ole budjetoinut aiheen koulutukseen suuria summia. Lisäksi minulla ei ole aikaa matkustaa Helsinkiin erilliseen koulutukseen.\nIlmarinen järjestää vuosittain ympäri\nEnsi vuoden seminaarien aiheita ovat\nTietoa työhyvinvoinnista löydäT\ntyöhyvinvointiseminaareja, joissa Ilmarisen omat ja muut alan parhaat asiantuntijat kertovat työhyvinvoinnin ajankohtaisista teemoista. Seminaarit ovat hyviä tilaisuuksia saada käytännönläheistä tietoa sekä verkostoitua ja kuulla muiden yritysten kokemuksista. Tilaisuudet on suunnattu ensisijaisesti yritysten johdolle, henkilöstöstä ja kehittämisestä vastaaville henkilöille ja esimiehille. Tilaisuudet ovat Ilmarisen asiakkaille maksuttomia, yhteen tilaisuuteen voi osallistu yhdestä yrityksestä enintään kolme henkilöä.\nesimerkiksi varhainen välittäminen 2.0, työhyvinvoinnin johtaminen ja ajankäytön tehostaminen. Tilaisuuksissa esiintyvät Ilmarisen työhyvinvointipäälliköiden lisäksi muun muassa Marja-Liisa Manka, Pekka Järvinen, Pauli Juuti, Pekka Pohjakallio ja Saku Tuominen. Ensi vuoden seminaaripaikkakuntia ovat muun muassa Helsinki, Oulu, Joensuu, Rovaniemi, Turku, Vaasa, Jyväskylä, Mikkeli ja Kuopio. Tutustu seminaaritarjontaan lehden takakannessa ja ilmoittaudu mukaan ajoissa osoitteessa www.ilmarinen.fi/tilaisuudet\nmyös nettisivuilta www.ilmarinen.fi/tyohyvinvointi. Työhyvinvoinnin sivuilla on tietoa esimiehenä toimimisesta, osaamisen kehittämisestä, työyhteisötaidoista, varhaisesta välittämisestä ja työhyvinvoinnin johtamisesta. Työhyvinvoinnin sivuilta löydät myös kätevät oppaat ja työkalut, jotka tukevat esimiesten ja työyhteisöjen työtä. Verkkopalvelusta löytyvien työkalujen avulla on myös mahdollista linkittää työhyvinvoinnin kehittäminen ja johtaminen osaksi yrityksen strategiaa.\n14 Paremmat tulevaisuudennäkymät Puheenvuoro\nJaakko Kiander johtaja, talous ja eläkepolitiikka Ilmarinen\nväestön ikärakenne ja oletus työllisyyden kehityksestä. Eläketurvakeskuksen syksyllä julkaiseman laskelman mukaan oletus suomalaisten eliniän pitenemisestä on muuttunut aiempaa varovaisemmaksi ja samalla oletus työllisyyden kehityksestä aiempaa positiivisemmaksi. Näiden muutosten vuoksi tuleva eläkemeno on muuttunut pienemmäksi kuin aiemmin oli arvioitu ja vastaavasti palkkasumma suuremmaksi. Yhdessä nämä muutokset tarkoittavat sitä, että eläkemenojen osuus palkkasummasta muodostuu pienemmäksi. Siitä huolimatta eläkemenojen osuus nousee 2030-luvulla yli 30 prosenttiin palkkasummasta.\nEläkemenojen kehitykseen vaikuttavat\nTämä ei kuitenkaan tarkoita, että eläkevakuutusmaksut nousisivat näin korkeiksi. Suomalainen työeläkejärjestelmä on osittain rahastoiva. Se tarkoittaa, että eläkemenojen nousuun on varauduttu rahastoimalla eläkevaroja, joiden tuotolla voidaan tasoittaa maksukehitystä. Nyt julkaistun arvion mukaan\nOletus suomalaisten eliniän pitenemisestä on muuttunut aiempaa varovaisemmaksi.\ntyöeläkemaksujen kestävä taso olisi noin 25 prosenttia palkoista. Tällä hetkellä työeläkemaksu on keskimäärin 22,8 prosenttia palkoista. Keskusjärjestöjen neuvottelemassa työmarkkinaratkaisussa on alustavasti sovittu maksun nostamisesta 24,4 prosenttiin vuoteen 2016 mennessä. Uuden laskelman valossa tämä taso olisi jo lähellä pitkän ajan kestävää tasoa. Mitään suurta maksujen korotustarvetta ei siis vuoden 2016 jälkeen näyttäisi olevan. Tulevaisuuteen kurottavat laskelmat ovat herkkiä oletuksille. Uudessa laskelmassa ei ole muutettu aiempaa oletusta siitä, että rahastoiduille työeläkevaroille saataisiin myös tulevaisuudessa keskimäärin 3,5 prosentin suuruinen reaalinen vuosituotto. Viimeisten 20 vuoden aikana tässä on onnistuttu, mutta tulevaisuus on varsin epävarma.\nettä suomalaisten työurien pidentyminen hiipuu eikä keskimääräisen eläkeiän oleteta nousevan. Oletus on varsin varovainen eikä siinä ole huomioitu, että elinaikakertoimen vaikutuksen voimistuessa yhä useammat voivat päätyä myöhentämään eläkkeelle jäämistään.\nLaskelmassa myös oletetaan,\nLaskelma uusitaan joka toinen vuosi, ja tulokset muuttuvat aina jonkin verran. Toteutunut kehitys antaa yleensä aiheen korjata laskelman taustaoletuksia johonkin suuntaan.\nTEKSTI Joanna Sinclair KUVAT Olli urpela\nOnnistunut muutos alkaa\nhdysvaltalainen toimittaja Charles Duhigg tutkii tapojen merkitystä teoksessaan “The Power of Habit. Why We Do What We Do in Life and Business” (Tapojen voima. Miksi toimimme kuten toimimme elämässä ja bisneksessä). Kirja antaa työkaluja omien tapojen ymmärtämiseen ja vinkkejä tapojen muuttamiseen sekä yksilöille että yrityksille. Pitkän uran The New York Timesin tutkivana toimittajana luonut, Pulitzer-palkittu Duhigg taitaa tarinoiden punomisen salat. Mies kertoo saaneensa kimmokkeen tapatutkimuksista kertovalle kirjalleen juttumatkalla Irakissa. Duhigg kohtasi siellä yhdysvaltalaismajurin, joka uskoi tapojen voimaan. Majuri oli huomannut, että irakilaisten keskuudessa levottomuudet alkoivat paikoilla, joissa oli iltaisin katuruokakojuja. Ihmiset kokoontuivat päivän päätteeksi yhteen, jäivät kojujen luo syömään ja vähitellen joukossa tyytymättömyys kasvoi mellakaksi. Majuri poisti ruokakojut ja kaikkien yllätykseksi levottomuudet vähenivät merkittävästi.\nDuhigg tutustui tapatutTimesin toimituksessa syömässä aina iltapäivisin kello kimukseen tosissaan. Hyvä niin, sillä innokkaan asiaan kolmen aikaan lounasravintolassa keksi. Pahe ei tunnu paneutumisen seurauksena syntynyt teos on mielenkiinsuomalaisesta ensilukaisulla kummoiseltakaan, mutta toista luettavaa niin muutostyötä luotsaaville yritysjohtaDuhigg puhuukin amerikkalaisesta rasva-sokeripomjille kuin kehityshaluisille yksilöille. Kirja on menestynyt mista, jossa on helposti yli 600 kaloria. Vaimo alkoi parhaiten myyvien kirjojen listoilla ympäri maailmaa. huomautella miehelleen kertyneistä kiloista ja jotain piti Duhigg osoittaa aivotutkimuksen ja esimerkkien tehdä. avulla, millainen voima tavoissa piilee. Tavat ohjaavat toiPahan tavan katkaisemiseksi Duhigg jakoi keksinsyömintaamme paljon vahvemmin, kuin moni äkkiseltään misrutiininsa osiin. Hänelle ärsyke oli kellonaika, käytös uskoisi. Tapojen voimakas pinttymistaipumus johtuu siitä, oli keksin syöminen ja palkkio oli työkavereiden kanssa että ne synnyttävät neurologisen juttelu työpaikan kahvilassa. Tapasilhimon. Duhigg selventää asiaa mukan vaiheet oivallettuaan Duhigg kertomalla muun muassa MIT:n lopetti kahvilassa käynnin ja meni yliopistossa tehdyistä tutkimuksen sijaan aina kello kolmelta jutsista, joissa tapojen ja rutiinien telemaan toviksi jollekin kollegalle. syntykaava todettiin labyrinttiin Kymmenen minuutin kuluttua hän charles duhigg päästettyjen koerottien avulla. palasi tyytyväisenä takaisin työpisKokeet osoittivat, että rottien teelleen ja jatkoi hommia. Keksien aivot reagoivat uusiin tilanteisiin kolmivaiheisesti, muosyöminen jäi, eikä vaimokaan enää huomautellut hoikisdostaen tapasilmukan: ärsyke-käytös-palkkio. Ihmisaituneelle miehelleen laihdutustarpeesta. vot toimivat pitkälti samalla tavalla. Silmukan toistuessa Duhiggin mukaan tapojen muuttamiseen on eräs tarpeeksi usein uudesta käytösmallista muodostuu ajan kanssa rutiini, jota emme kyseenalaista. Tapa on syntynyt. ehdoton sääntö: muuta yksi tapa kerrallaan. ElämäntaDuhigg avaa tapasilmukan kertomalla omasta pahees- paremonttia tai isoa organisaatiomuutosta ei saa tehdä ahnehtien, usein onnistumisen edellytys on keskittyminen taan. Hänellä oli tapana käydä työpaikallaan New York\nMajurin esimerkin jälkeen\nMaailma muuttuu tapa kerrallaan.\nja yhteisöihin, Duhiggin viesti käy entistä kiinnostavammaksi. Hän kertoo alumiiniyritys Alcoan tarinan 1980-luvun lopusta. Tappiokierteeseen ajautunut yritys nousi ahdingostaan uuden toimitusjohtajan Paul O’Neillin myötä. Hän uskoi tapojen voimaan. O’Neill tiesi, miten vaikeaa organisaatiomuutos on ja etteivät ihmiset muutu käskemällä. Niinpä hän aloitti suureksi tietämänsä muutostyön keskittymällä vain yhteen asiaan: työturvallisuuteen. O’Neill loi Alcoaan tapasilmukan. Jos työturvallisuudessa tapahtui pienikin rike, osaston esimiehen tuli laatia asiasta vuorokauden sisällä raportti, jossa kerrottiin, miten tilanne voitaisiin jatkossa välttää. Uusi tapa pakotti Alcoan esimiehet perehtymään aiempaa tarkemmin työprosesseihin. Tämä poiki ennen näkemättömän määrän uusia ideoita ja kehitysehdotuksia. O’Neillin esittelemästä työturvallisuusmallista tuli avaintapa, jonka avulla koko organisaatio käänsi kelkkansa uuteen kasvuun. Työturvallisuusraporttien myötä yrityksen laatu parani, tuottavuus kasvoi huimasti ja menot saatiin kuriin. Kun O’Neill jätti paikkansa Alcoan johtajana vuonna 2000, oli yrityksen nettotulos viisinkertaistunut vuodesta 1987, jolloin hän käynnisti organisaatiomuutoksensa luomalla yhden uuden tavan.\nKun siirrytään yksilötasolta yrityksiin\nCharles Duhigg puhui marraskuussa 925 Festivaaleilla Helsingissä.\nvain yhteen asiaan. Aloita yksi hyvä tapa, ja toista sitä niin monta kertaa, että siitä tulee rutiini, johon ryhdyt automaattisesti. Joillakin tavoilla näyttää Duhiggin mukaan olevan erityinen voima. Hän käyttää näistä tavoista nimitystä ”keystone habits”, jonka voi suomentaa vaikkapa avaintavaksi. Jos saat tällaisesta avaintavasta rutiinin, Duhigg vakuuttaa, että siitä seuraa kokonainen positiivisten tapojen ketju muillakin elämän osa-alueilla. Jos esimerkiksi Duhiggin tapa syödä iltapäivisin makeaa tuntuu tutulta, mutta sinulle suurin palkinto ei ole työkaverin kanssa juttelu vaan sokeri, niin apu voi löytyä ruokapäiväkirjasta. Duhiggilla kertoo tutkimuksessa, jossa 1 600 ihmistä piti ruokapäiväkirjaa kaikista syömisistään noin kerran viikossa. Alku oli hankala. Asia unohtui, ensi-innostuksen jälkeen moni ei olisi jaksanut kirjata syömisiään – mutta ne ihmiset, jotka onnistuivat tekemään ruokapäivän pitämisestä säännöllisen tavan, olivat kuuden kuukauden kuluttua tutkimuksen aloittamisesta laihtuneet kaksi kertaa enemmän kuin tutkimusverrokit.\nDuhigg suosittelee tapojen tarkastelua, rutiinien järkevyyden kyseenalaistamista ja ryhtiliikettä kaikille, niin yksilöille kuin yrityksillekin. Toimittaja kiteyttää viestinsä tehokkaasti: ”Kun ymmärrät, että tapoja voi muuttaa, sinulla on vapaus – ja vastuu – tehdä niin.” Duhigg osaa kannustamisen taidon, mutta yleistää mielellään hyvän esimerkkitarinan yleispäteväksi totuudeksi. Jos lukijalla on pahana tapana ärräpäiden päästely huonolla tuulella tai muu pienehkö pahe, hän saa taatusti Duhiggin opeista paljon uutta ajateltavaa. Sen sijaan esimerkiksi uhkapeli-, alkoholi-, ruoka- tai lääkeriippuvuuteen sairastunut yksilö tuskin allekirjoittaa sen helppouden, jolla Duhigg markkinoi tapojen muuttamisen mahdollisuutta, sillä kirjailija niputtaa samaan syssyyn surutta vakavat addiktiot, pienet paheet ja organisaatiouudistukset. Duhigg vetää muutaman mutkan suoraksi, mutta kirjan perusviesti on silti arvokas. Se luo intoa ja uskoa siihen, että harva meistä on loppujen lopuksi tapojensa vanki. Muutokseen pystyy niin yksilö kuin organisaatiokin, kun muistaa avaimen onnistuneeseen muutokseen: opettele tai poista yksi tapa kerrallaan.\nJouhevasti eläkkeelle Vanhuuseläkkeelle jäädään valinnan mukaan 63–68-vuotiaana, mutta miten se tapahtuu?\nKirjanpitäjä Irmelin 63-vuotispäivä lähestyy joulukuussa. Irmeli on jo jonkin aikaa miettinyt eläkkeelle siirtymistä. Hän keskustelee työnantajansa kanssa tilanteesta ja pyöräyttää eläkeprosessin käyntiin.\nIrmeli irtisanoutuu töistä, sillä eläkkeelle siirtyminen edellyttää työsuhteen päättämistä. Irmeli sopii työsuhteen päättymispäivästä irtisanomisajan huomioiden. Jos Irmeli olisi ehtinyt 68 vuoden ikään, työsuhdetta ei tarvitsisi erikseen päättää.\nIrmeli hakee eläkettä täyttämällä eläkehakemuksen netissä. www.ilmarinen.fi/ elakepalvelu\nKoska hakemuksen kohdat on täytetty hyvin, lisätietoja ei tarvitse pyytää. Irmeli saa eläkeyhtiöltä kirjeen, jossa kerrotaan eläkehakemuksen käsittelystä.\nHakemus kannattaa tehdä noin kuukautta ennen eläkkeelle jäämistä.\nYrittäjä-Esko 63 v\nEläkeyhtiö vastaanottaa hakemuksen. Hakemus laitetaan vireille.\nYrittäjä-Eskon YEL-vakuutus päättyy vanhuuseläkkeen alkaessa 63-vuotiaana. Yrittäjänä Eskon tulee huomioida muutama seikka: Yrittäjän YEL-vakuutus päättyy vanhuuseläkkeen alkaessa. Esko voi yrittäjänä vapaasti jatkaa aikaisempaa yrittäjätoimintaansa tai aloittaa uuden toiminnan. YEL-eläkevakuutuksen voi silloin ottaa vapaaehtoisesti ja kartuttaa näin lisää eläkettä. Eläkettä karttuu vanhuuseläkkeellä 1,5 prosenttia YEL-työtulosta vuodessa. Uuden eläkkeen Esko voi hakea maksuun 68-vuotiaana. Jos Esko ei kuitenkaan jää vanhuuseläkkeelle, vaan jatkaa työskentelyään yrittäjänä 68 vuoden ikään, hänelle karttuu eläkettä 4,5 prosenttia YEL-työtulosta vuodessa. 18\nIlmarinen lähettää työnantajalle työsuhteen päättymisilmoituksen, jolla työantaja ilmoittaa työsuhteen päättymispäivän ja lopulliset ansiot työsuhteen päättymiseen saakka. Eläkepäätös tehdään näiden tietojen perustella. Valveutunut työnantaja ilmoittaa pyydetyt tiedot ripeästi. Eläkeyhtiö voi nyt laskea Irmelin eläkkeen. Jos Irmeli olisi jatkanut 68 vuoden ikään, tarvitaan palkkatiedot täyttämiskuukauden loppuun.\nLISÄTIETOJA www.ilmarinen.fi/elakepalvelu tai puh. 010 195 000\nIrmeli tilaa uuden verokortin www.vero.fi/verokortti tai puh. 020 697 000, koska eläkettä verotetaan eri tavalla kuin palkkatuloa. Verotoimisto lähettää uuden verokortin suoraan eläkeyhtiölle. Irmeli saa postitse eläkepäätöksen ja info-kirjeen, jossa kerrotaan, mitä pitää vielä huomioida.\nTyönantajalta saatujen tietojen jälkeen eläkepäätöksen tekeminen on nopeaa. Irmelin tapauksessa hakemus jätettiin marraskuun lopussa ja eläke starttasi tammikuun alusta.\nIlmarinen lähettää Irmelille työeläkekortin automaattisesti noin kahden viikon sisällä eläkepäätöksen antamisesta. Kortilla Irmeli voi mm. saada ansaitsemiaan alennuksia. (www.tyoelakekortti.fi)\nIrmeli päättää nauttia vapaaherrattaren elämästä, matkustella, mökkeillä ja aloittaa vihdoinkin sen kauan haaveilemansa huonekalujen entisöintikurssin.\nKoska Irmelillä riittää edelleen virtaa myös työelämää kohtaan, hän jatkaa työn tekemistä. Vanhuuseläkeläinen voi työskennellä rajoituksetta eikä työskentely vaikuta maksussa olevaan eläkkeeseen. Vanhuuseläkkeen rinnalla tehdystä työstä karttuu uutta eläkettä 1,5 %, jonka voi hakea maksuun 68-vuotiaana.\nHeini Tuorila, Ville Ylläsjärvi, Esa Piukkula, PractiColin konsultti Anna-Maria Heikkinen ja Susanna Korteniemi ovat kaikki yhtä mieltä siitä, että henkilöstön on hyvä päästä vaikuttamaan yrityksen käytännöistä yhdessä johdon kanssa.\ntarkoittaakin hyvää TEKSTI Mika Kulju KUVAT Kai Tirkkonen\nOululainen Haltian Oy kasvaa kovaa vauhtia ja osoittaa, että kirjainpari yt voi tarkoittaa myös hyviä asioita. altian syntyi reilu vuosi sitten ja alusta saakka toimintaperiaatteisiin on kuulunut positiivisen työnantajamielikuvan luominen. Toimitusjohtaja Pasi Leipälän mukaan yhteishengen merkitys korostuu, kun toiminta on vielä kehittymisvaiheessa. ”Työntekijämäärän kasvu on ollut nopeaa, sillä olemme vuodessa kasvaneet viidestä perustajasta yli 50 omaan työntekijään sekä noin 15 alihankkijaan. Erilaisten käytäntöjen sopimisille on siis tarve”, korostaa Leipälä. Leipälän mukaan nuorella yrityksellä on puolellaan se etu, että käytännöistä voidaan luoda heti alusta saakka yrityksen näköiset ja oloiset. ”Haluamme saada henkilökuntamme näkemyksen ja asiantuntemuksen yrityksen käyttöön. Haluamme myös tietää, minkälaiset käytännöt ovat henkilöstön mielestä hyviä erilaisissa tilanteissa. Haltianin koko henkilökunta on korkeasti koulutettuja asiantuntijoita, joten näkemystä ja vaikutushalua löytyy helposti”, Leipälä toteaa.\nHaltian hankki henkilöstöjohtamisen asiantuntijapalveluyrityksen PractiCol Oy:n, joka on ollut kumppanina käytännössä alusta saakka. ”Projektin aluksi tehtiin työpaikkaselvitys, jonka perusteella valittiin ensimmäiset kehityskohdat. Tarpeen mukaan meitä on ollut konsultoimassa PractiColin Anna-Maria Heikkinen”, kertoo Leipälä. PractiCol on keskittynyt toiminnan kehittämiseen ja johtamisen käytäntöjen rakentamiseen etenkin pienille ja keskisuurille kasvuyrityksille, joiden kilpailukykyä ja tuloksellisuutta on mahdollista parantaa henkilöstöjohtamisen keinoin. ”Haltianilla hyvän henkilöstöjohtamisen tärkeys ja sen yhteys liiketoimintaan on ymmärretty erinomaisesti”, kertoo PractiColin konsultti ja osakas Heikkinen. ”Meille on tärkeää, että rakennetut toimintamallit ja käytännöt toimivat yrityksen arjessa ja siksi jokaiselle asiakkaalle rakennetaan juuri sen tarpeisiin sovitettu palvelu”, Heikkinen jatkaa. Haltianissa käytäntöjä kehitetään jatkuvasti vastaamaan kasvavan yrityksen tarvetta. Henkilöstökäsikirjasta löytyvät yhtiön yleiset perehdytys- ja toimintavinkit ja muun muassa käytännöt, millä tavalla yhtiön tilasta keskustellaan henkilöstön kanssa, käytännön ohjeet matkavarauksiin, matkalaskutuksiin, tietoturvaan ja työterveyspalveluihin. Yhteisesti sovittujen toimenpiteiden seuranta toimii, kun kaikille on selvää missä ja milloin asioita käsitellään. ”Henkilöstöetuja on kehitetty henkilöstön toiveiden mukaan, henkilöstön edustus on ollut mukana organisaatiota määritettäessä ja työsuojeluun on kiinnitetty huomiota”, listaa toimitusjohtaja Leipälä yhteisiä kehitystoimia.\nYhteistoiminnan kehittämisen avuksi\nMeillä ei mene turhaa aikaa perusasioiden kertaamiselle kaikkiin tilanteisiin erikseen. Työsuojeluvaltuutettu Tomi Hautala\nHaltianin työsuojeluvaltuutettuna työskentelee\nLuottamushenkilö Tommi Lepistö ja PractiColin konsultti Anna-Mari Heikkinen.\nvanhempi mekaniikkasuunnittelija Tomi Hautala, joka oli aikoinaan yrityksen ensimmäinen palkattu työntekijä. Hautalan innostunut olemus kertoo, että Haltianissa yhteistoiminta tarkoittaa yhdessä tekemistä ja sopimista. ”Olemme saaneet aikaan paljon hyviä yhteisiä asioita. Malliesimerkkinä voi sanoa yrityksen kesäjuhlat, joihin oli kutsuttu perheet mukaan. Järjestimme lapsille ohjelmaa ja pidimme porukalla hauskaa”, sanoo Hautala. Hautalan mukaan mediassa tuodaan yleensä esille yhteistoiminnan negatiivisin puoli, vaikka todellisuudessa yt:n sisältö voi olla täysin jotain muuta: ”Aloitin työsuojeluvaltuutettuna kevättalvella ja on ollut erittäin mielenkiintoista oppia uutta. Työpaikalla olemme kiinnittäneet huomiota esimerkiksi ergonomiaan ja valaistukseen.” Samoilla linjoilla on myös luottamushenkilö Tommi Lepistö, joka työskentelee RF-antenniasiantuntijana. Lepistön mukaan yhteistoiminnasta on tullut luonnollinen osa toimintaa muun muassa ”vuosikellon” ansiosta. Vuosikello määrittää, että tietyt yhteisesti sovittavat asiat tulee hoidettua systemaattisesti. Lepistö toteaa, että hyvän ilmapiirin työpaikalla on monenlaisia positiivisia vaikutuksia: ”Kun työntekijä viihtyy työssään, tulee yleensä parempaa tulosta. Lisäksi hyvästä työpaikasta sana leviää, joten ilmapiirillä on merkitys myös rekrytoinnin kannalta.”\nHaltian on alkuvaiheen innovatiiviseen konseptointiin erikoistunut täyden palvelun tuotekehitystalo, joka suunnittelee korkealaatuisia tuotteita globaalisti toimiville korkean profiilin asiakkailleen. ”Haltianin työntekijät ovat suurin kilpailuvalttimme. Harvasta tiimistä löytyy yhtä korkealuokkaista tuote- ja ohjelmistosuunnitteluosaamista”, kertoo toimitusjohtaja Pasi Leipälä. Leipälän mukaan tarkoin valittu tiimi hallitsee kaikki viimeisimmät teknologiat ja uusimmat innovatiiviset työmenetelmät, ja pystyy täten suunnittelemaan isoja kokonaisuuksia aina kuluttajaratkaisuista pilviarkkitehtuureihin ja -sovelluksiin. ”Hyvin suunniteltu prosessimme tekee meistä tehokkaan kumppanin uusien ja erittäin laadukkaiden elektroniikka- ja ohjelmistotuotteiden suunnitteluun ja markkinoille saattamiseen”, sanoo Leipälä.\nToimitusjohtaja Pasi Leipälä uskoo, että henkilöstön motivaatio pysyy parempana, kun he voivat myös vaikuttaa yrityksen toimintatappoihin.\nSekä Hautalan että Lepistön puheista voi päätellä, että Haltian on onnistunut rakentamaan brändiään hyvinvoivan työyhteisön kautta. ”Työntekijöille on tarjottu esimerkiksi liikunta- ja kulttuuriseteleitä ja mahdollisuus hierontaan kerran kuukaudessa. Nämä ovat pieniä asioita, jotka kuitenkin ovat työntekijöille merkityksellisiä”, toteaa Hautala. Konsultti Anna-Maria Heikkisen mukaan on sääli, että yhteistoiminta on monesti demonisoitu negatiiviseksi asiaksi. Heikkinen sanoo, että yhteistoiminnan toteuttaminen yrityksen arjessa on ennen kaikkea vuorovaikutusta, yhdessä kehittämistä ja osallistumista. Samalla luodaan yrityksen johtamiseen ketterää järjestelmällisyyttä. ”On tärkeää luoda kasvuyritykselle systemaattinen toimintatapa ja johtamisen kulttuuri. Yhdessä ne ovat tärkeä kilpailutekijä”, arvioi Heikkinen. Leipälä pystyy täysin allekirjoittamaan Heikkisen sanomiset, sillä yhteistyö konsulttiyrityksen kanssa on tuottanut erinomaisia tuloksia: yhteistoiminnasta on tullut arkinen työkalu yrityksen johtamiseen. ”Meillä on tällä hetkellä olemassa perusrunko kaikkiin tarvittaviin käytäntöihin. Meillä ei mene turhaa aikaa perusasioiden kertaamiselle kaikkiin tilanteisiin erikseen. Käytännöt ovat kuitenkin joustavat, joten toiminta ei ole byrokraattista ja jäykkää”, korostaa Leipälä. ”Lisäksi henkilöstön motivaatio pysyy parempana, kun he pääsevät vaikuttamaan toimintatapoihinsa, eikä kaikki tule ns. ”ylhäältä annettuna”. Myös johto pääse helpommalla, kun annamme henkilöstön tehdä osan ideoinnista ja määrittelytyöstä”, päättää toimitusjohtaja Leipälä.\nyhteistoiminta Yhteistoimintalakia sovelletaan sellaisissa yrityksissä, jossa työskentelee vähintään 20 työntekijää. Yt-menettelyn tavoitteena on kehittää työntekijöiden mahdollisuuksia vaikuttaa yrityksessä tehtäviin päätöksiin, jotka koskevat heidän työtään, työolojaan ja asemaansa yrityksessä. Tarkoituksena on myös tiivistää työnantajan, henkilöstön ja työvoimaviranomaisten yhteistoimintaa. Yt-laki edellyttää, että yritys käsittelee yhteistoimintamenettelyssä henkilöstösuunnitelman ja henkilöstön koulutustavoitteet. Jokaisella työpaikalla on oltava nimetty työsuojelupäällikkö, jonka tulee olla riittävän perehtynyt oman alansa työsuojelusäännöksiin ja turvallisuuden kehittämiseen. Työsuojelupäällikkö huolehtii työsuojelun yhteistoiminnan järjestämisestä ja kehittämisestä. Työpaikoilla, joilla työskentelee yli 10 työntekijää, työntekijöiden on valittava keskuudestaan työsuojeluvaltuutettu ja kaksi varavaltuutettua. Yli 20 työntekijän yrityksessä on perustettava työsuojelutoimikunta. Lähde: www.tem.fi\nKunnille on sälytetty liikaa tehtäviä käytettävissä oleviin resursseihin nähden. Miten tehtävät pitäisi jakaa? Kuinka paljon kuntien tehtäviä voitaisiin siirtää yrityksille? Mistä kunnille löydettäisiin lisää elinvoimaa? TEKSTI sari okko kuvat matti immonen kuvitus hans eiskonen\nDebatissa keskustelevat Suomen Kuntaliiton apualaisjohtaja Reijo Vuorento\ntehtävien määrä on kaksinkertaistunut vuodesta 1990. Tehtäviä on tänä päivänä reilut 560, joiden lisäksi kunnilla on liki tuhat tehtävistä johtuvaa velvoitetta. Samaan aikaan julkisen sektorin varat hupenevat väestön ikääntyessä. ”Kehitys on kestämätön. Kunnallisia palveluita säädellään ylhäältä annetuilla normeilla siten, että ne monesti estävät uudet ideat, jouston ja luovuuden. Lakisääteiset tehtävät vievät kunnissa voimavarat kehittämistyöstä ja tehokkaasta elinkeinopolitiikasta, joilla luodaan kuntiin elinvoimaa”, Suomen Yrittäjien varatoimitusjohtaja Anssi Kujala lataa. Suomen Kuntaliiton apulaisjohtaja Reijo Vuorento jakaa huolen. ”Kuntatalous on suurissa vaikeuksissa eivätkä kunnat pysty hoitamaan kaikkia tehtäviään nykyisillä voimavaroilla. Kuntapalveluissamme on tällä hetkellä noin\n440 000 henkilöä, mikä on suunnilleen sama määrä kuin 20 vuotta sitten, vaikka tehtäväkenttä on reilusti laajentunut.” ”Nykyisessä tilanteessa on keksittävä yhä tehokkaampia tapoja kuntien vastuulla olevien palvelujen tuottamiseksi. Tämä vaatii väistämättä entistä parempaa markkinoiden toimivuutta eli sitä, että kuntien lisäksi palvelujen tuottajina on muitakin tahoja”, Kujala sanoo. ”Kunnissa ei ole edelleenkään riittäviä laskelmia oman palvelutuotannon hinnoista. Faktojen puutteessa päättäjät eivät pysty tekemään päätöksiä eivätkä vertailemaan kuntien, yritysten tai järjestöjen tuottamien palvelujen hintoja.” Kujala antaisi kunnille mahdollisuuden avata palvelumarkkinoitaan yritysten tuottamiksi paljon vapaammin kuin tällä hetkellä on mahdollista, sillä laatu syntyy eri tuottajien välisestä reilusta ja avoimesta kilpailusta. Vaikka ulkoistamisen määrä on kasvanut, takapakkiakin on otettu.\n”Otetaan esimerkki: Ajokorttilain uudistuksen myötä optikon autoilijalle tekemä näkökyvyn 45-vuotistarkastus poistui. Nyt tarkastuksia ollaan siirtämässä julkiselle terveydenhuollolle, mikä heikentää optikkoliikkeiden toimintaedellytyksiä. Kunnilta muutos edellyttää merkittäviä investointeja niin laitteisiin kuin koulutukseen.” ”Tällainenkin kehitys kuuluu toki markkinoiden toimivuuteen, mutta vain siinä tapauksessa, että kunnan oma organisaatio pystyy tuottamaan palvelun laadukkaammin tai edullisemmin”, Kujala lisää. että kunnissa olisi heikko tuottavuus. Pohjoismaisessa vertailussa suomalaiset kunnat pärjäävät varsin hyvin ja tuottavat palvelut pienemmällä bkt-panostuksella kuin esimerkiksi Ruotsissa ja Tanskassa. Vuorento on samaa mieltä siitä, että kuntien ja yritysten välistä yhteistyötä tarvitaan. Uudet tuotantotavat ovat tervetulleita ja pakottavat kunnatkin ikään kuin tarkistamaan omia toimintojaan ja ottamaan opiksi hyvistä käytännöistä. ”Kuntien ensisijaisena tehtävä ei ole luoda markkinoita, jotka toimisivat täysin markkinatalouden lakien mukaan, vaan varmistaa toimivat palvelut kuntalaisilleen. Kunnilla on kokonaisvastuu. Esimerkiksi sosiaali- ja terveystoimea ei voida ulkoistaa kokonaan, koska kunnilla on myös lakeihin perustuvaa viranomaisvastuuta.”\nVuorento ei allekirjoita sitä,\nKunnilla on kokonaisvastuu kuntalaisten hyvinvoinnista. Tähän kuuluu myös hyvä yhteistyö yrittäjien kanssa.\tREIJO VUORENTO\n”Kun ulkoistettuja palveluita on otettu takaisin kuntaan, syynä on ollut usein osaoptimointi. Vaikka nykytilanteessa on parannettavaa, lähtökohtaisesti tilanne on kohtuullisen hyvä. Kun on syytä ulkoistaa, toivomme, että valinnoissa kannustettaan paikallista yrittäjyyttä.” Kuntien ulkoistettujen palvelujen määrä on lisääntynyt viimeisen kymmenen vuoden aikana keskimäärin 8,2 prosenttia vuodessa. Vauhti ei ole Suomen Yrittäjien mukaan riittävä. ”Esimerkiksi kuntien sosiaali- ja terveysmenoista ostettujen palvelujen osuus on vain reilut 10 prosenttia. Vaikka ei keskusteltaisikaan siitä, onko määrä paljon vai vähän, emme kuitenkaan voi puhua valtavasta yksityistämisbuumista”, Kujala toteaa. Jos Kujalalta kysytään, miten saada tehokkaimmin tuotettua kuntien vastuulla olevat palvelut, vastaus on selvä: ”Reipasta ulkoistamista tarvitaan.” Kujala näkee yhtenä ongelmana sen, ettei kunnilla ole toimivia palvelustrategisia linjauksia. ”Usein palvelustrategia on lähinnä nykytilan kuvaus. Se on hyvä lähtökohta, mutta siitä puuttuu tahtotila. Se ei kerro, miten palvelut tuotetaan:, mitä tehdään itse, mitä ostetaan tai mitä tehdään naapurin kanssa.”\n”Jos haluamme turvata vähintäänkin nykyisen tasoiset hyvinvointipalvelut, on tehtävä iso reformi. Pitää uskaltaa pohtia kunnan, julkisen ja yksityisen sektorin vastuunjakoa, mutta myös yhteiskunnan ja yksilön välistä vastuunjakoa.”\n”Ulkoistettuihin palveluihin liittyy usein enemmän valvontaa kuin kunnan itse tuottamiin. Laatukriteerit asettaa kunta, joka myös valvoo palveluiden toimivuutta. Lisäksi valtionviranomaisena AVI valvoo yksityisiä palveluita”, Kujala lisää.\nKuntaliitto on moittinut hallitusta tehtävistä, joita kunnille on kasattu ilman täysimääräistä rahoitusta. Suomen Yrittäjät teki keväällä 2013 oman herättelevän keskustelunavauksen, jossa listattiin kovallakin kädellä kuntien tehtäviä: mitä poistaa, mitä siirtää, mitä ulkoistaa. ”On selvää, että kunnilla on liikaa tehtäviä suhteessa rahoitusmahdollisuuksiin. Emme kuitenkaan halua ottaa kantaa yksittäisiin tehtäviin tai siihen, mitä pitäisi poistaa tai ulkoistaa. Kunnilla on jo nyt hyvinkin laajat mahdollisuudet ulkoistamiseen. Pitkälti asia on kunnista itsestään kiinni”, Vuorento toteaa. ”Kunnalla on vastuu palvelujen saatavuudesta ja laadusta. Kun ulkoistetaan, kyse on kunnallisen toiminnan uudelleenjärjestämisestä ja tehostamisesta. Kunnan tehtävänä on pitää huolta siitä, että kaikki julkisen sektorin kanssa tehdyt sopimukset vastaavat tavoitteita.”\nVuorento ja Kujala sanovat,\nettä kunnilla ja yrittäjillä on kova kohtalonyhteys markkinoiden toimivuudesta. Kyseessä on 20 miljardin euron markkinat, joilla pitäisi pystyä löytämään yhteiset intressit. Eri miltä ollaan siitä, miten markkinat jaetaan. Suomen Yrittäjien pitkän aikavälin tavoitteena on, että puolet kuntien tehtävistä olisi kuntien itsensä tuottamia ja puolet ostettuja. Ja jos vielä tarkemmin pilkotaan, 25 prosenttia ostopalveluista voisi olla hankintalain ja 25 prosenttia palvelusetelin mukaista toimintaa. ”Prosenttiluvut ovat tuulesta temmattuja emmekä ota niihin kantaa. Tarvitsemme hyvää ja tiivistä yhteistyötä yrittäjien kanssa, mutta kuntien oma palvelutuotanto on kuitenkin se kivijalka, jota emme lähde murentamaan. Kunnilla on oltava jatkossakin kokonaisvastuu ja oma palvelutuotanto. Ulkoistamista pitää tarkastella toimialoittain”, Vuorento vastaa. ”Olemme esittäneet, että kuntien palvelustrategia tulisi pakollisena lakiin. Tämäkin liittyy kuntien hengiltäsäätelyn estämiseen. Keväisen keskustelunavauksemme herättämä palaute kertoo siitä, että olemme oikealla tiellä. Kunnan elinvoimasta on pidettävä huolta”, Kujala sanoo. Vuorento on samaa mieltä: kohtalonyhteys vallitsee ja yrittäjyyttä voisi lisätä myös kunnan omassa tuotannossa.\nKunnat tarvitsevat lisää vaihtoehtoja ja valinnanvapautta. Yrittäjien ja kuntien kohtalonyhteys on hankinta. ANSSI KUJALA\nTarkista työeläkeote Vuosilaskelma valmistuu Vakuuta kesätyöntekijät Tarkasta ennakkopalkkasumma Tarkasta työtulo\nTee vuosi-ilmoitus TyEL-vakuutukseesi ansioiden ilmoitustavaksi vuosi-ilmoittamisen, täytyy ilmoitus tehdä tammikuun loppuun mennessä. Kun edellisen vuoden maksetut ansiot on ilmoitettu, Ilmarinen tekee niiden perusteella vuosilaskelman. Vuosiansioiden lisäksi tulee ilmoittaa työsuhteiden alkamiset ja päättymiset välittömästi tai vähintään neljännesvuosittain. Ansiot ilmoitetaan sen vuoden ansioksi, jona ne on maksettu. Vuosi-ilmoituksen teet kätevimmin verkkopalvelussa.\nJos olet valinnut\ntyöntekijöiden tarkat ansiot\ntiedot alkaneista ja päättyneistä työsuhteista, jos ilmoituksia ei ole vielä tehty\nLue lisää vuosi-ilmoittamisesta ilmarinen.fi/vuosi-ilmoitus\nTarkista ennakkopalkkasumma jo vuodelle 2014 yrityksen kaikille työntekijöille vuoden aikana maksettavista palkoista. Ennakkopalkkasummaa käytetään ennakkomaksujen arvioinnin perusteena, kun työnantaja maksaa ennakkomaksunsa Ilmarisen lähettämän laskun mukaan. Ensimmäisen vakuutuskauden ennakkomaksut lasketaan vakuutuksen alkaessa ilmoitetun palkkasumman perusNäin otat verkkopalvelun käyttöösi: teella. Seuraavina vuosina ennakkomaksut arvioidaan edellisen vuoden toteutuneiden palkkojen Maksuttoman verkkopalvelun sekä arvioidun palkkakehityksen käyttäjätunnukset saat asiakaspalveperusteella.\nEnnakkopalkkasumma on arvio\nlustamme numerosta 010 195 000.\nJos nykyinen arvio poikkeaa olennaisesti ensi vuoden arviosta, voit ilmoittaa uuden arvion kätevästi verkkopalvelussa. Palkkasummaarviota voi tarvittaessa muuttaa myös vuoden mittaan. Ilmoittamasi palkkasumman muutos vaikuttaa niihin ennakkomaksuihin, joista et ole vielä saanut laskua.\n•\tTilaa kaikille työeläkeasioita hoitaville henkilöille omat tunnukset. •\tVerkkopalvelu on osoitteessa ilmarinen.fi/vakuutuspalvelu •\tJos tilitoimisto hoitaa eläkevakuutusasiasi, voit antaa heille suostumuksen verkkopalvelun käyttöä varten. •\tYrittäjän palvelu on käytettävissä henkilökohtaisilla verkkopankkitunnuksilla.\nVuoden 2013 vanhusteko Uudenkaupungin Ikäihmistenneuvoston kehittämä toimintamalli ”Yhdistysten jäsenet ulkoiluystävinä ikääntyneille” on palkittu vuoden 2013 vanhustekona. Uudenkaupungin Ikäihmistenneuvosto halusi kehittää toimintamallin, jolla on mahdollisuus tavoittaa kaupungin koko ikääntyvä väestö. Neuvoston ikäihmisille tekemän kyselyn perusteella havaittiin, että ikääntyvät tuntevat paljon yksinäisyyttä ja monet haluaisivat saada vapaaehtoisena toimivan ystävän. ” Tarjoamme ulkoilu- ja ystävävapaaehtoisille kursseja ja tukea yhteisissä tapaamisissa. Tämä on tiivistänyt merkittävästi kolmannen sektorin keskinäistä yhteistyötä sekä yhteistyötä yhdistysten ja kaupungin vanhuspalvelujen välillä”, sanoo Uudenkaupungin Ikäihmistenneuvoston puheenjohtaja Anna-Liisa Nuutila.\nHelpompaa asiointia verkossa Ilmarinen ja OP-Pohjola-ryhmä tarjoavat asiakkailleen yhteispalveluja myös verkossa. Asiakkaillamme on mahdollisuus jatkossa nähdä TyEL-vakuutustiedot osana yrityksen OP-verkkopalvelua. Laajennamme yhteispalveluja vaiheittain, ja ensi vuonna on mahdollista hoitaa pankki-, vahinkovakuuttamis- ja työeläkeasiat yhdellä kirjautumisella turvallisesti ja nopeasti. Keskittäminen siis helpottaa asiointia!\nEläkeläisten työnteko yleistynyt Yhä useampi eläkeläinen tekee myös töitä eläkkeen rinnalla. Eläketurvan tuoreen tilastoraportin mukaan eläkettä kartuttavaa työtä tekee vuositasolla 100 000 eläkkeensaajaa. ”Työnteko kuuluu yhä useamman eläkeläisen arkeen”, Eläketurvakeskuksen kehityspäällikkö Jari Kannisto toteaa. 63–67-vuotiaiden työnteko on viime vuosina kasvanut tasaisesti. Vuoden 2007 lopussa työtä teki alle 40 000 vanhuuseläkeikäistä ja vuoden 2011 lopussa heitä oli jo yli 60 000. Heistä puolet jatkoi työssä yli vanhuuseläkeiän alarajan ilman eläkettä. Toisen puolen muodostivat 32 000 työssä käynyttä eläkeläistä. Lukumääräinen kasvu selittyy pitkälti suurten ikäluokkien tulosta vanhuuseläkeikään. Vanhuuseläkeläisillä on edelleen työkykyä ja osaamista, jolle on kysyntää työmarkkinoilla. He tekevät työtä usein osa-aikaisesti ja epäsäännöllisesti. Työnteko osatyökyvyttömyyseläkkeen rinnalla on tavoitteiden mukaisesti yleistä. Tällöin työ on osa-aikaista ja säännöllistä. Kolme neljästä osaeläkettä saavasta tekee töitä. Eläkeaikainen työ kartuttaa uutta eläkettä 1,5 prosenttia vuosiansioista.\nOSAKKEET SIIVITTIVÄT ILMARISEN SIJOITUSTUOTON 6,5 PROSENTTIIN Ilmarisen sijoitussalkun tuotto tammi-syyskuussa oli 6,5 prosenttia eli 1,9 miljardia euroa. Sijoitusten markkina-arvo oli syyskuun lopussa 31,5 miljardia euroa. ”Hyvän sijoitustuoton taustalla ovat pörssiosakkeet, jotka heinä−syyskuussa kehittyivät myönteisesti lähes kaikilla markkinoilla ja tuottivat erittäin hyvin. Myös korkomarkkinoiden yllä häilynyt epävarmuus hellitti”, taustoittaa sijoitustoiminnasta vastaava varatoimitusjohtaja Timo Ritakallio. Ilmarisen osakesijoitukset tuottivat 14,1 prosenttia, josta listattujen osakkeiden tuotto oli 14,6 prosenttia. Suorat kiinteistösijoitukset tuottivat 3,7 prosenttia ja korkosijoitukset 3,2 prosenttia. ”Onnistuimme saamaan tässä haastavassakin korkomarkkinatilanteessa korkosijoituksillemme selkeästi positiivisen tuloksen. Sijoitusstrategiamme näyttää siis toimivan edelleen mainiosti”, Ritakallio sanoo.\nJonotusaika 20 sekunttia Ilmarisen asiakaspalvelu seuraa kokoajan puhelinpalveluun soittavien asiakkaiden jonotusaikoja ja soittajamääriä. ”Ilmariseen soittaneiden pienten yritysten ja yrittäjien keskimääräinen jonotusaika perjantaina 20.9.2013, vakuutusmaksujen eräpäivänä, oli 20 sekuntia”, kertoo asiakaspalvelun osastopäällikkö Jari Matveinen. Ilmarisella on myös tuntuma siihen, kuinka pitkään eri asiakasryhmät malttavat jonottaa ja odottaa, että pääsevät läpi Ilmarisen asiakaspalveluun puhelimitse. ”Kokemuksemme mukaan yrittäjillä ei ole aikaa jonottaa minuuttia kauempaa. Sen sijaan esimerkiksi eläkeläisillä riittää malttia odottaa läpi pääsyä hieman pidempään”, Matveinen summaa.\nTyöeläkemaksut 2014 TyEL-maksu on vuonna 2014 keskimäärin 23,6\neli 0,4 prosenttiyksikköä suurempi kuin tänä vuonna. Vuoden 2013 maksussa on liian korkeina kerättyihin työkyvyttömyysmaksuihin perustuva alennus, suuruudeltaan 0,4 prosenttia palkkasummasta. Vastaavaa alennusta ei vuonna 2014 anneta, joten perittävä keskimääräinen maksu on 0,8 prosenttiyksikköä suurempi kuin tänä vuonna\nKeskimääräisessä maksussa on otettu huomioon asiakashyvitykset ja muut alennukset. Asiakashyvitysten määräksi on arvioitu keskimäärin 0,4 prosenttia palkoista (sama kuin tänä vuonna). Maksun laskennassa käytettävä perustekorko laskee. Ensi vuoden alusta se on 4,50 prosenttia.\n2013 2014 Vanhuuseläke\nTyönantajan ja työntekijän maksuosuudet % palkoista\n(Asiakashyvitykset ja muut alennukset on otettu huomioon)\nAlle 53-vuotiaan työntekijän osuus\n53 vuotta täyttäneen työntekijän osuus\nTyönantajan osuus keskimäärin\nYrittäjän YEL-maksu Alle 53-vuotiaiden yrittäjien YEL-maksu\n(22,50 % vuonna 2013) työtulosta 53 vuotta täyttäneiden yrittäjien YELMaksu\n(23,85 % vuonna 2013) työtulosta\n(23,4 % palkoista vuonna 2013, kun alennus on otettu huomioon)Maksua voi alentaa vakuutuskohtainen asiakashyvitys. Tilapäisen työnantajan TyEL-maksu on 24,2 prosenttia. Tilapäinen työnantaja ei saa asiakashyvityksiä eikä maksun alennuksia. Suurilla yrityksillä omat työkyvyttömyyseläkkeet vaikuttavat maksuun. Kun yrityksen vuoden 2012 palkkasumma ylittää 1 936 500 euroa, maksuun vaikuttaa sen työkyvyttömyysriskiin perustuva maksuluokka. Vuoden 2014 maksuun vaikuttavat yrityksen omat vuosina 2011 ja 2012 myönnetyt työkyvyttömyyseläkkeet ja osatyökyvyttömyyseläkkeet. Työnantajat on jaettu 11 maksuluokkaan. Kuntoutustuet eivät vaikuta maksuluokkaan. Jos kuntoutustuen saajalle myönnetään myöhemmin työkyvyttömyyseläke, otetaan se siinä vaiheessa huomioon maksuluokkaa määrättäessä. Työnantajilla, joiden palkkasumma on välillä 1,9365– 30,984 milj. euroa, yrityksen oma maksuluokka vaikuttaa maksuun vain osittain, tätä suuremmilla yrityksillä täysimääräisesti. Maksuluokka neljä on perusluokka, johon kuuluvilla yrityksillä työkyvyttömyysmeno on keskimääräisellä tasolla. Asiakashyvitysten lisäksi suurimmilla yrityksillä maksua pienentävät myös maksutappioalennus ja hoitokustannusosan suuruusalennus.\nkun nauttii tekemisestä. Ihminen oppii helpommin, kun iloitsee asiasta. Ihminen on tuottavimmillaan, kun kokee työnsä merkitykselliseksi. Miksi sitten työnilo on niin vaikeaa saada ja mahdollistaa?\nhminen tekee paremmin,\ntyöpaikaltamme ihmisen, josta näkee jo kymmenestä metristä, että hänet on aamulla ikävästi yllättänyt kaatosade tai auringonpaiste. Joko tai, mutta joka tapauksessa sää on hänelle aina huono, kahvi kylmää ja valittaminen alkaa ennen hyvän huomenen toivotusta. Jokaisella työpaikalla on tällaisia ihmisiä, jotka vievät energiaa. Tunnistamme kaikki\nJokaisella työpaikalla on myös ihmisiä, jotka katsovat silmiin, kiittävät kohteliaasti, antavat hyvää palautetta ja ovat aina valmiita auttamaan. Heille kertyy projekteja ja kavereita, ja hommat tulevat tavalla tai toisella aina ratkaistuiksi. Tällaiset energiaa työpaikoille tuovat ihmiset saavat raskainakin hetkinä pienen hymyn ihmisten huulille.\nniin negatiivinen kuin positiivinenkin. Tämä ei tarkoita, että jokaisen pitäisi viettää päivänsä ihan airasamulineina, mutta edes osa hänen asenteestaan kantaa itseä ja muita ympärillä. Miten sitten pitää energiasta ja työnilosta kiinni, kun kaikilla tuntuu aina olevan niin paljon kiireitäkin?\nettä työyhteisön ja omat toimintatavat ovat tarkemmin suunniteltuja. Jos työaika menee tulipalojen sammuttamiseen ja tehtävien perässä juoksemiseen, on aika pysähtyä. On tärkeää määritellä suunta ja tavoitteet, ja keskittyä toimintojen ja osaamisen kehittämiseen näitä kohti. Yhtä lailla työniloon vaikuttaa, että työ, työvälineet ja toimintatavat on järjestetty niin, että aika ei mene puuhasteluun vaan tärkeimpien toimintojen tekemiseen. Kun kontrolli, prosessi ja työvälineet ovat selkeät, myös työ tuntuu järkevämmältä. Työnilo tulee pitkälti siitä, että näkee työn jäljen ja kokee tämän merkitykselliseksi. Ja ennen kaikkea saa tästä työpaikalla palautetta.\nKaikki alkaa siitä,\nOn vaikeaa pitää muista, jos ei ensin pidä itsestä.\non kuitenkin itsellä. On vaikeampi nauttia työstä, jos omat asiat eivät ole kunnossa. On vaikea pitää muista, jos ei ensin pidä itsestä. Vuosien saatossa meille kasautuu paljon velvollisuuksia, odotuksia, rutiineita ja tehtäviä, jotka täyttävät kalenterin. Oma aika jää usein viimeiseksi. Siksi olisikin tärkeää pitää kiinni omasta ajasta. Pitää itsestä, terveydestä, osaamisen kehittämisestä ja vapaa-ajasta kiinni. Silloin myös työ maistuu paremmalta. Ja on varmasti tuottavampaa.\nSuurin vaikutus työniloon\nKumpi sinä olet? Ihminen joka tuo energiaa vai vie energiaa? Päätös on pitkälti omasi, ja se alkaa arjen pienistä valinnoista tänään. aki riihilahti\nKirjoittaja on Sonera Stadiumin toimitusjohtaja ja entinen ammattilaisjalkapalloilija.\nTEHOSTA AJANKÄYTTÖÄ -\nMiten vaikuttaa työn hallinnan tunteeseen? Entä miten lisätä työn imun tunnetta ja vähentää työpäivän pirstaloituneisuutta? Millainen on minun oma ajankäyttöprofiilini? Entä miten muut ihmiset suhtautuvat aikaan?\nEsimerkiksi näihin kysymyksiin etsitään vastausta Ilmarisen järjestemässä Tehosta ajankäyttöä – vältä kiire -seminaarissa. Seminaaripäivän aikana osallistujat saavat myös työkaluja oman ajankäytön hallintaan. Seminaarin vetää verkostoasiantuntija Jari Vuorenmaa Management Institute of Finlandista. Hän auttaa asiantuntijoita ja esimiehiä kehittämään omaa ajankäyttöään ja organisaatioiden yhteistyön tehokkuutta. Jari on vetänyt reilusti yli 300 ajankäytön valmennusta kaikkiaan 26 eri maassa.\nTehosta ajankäyttöä – vältä kiire Jari Vuorenmaa Tampere\t6.3. Oulu\t10.4. Helsinki\t8.5. Helsinki\t2.10. Jyväskylä\t8.10. Turku\t23.10.\nKatso tarkemmat tiedot ja ilmoittaudu MUKAAN osoitteessa www.ilmarinen.fi /tilaisuudet\nIlmarisen asiakas- ja sidosryhmälehti 4/2013


Kävin eilen Helsingissä, tarkemmin sanoen Vallilassa. Lumipyry oli suhteellisen intensiivistä, esimerkiksi kotiinpäin lähtiessä ns. sporan edellä kulki jonkinlainen raiteidenlakaisukone; ilman kyseistä konetta raitiovaunun maavara tuskin olisi riittänyt lumessa. Käyntini syynä oli eräänlainen pikkujoulujuhla, jossa oli mielenkiintoisia vieraita ja hyvää ruokaa.\nErikoisen juhlasta teki se, etten ollut koskaan aiemmin tavannut ketään paikallaolijoista, ja ainoastaan yhden heistä olisin tunnistanut ulkonäöltä, jos tämä olisi tullut vastaan kadulla. Kyseessä oli eräänlainen blogitapaaminen, mutta tilaisuus ei ollut luonteeltaan julkinen. Kompositio toimi yllättävän hyvin, jokainen paikallaolija oli omalla tavallaan mielenkiintoinen tuttavuus.\nSain myös samalla ikäänkuin kylkiäsenä liki neljä tuntia aikaa lukea, koska menin Helsinkiin junalla tilaisuutta varten. Luin mm. O. Soininvaaran pamfletin julkisen sektorin tuottavuudesta. Teksti on mielenkiintoinen ja selväjärkinen, ja ainoa operationaalinen ehdotus, jota pidän todennäköisesti turhan tuhlailevana on ehdotus maakuntahallinnosta kansanvaalilla valittavine luottamuselimineen. Ihmisten on jo nyt vaikea kokea edes kunnallistason politiikkaa omakseen. Sinänsä ehdotus terveydenhuollosta maakuntatason asiana on järkevä ihan jo populaatiopohjasyistä, mutta vaalien järjestäminen etupäässä terveydenhuollon järjestelyistä päättämäiseen kuulostaa vähän yliampuvalta. Toisaalta, terveydenhuolto on ainakin itselleni jonkinlainen kunnallispolitiikan, sanoisinko kipupiste.\nTiedän, että eilisen tapaamisen osallistujista ainakin osa lukee tätä blogia joskus. Kiitokset teille kaikille hyvästä seurasta, reissu oli mielestäni kannattava. Ja ruoka oli loistavaa.\nLähettänyt Tiedemies klo 7.27\nTunnisteet: "Rockin' in the Free World", haircut, politiikka, yhteiskunta koostuu ihmisistä\nYleensä ratikka puskee kyllä lumen läpi, karja-auraa on suunniteltu lähinnä autoja varten. Muuten yhdyn edelliseen.\n21. joulukuuta 2009 klo 22.00\nOlin ehkä epäselvä; Ratikan edessä kulki erillinen kiskoilla kulkeva ajoneuvo, joka harjasi rataa. Ratikka tuli 50-100 metriä sen perässä.\n22. joulukuuta 2009 klo 7.23\nRatikat tosiaan selviävät aika hyvin lumesta: niissä (ainakin vanhoissa) on sellainen pieni laskettava puskuri joka siivoaa irtolumen pois pohjaa raapimasta. Ja kiskoilta ratikka poistaa lumen ilmeisesti ihan painollaan.\nPahimmatkaan myräkät eivät ole tehneet ratikkaliikenteestä tavallista epäsäännöllisempää (toisin kuin bussien ja junien kohdalla), joskin nuo kyllä ovat tavallisestikin liian epäsäännöllisiä.\nVaaleilla valittavan maakuntahallinnon osalta: ainakin Helsingin seudulla tuo vastaisi ihan oikeaan tarpeeseen, kun tarvitaan toimivaa ylikunnallista hallintoa. Kuntien yhteistyöelimissä (sairaanhoitopiirit, nykyiset maakunnat ym) näkyy kuinka poliitikot kokevat siellä edustavansa omaa kuntaansa eivätkä pyri ajamaan koko alueen etua. Esimerkiksi HUSsissa tämä näkyy jatkuvasti. Jos poliittiset päättäjät olisi valittu suoralla kansanvaalilla, heillä olisi intensiivi ajatella koko alueen (potentiaalisten) äänetsäjiensä etua eikä vain yhden kunnan.\nVoi tietysti olla, että tätä ongelmaa ei ole samassa laajudessa muualla kuin Helsingin seudulla. Oikea ratkaisu saattaisikin olla erillinen metropolihallinto eikä maakuntahallinto yleisesti.


Suomi 24 -sokkotreffeistä tuttu äänimerkkiominaisuus sekä Facebookista tuttu välilehden otsikkorivin välkkyminen Nainen, kirjaudu sisään ja odota kunnes. Nainen, 46 vuotta, Sinkku, Kymenlaakso. Etsin itseäni nuorempaa, hyvätapaista miestä kaikilla herkuilla, joka haluaa aikuisen naisen seuraa. Heitä viestillä, siitä se lähtee. Kun te vanhemmat naiset vuotiaat etsitte baarista tai jostain nuorempaa miestä niin minkälaista te etsitte?Minkälaiset kriteerit teillä on että mi.\n: Nainen etsii nuorempaa miestä suomi keskustelu kuhmo\nPÄIVÄKAHVIT HELSINKI CUM BUCKET 555\nMATKASEURAA VAILLA HULLUN LEHMÄN ESSO Muista minut Suomi deitti tarjoustalo porvoo salasana? Hyvä seksi on myös elämän mauste, ja sitä ei vanhoilta ukoilta saa. Viesti ei liity aiheeseen, tai ei ole suomea tai ruotsia. Miten tuossa kirjoituksessasi näkyy mainitsemasi akateemisuus. Käyttöajan pituuden päätät aina itse valitsemalla sopivimman tarjotuista vaihtoehdoista. Oikeinko vähä-älyisiä nämä naiset ja nämä miehetkään eivät enää ole täysin järjissään eikä muille kelpaa, kun saattavat tykätä näistä naisista ihan tosissaan.\nHAPPY ENDING MASSAGE HELSINKI POSTIMYYNTIVAIMO 128\nDigiviihde kristillinen deittipalvelu Viola escort tekopillu\nNainen etsii nuorempaa miestä suomi keskustelu kuhmo 268\nNainen etsii nuorempaa miestä suomi keskustelu kuhmo -\nTykkään x 1 List. Tuskin naiset etsii alaikäistä nuorta itselleen.\nCasual Dating Ylivieska - by nainen etsii nuorempaa miestä suomi keskustelu kuhmo\n0 thoughts on “Nainen etsii nuorempaa miestä suomi keskustelu kuhmo”\nEtsi seksi oma vagina\nMitäs nyt seksiseuraa turussa


Versio 12. elokuuta 2016 kello 23.54\n323 merkkiä lisätty , 4 vuotta sitten\ntarkensin/parantelin tunnettujen biisien listaa, perustuu nyt enemmän youtube-viewseihin. Lisäsin myös triviaa koskien Diggoo-kappaletta, koska biisin suosio on erityisesti johtunut some-ilmiöstä ja diggoo-videoista\nVersio 27. heinäkuuta 2016 kello 16.11 (muokkaa)\nGeijeiz (keskustelu | muokkaukset)\np (Lisätty tietoa uudesta albumista ja uran alkuajoista.)\nVersio 12. elokuuta 2016 kello 23.54 (muokkaa) (kumoa)\np (tarkensin/parantelin tunnettujen biisien listaa, perustuu nyt enemmän youtube-viewseihin. Lisäsin myös triviaa koskien Diggoo-kappaletta, koska biisin suosio on erityisesti johtunut some-ilmiöstä ja diggoo-videoista)\nMerkkaukset: Visuaalinen muokkaus seulottavat epäilyttävä linkki\nLaviksen tunnetuimpia kappaleita ovat mm. "VesinorsunTexas päiväSex Ranger", "KallionKullikellot", spuge"Mis IImun koirat on?", "KaasupääVesinorsun IIpäivä", "MeitsiKallion onspuge räppäriII", "Alla Vaahterapuun (horo hymni)", "Mis mun koirat on?", "Pettynyt", "Masse majava" "Hitler", "Laturday", "Jeesus" ja "Diggoo". Erityisesti kappale Diggoo-kappale (ja erilaiset videot, joissa kappaletta on käytetty) on saanut runsaasti huomiota sosiaalisessa mediassa. Tähän on ollut suurena vaikuttimena Laviksen itse julkaisema video (https://www.youtube.com/watch?v=KftO3VKoo-w), jossa hän humoristisesti esittelee biisin ja laulaa kertosäettä.\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/wiki/Toiminnot:MobileDiff/15883202”


2h,k,sauna,parveke , Soukankuja 4, Soukka, Espoo - Kiinteistömaailma\n2h,k,sauna,parveke , 62,5 m², Soukka, Espoo\n62,5 m², KT, 2h, k, sauna, parveke Vuokra: 895,00 €/kk\nHissi on. Heti vapaa 2. kerroksen saunallinen kaksio. Ikäraja vuokralaiselle 55 vuotta. Hyvät asukastilat, yhtiön saunaosastossa mm. uima-allas. Rv. 1990. Vuokra sisältää Helsingin Diakonissalaitoksen Hoiva Oy:n Soukankujalla kerran kuussa järjestämän senioriryhmätoiminnan sekä terveydenhoitajan vastaanoton niin ikään kerran kuussa. Erikseen tilattavista palveluista saa lisätietoa Hoivan nettisivuilta: https//www.hoiva.fi Päivittäispalvelut Soukan ostoskeskuksesta kävelyetäisyydeltä. Ota yhteyttä puh. (09) 5259600, niin mennään katsomaan tätä asuntoa\n57,5 m², KT, 2h, k, kph ja parveke\nMyötätuulenmäki 3, Saunalahti, Espoo\n53 m², KT, 2h, kk, kph, s, terassi\nVuokra 898,00 €/kk\nHarakantie 4, Leppävaara, Espoo\n41,5 m², KT, 2h, kk, vh, kph, s, las.p\nSauna, kylpyhuone, wc, suihku, allas, peili, pesukoneliitäntä\nKT, 2h, kk, kph, s, terassi


Kuvien poistaminen tai poistettujen kuvien palauttaminen Macin Kuvat-ohjelmassa - Apple-tuki\nKuvien poistaminen tai poistettujen kuvien palauttaminen Macin Kuvat-ohjelmassa\nKun poistat kuvia ja videoita kirjastostasi, ne laitetaan Äskettäin poistetut -albumiin, jossa ne säilytetään näytetyn määrän päiviä, jonka jälkeen ne poistetaan lopullisesti. Voit palauttaa kohteet ennen kuin tämä aika kuluu umpeen. Jos iCloud-kuvat on päällä, voit palauttaa kuvia ja videoita iCloudista 30 päivän ajan, jonka jälkeen ne poistetaan iCloudista ja Macilta. Jos et käytä iCloud-kuvia, poistetut kuvat poistetaan vain Macistasi. Voit poistaa kuvia myös käsin Äskettäin poistetut -albumista, jotta ne poistetaan heti tietokoneestasi ja iCloudista.\nVinkki: Jos poistat kuvia tallennustilan vapauttamiseksi, muista, että sinun täytyy poistaa ne myös Äskettäin poistetut -albumista, jolloin ne poistetaan tietokoneestasi.\nValitse Macin Kuvat-ohjelmassa kuvat, jotka haluat poistaa.\nPoista kuvia hetkestä: Paina poistonäppäintä ja klikkaa Poista. Valitut kuvat poistetaan kirjastostasi ja sijoitetaan Äskettäin poistetut -albumiin.\nPoista kuvia albumista, mutta ei kirjastosta: Paina Poista. Valitut kuvat poistetaan vain albumista ja ne jäävät kirjastoosi.\nPoista kuvia Älykkäästä albumista (esimerkiksi Uusimmat-, Suosikit- tai Videot-albumista): Paina komento-poistonäppäin. Valitut kuvat poistetaan kirjastostasi ja sijoitetaan Äskettäin poistetut -albumiin.\nPoista kuvia ja poista ne pysyvästi Äskettäin poistetut -albumista: Paina komento-poistonäppäin ja avaa sitten Äskettäin poistetut -albumi. Valitse lopullisesti poistettavat kohteet, klikkaa Poista ja klikkaa OK.\nVoit katsella äskettäin poistettuja kohteita ja palauttaa ne Kuvat-kirjastoosi.\nKlikkaa Macin Kuvat-ohjelmassa sivupalkissa Albumien alla Äskettäin poistetut.\nJos varmuuskopioit tietokonetta Time Machinella, voit ehkä palauttaa kohteita sen jälkeen, kun ne on poistettu pysyvästi Macista tai iCloudista. Katso Kuvat-kirjaston palauttaminen Time Machinesta.\nKatso myösKuvien selaaminen ja katseleminen Macin Kuvat-ohjelmassaKuvat-asetusten muuttaminen Macin Kuvat-ohjelmassaKuvien valitseminen ja valintojen poistaminen Macin Kuvat-ohjelmassa


Sisältäen arvonlisäveron hyötyajoneuvoissa 1074158\nSisältäen arvonlisäveron hyötyajoneuvoissa Sis. alv 7916 EUR, Metalliväri Hopea Moondust Silver, Ford Radio/CD-soitin, Ford SYNC sis. (englanninkielinen) Bluetooth, 4 monitoiminäyttö, AUX/USB, Kuormatilan suojasarja (Tavaratilan seinäverhoilu (seinäpaneelit verhoiltu) HDF-puukuitulevyä), Kaukosäädin polttoainekäyttöiseen lisälämmittimeen, Tavaratilan LED-valot, Lämmitettävät takalasit, Näkyvyyspaketti: Sähkötoimisesti taitettavat sivupeilit, sadetunnistin ja ajovaloautomatiikka, Sivuliukuovi - oikean puolen sivuliukuovi ikkunalla, Vetokoukku, Parkkitutka, Ilmastointi, ESP-ajovakauden hallintajärjestelmä, Ajotietokone, Auto Start-Stop -järjestelmä, Jakopää ketjulla, Lämmitettävä tuulilasi, Sähköikkunat, Sähkökäyttöiset ja lämmitettävät peilit, Kauko-ohjattava keskuslukitus, 2 kauko-ohjainavainta, 1+2 etuistuinten kanssa läpilastausluukku väliseinässä, Ford MyConnection Radio Bluetooth Handsfree -toiminnolla (englanninkielinen) ja USB -liitännällä, säätimet ohjauspyörässä, Etusumuvalot, Jakopää Hihnalla / Hihnan vaihtoväli 240 000km / 10v, Automaattivaihteisto, Täyden ALV:n auto heti ajoon!, TAKUU Voimassa 19.4.2022 / 150 000km asti, Ville Hakala 040 1778 968, Tutustu tähän sekä yli 2500 muuhun ajoneuvoon osoitteessa https://www.rinta-jouppi.com\nRekisterinumero: RST-677, Valmistenumero: WF0YXXTTGYHJ63640, Omapaino kg: 0, Kokonaismassa Kg: 3140, Huippunopeus: 0 km/h, Kiihtyvyys 0-100 km/h desimaalilukuna: 0, Tavaratilan tilavuus litroina min: 6830, Istumapaikkoja yhteensä: 0, Täyden ALV:n automaatti Transit Custom, heti ajoon! - Sis. alv 7916 EUR


Tekstitykset "Seinfeld" The Puffy Shirt - tekstitykset suomi 1CD srt (fin)\nSeinfeld tekstitykset Suomi S05E02\n"Seinfeld" The Puffy Shirt S05E02 Suomi tekstitykset (1993) 1CD srt\nSeinfeld.S05E02.The.Glasses.DVDRip.x264-DiGG.srt (26204tavua) näytä esikatselu\nSeinfeld Season 05 Episode 02 - The Glasses.mkv | 243979467 | Elokuvien tiedostonimet\nS5E02 - The Glasses.avi | 230316032 | Elokuvien tiedostonimet\n067 - The Glasses - [DVD].avi | 182689792 | Elokuvien tiedostonimet\nSeinfeld.S05E02.The.Glasses.DVDRip.x264-DiGG 25.000 FPS\nAnonymous @ 06.05.2009 . 374x ( 15.09.2017 ) . Lisää suosikkeihin . Ilmoita virheellisestä tekstityksestä\nElokuvan tiedot Elokuvan arvostelu:9.0 / 10 (1544)


Etusivu / Lapin ammattikorkeakoulu - Lapin AMK / Esittely / Ajankohtaista / Uutisarkisto / Digitiimi kannustaa yhteisölliseen etätyöhön\nDigitiimi-hanke haastaa 10 webinaarin ja vertaisoppimisen klinikoiden voimin lappilaisia rakentamaan yhteisöllisyyttä ja vuorovaikutusta digitaalisissa työympäristöissä.\nDigitiimi – yhteisöllisyyttä etätyöhön on Lapin ammattikorkeakoulun hanke, jonka tavoitteena on kasvattaa lappilaisten yritysten osaamista yhteisöllisyyden ja vuorovaikutuksen rakentamiseen digitaalisissa ympäristöissä toimittaessa. Hankkeen kohderyhmää ovat lappilaiset yrittäjät, yritykset ja niiden työntekijät – kaikki, jotka joskus tekevät töitä etänä, verkossa ja digitaalisesti.\nHankkeen toiminnan ydin on 10-osainen webinaarisarja ja siihen kytkeytyvät vertaisoppimisen klinikat. Webinaarien puhujina ja alustajina toimivat suomalaiset työelämän, digiosaamisen, etätyön ja työhyvinvoinnin asiantuntijat. Vertaisoppimisen klinikat ovat vuorovaikutteisia verkko- ja livetilaisuuksia, joissa ääneen pääsevät yrittäjät ja muut hankkeen osallistujat omien tarinoidensa kautta. Klinikoilla keskustellaan, verkostoidutaan ja opitaan toisiltamme.\nEnsimmäinen webinaari ja klinikka järjestetään toukokuun lopussa teemalla Aivot etätyössä ja asiantuntijana on paikalla aivotutkija Minna Huotilainen.\nMitä etätyö, digityö ja verkossa toimiminen vaativat meiltä ja meidän aivoilta?\nMiten huolehdimme omasta jaksamisesta paremmin työn siirtyessä yhä enemmän verkkoon?\nMaanantaina 30.5. pidettävä webinaari on kuunteluwebinaari, jota ei ole tarpeen katsoa ruudulta paikallaan istuen. Kannustamme lähtemään lenkille, ulkoilemaan tai muutoin liikkumaan. Liikunta ja fyysinen aktiivisuus edistää oppimista ja on hyväksi aivoille - tästä kuullaan lisää myös webinaarissa.\nKlinikalla tiistaina 31.5. keskustellaan webinaarin teemoista ja kiteytetään yhdessä tärkeimmät opit ja kopit. Ota esille muistiinpanosi, nappaa viereen kahvikuppi ja tule klinikalle verkostoitumaan ja vaihtamaan ajatuksia aivot etätyössä -teemasta. Ilmoittaudu mukaan!\nWebinaareissa ja klinikoilla käsitellyistä aiheista tuotetaan myös teema-artikkelit hankkeen verkkosivuille. Niihin tiivistetään asiantuntijavieraiden puheenvuorojen keskeiset sisällöt ja ne myös tarjoavat lähteitä ja lukuvinkkejä aiheen syvempään opiskeluun webinaarien ja hankkeen jälkeen.\nToiveita ja ehdotuksia Digitiimi-hankkeen webinaarien teemoista, asiantuntijavieraista, yritystarinoista ja yhteistyökumppaneista otetaan mielellään vastaan. Hankkeen projektipäällikkönä toimii TKI-asiantuntija Marjo Jussila ja toteuttajina Lapin AMKin asiantuntijatiimi: Arno Heikkala, Katja Kankaanpää, Nelly Korteniemi ja Anne Puro. (etunimi.sukunimi@lapinamk.fi).\nHankkeen on rahoittanut Pohjois-Pohjanmaan ELY-keskus ja sille on myönnetty Euroopan sosiaalirahaston (ESR) rahoitusta 99 552 €. Hanke toteutetaan aikavälillä 1.1.2022 - 30.6.2023.


Puumala Saimaa Pöllänniemi Kortteli 2 Tontti 2 | UPM Bonvesta\nPuumala Saimaa Pöllänniemi Kortteli 2 Tontti 2\nRantatontti Puumalan palveluiden tuntumasta!\nKohteella on myynnissä koilliseen/itään avautuva rantatontti Puumalasta, Saimaan rannalta. Tontti on maastoltaan loivarinteinen, melko tasainen. Puustoltaan tontti on pääsääntöisesti tukkikuusikkoa, rannan tuntumassa on jonkin verran lehtipuita ja aivan tontin takarajalla on myös hieman harvempaa männikköä. Rakennuspaikalta avautuu avarat maisemat Saimaalle. Ranta on kovapohjainen, tontin edustalla on selvästi pidempi kaistale matalaa rantaa kuin alueen muiden kohteiden edustalla. Tästä tontista saa vertaansa vailla olevan vapaa-ajan viettopaikan, aivan Puumalan kylän läheisyydestä, unohtamatta kaunista ja puhdasta Saimaata! Näissä maisemissa ja tunnelmissa on helppo rauhoittua viettämään vapaa-aikaa.\nTontilta on matkaa Puumalaan palveluiden äärelle autoillen ainoastaan 11 km, veneellä matka on lyhyempi, noin 9 km. Mikkeliin matkaa kertyy noin 80 km:ä ja Imatralle noin 64 km:ä. Kohteelle on tie tontin takarajalle.\nPuumalasta löytyy hyvät peruspalvelut ravintoloineen ja kauppoineen. Saimaa tarjoaa mitä parhaimmat mahdollisuudet veneilyyn, kalastukseen, retkeilyyn ja muihin vesiharrastuksiin. Lisäksi kohteen ympäristön laajat metsäalueet tarjoavat hyvät mahdollisuudet marjastukseen ja sienestykseen.\nPuumala on tunnettu hyvä maineisena kesäkuntana ja aktiivisena tapahtumiensa ja miellyttävän ilmapiirinsä vuoksi. Unohtamatta Etelä-Savon muuta laajaa kulttuuritarjontaa. Hyväkuntoisille on tarjolla saariston alueella myös pyöräilyreitti, Puumalan saaristoreitti, jota pyöräillessä pääsee myös lepuuttamaan jalkojaan ja nauttimaan henkeäsalpaavista maisemista saaristolautan kyydissä.\nTontti myydään maastoon merkattuna määräalana. Lisätietoja tästä ja muista UPM Bonvestan tonteista saat kohdetta myyvältä kiinteistönvälittäjältä, jonka yhteystiedot löytyy tämän sivun alareunasta.\n2 2 Rantatontti 5150 44000 - Tontti myydään maastoon merkittynä määräalana.\nRA-7, Loma-asuntoalue Puumala Itäosien yleiskaavan muutos Vierelä 623-415-0002-0115 Etelä-Savo Puumala Saimaa Koillinen\nPaikka Etäisyys Palvelut Puumala 11 km Peruspalvelut, venesatama palveluineen Mikkeli 80 km Hyvät palvelut, kauppakeskuksia ja harrastusmahdollisuuksia Imatra 64 km Hyvät palvelut\nPuumalan kunta: http://www.puumala.fi/\nSulkavan soudut: http://www.suursoudut.fi/fi/etusivu/\nSavonlinnan oopperajuhlat: http://operafestival.fi/fi\nSaimaa geopark: https://www.saimaageopark.fi/kohteet/syrjasalmi-rock-painting/\nPuumalan aktiviteetit: http://www.puumala.fi/kuntalaisille/aktiviteetit-kunta\nKalastus Puumalassa: http://www.puumalankalastusalue.net/\nRetkipaikka Puumala: https://retkipaikka.fi/?s=Puumala


ERIKOISTARJOUS! - Joka kokin herkkusirkka kotisirkka | muurahaiskauppa\nERIKOISTARJOUS! - Joka kokin herkkusirkka kotisirkka\nHyönteiskokin Herkkusirkka on saanut maistatuksissa poikkeuksetta positiivisesti yllättyneen ja ilahtuneen vastaanoton. Tilaa 20 gramman maistiaisemme (3,5 euroa + 3,2 euron postimaksu) ja ilahdu sinäkin!\nRAJOITETTU ERÄ! Normaalisti emme myy nettikaupassa kuluttajille suurkeittiöpakkauksia, joten osta pois ennen kuin muut vievät! Kyseessä on viime kesän festareiden ruoanlaittoa varten ostetut ja siellä festarivieraille myös sellaisenaan maistatetut ja festarivieraiden herkullisiksi toteamat kotisirkat, joita on liian vähän kannattavaan pikkupusseihin pakkaamiseen. Siksi myymme loput tuotteet pois edullisissa jättipusseissa.


Muu merkki Falcon, Peugeot 2019 - Matkailuauto - Nettikaravaani\nNettikaravaani.com  Muu merkki  Muu merkki Falcon  Myynti-ilmoitus\nMuu merkki Falcon, Peugeot\nVm./Rek. vuosi 2019 (käyt.ott. 1-1990)\nMuu merkki Falcon\nHarvoin tarjolla tällainen tehdastekoinen. alavuudella tehty 22kpl. Luovutaan ajan puutteen vuoksi.\nKatso myytävänä olevat Muu merkki Falcon vaihtokaravaanit »\nNettikaravaani ID 1521405


Tarinoiden taikaa: Sininen linna\nJollei eräänä toukokuun aamuna olisi satanut, olisi Valancy Stirlingin koko elämä ollut aivan toisenlainen. Hän olisi mennyt sukulaistensa kanssa täti Wellingtonin kihlajaiskekkereihin, ja tohtori Trent olisi mennyt Montrealiin. Mutta silloin satoi, ja nyt saatte kuulla, mitä hänelle sen johdosta tapahtui. (Aloituskappale s. 5)\nValancy Stirlingin elämä muuttuu tuona sateisena päivänä, kun hän saa kuulla, että hänellä on enintään vuosi elinaikaa. Siihen saakka niin sävyisä ja tottelevainen tytär muuttuu ja alkaa tehdä asioita oman päänsä mukaan, onnellisuutta tavoitellen. Hän sanoo vastaan äidilleen ja muille häntä kiusaaville sukulaisilleen ja vähät välittää tuon ajan sopivaisuussäännöistä.\nIrtiotto suvusta auttaa Valancya löytämään itsensä, mutta hän löytää samalla paljon muutakin: rakkauden, ystäviä ja sinisen linnan, johon hän mielikuvituksessaan on aina paennut. L. M. Montgomeryn Sininen linna on romaani itsenäistymisestä ja itsensä löytämisestä, rakkaudesta ja onnellisuudesta mutta myös kodista. Onko koti aina sukulaisten luona vai voiko se olla jossakin muualla? Onko se paikka vai mielentila? Mikä tekee kodista kodin?\nUppouduin Siniseen linnaan niin, etten olisi malttanut laskea sitä kädestäni. Jokin siinä viehätti erityisen paljon. Pidän tavattomasti Montgomeryn kerronnasta, kielestä ja ajankuvasta. Silti ehkä eniten miellytti kirjan tunnelma. Parhaimpia hetkiä romaani tarjoaa erilaisten sukutapaamisten muodossa, mutta myös Valancyn ajatusten sekä luonnon ja ympäristön kuvailu on taidokasta.\nSininen linna on ihana! Aion ehdottomasti hankkia sen omaan hyllyyni Anna-kirjojen viereen. En tosin tällä kannella...\nPika-arvioiden sarja jatkuu, joten käy kurkkaamassa mitä ovat Sinisestä linnasta kirjoittaneet esimerkiksi marjis, Liisa, Satu ja Sonja.\nMontgomery, L. M.: Sininen linna (Karisto 1987 )\nEnglanninkielinen alkuteos: The Blue Castle (1926)\nSuomentanut A. J. Salonen\nLähettänyt Mia klo 10.50\nTunnisteet: 1987, Karisto, Montgomery L. M., TBR100, ulkomainen kaunokirjallisuus\nLuru 6. syyskuuta 2012 klo 17.25\nSininen linna on ihana kirja, mutta olen samaa mieltä tuosta kannesta! Yyh.\nTintti 7. syyskuuta 2012 klo 10.08\nYyh on suht hyvä huudahdus tätä kantta kuvaamaan :D\nMaria/Sinisen linnan kirjasto 6. syyskuuta 2012 klo 20.04\nIhanaa, että pidit tästä iki-suosikistani. Olet oikeassa, kirjassa on pitkälti kyse kodin löytämisestä.\nTuo kansi on minustakin kamala. Itselläni on onneksi se punakantinen, kaunis. Sitä uskoisin löytyvän, sillä Karisto otti muutama vuosi sitten siitä näköispainoksen.\nTintti 7. syyskuuta 2012 klo 10.10\nEi kai tästä voi olla pitämättä! <3\nToivon todella, että löydän tämän jostakin kivemmalla kannella varustettuna!\nAnki 6. syyskuuta 2012 klo 22.14\nSininen linna on huippukirja! Minä taas pidän tuosta kannesta. Valancyhan ei ole kaunis kirjan mukaan - tosin tullessaan omaksi itsekseen ja onnelliseksi hän saa kaunistavan hehkun kasvoillaan. Silti pidän tuosta kannen erikoisesta naisesta, se kuvaa minusta Valancya hyvin.\nTintti 7. syyskuuta 2012 klo 10.13\nHauska, että kannestakin ollaan montaa mieltä:) Hyvä perustelu sinulla myös. Minun mielestäni tuo kansi näyttää enemmän joltain Harlekiini-kirjan kannelta.. Tai joltain muun B-luokan rakkausromaanin. Toisaalta se näyttää hyvin 80-lukulaiselta, ja silloinhan tämä painos onkin ilmestynyt. Hyvin kuvaa aikaansa siis.\nSatu 7. syyskuuta 2012 klo 9.30\nHih, näyttääpä tosiaan siinä mun kappaleessani olevan nätimpi kansi... :) Ihanaa että tykkäsit noin paljon!\nEikö tosiaan? Ja ei kai tästä voi olla pitämättä. Ihana kirja!\nAnonyymi 14. kesäkuuta 2013 klo 14.12\nTörmäsin tähän blogiin aivan sattumalta, ja luin kun kirja on suosikkejani. Sain itse sen 60-luvulla joululahjaksi siskoltani, punaisin kangaskansin. Mutta eikö ole kivaa, kun kirjoissa on erilaisia kansia? Yksi hupi ulkomaanmatkoilla on käydä kirjakaupoissa katsomassa, minkä näköisiä tutut kirjat missäkin ovat. (Pitkä pyh niille kirjailijoille, jotka tahtovat kirjansa näyttävän samalta kaikkialla idän ja lännen välillä!)\nTintti 14. kesäkuuta 2013 klo 16.17\nHei, Maari! Kiva kun löysit tänne ja kommentoit.\nMinäkin pidän toki erilaisista kansista ja vertailen niitä mielelläni. Nämä kyseiset kannet kuitenkin ovat mielestäni todella kamalat, koska ne eivät sovi kirjaan ja sen henkeen ollenkaan - kaikella kunnioituksella niiden tekijää kohtaan. :) Punaiset kangaskannet esimerkiksi sopivat varmasti tähän kirjaan todella hyvin.\nJukka-Pekka 3. maaliskuuta 2017 klo 22.48\nSininen linna on ihana kirja. Olen lukenut monta kertaa yksi lemppareistani.


Mirkutin: Kesälätsä Neponen\nLähettänyt Mirkku klo 3.32\nAnonyymi 7. kesäkuuta 2012 klo 3.03\ntoi on kyl niin kaikista paras ja ihku toi nuken bösäri. tulos ilmeisesti myös meidän isolle vauvalle.....\nMirkku 7. kesäkuuta 2012 klo 3.18\n:D millään malta odottaa, että nuken lätsä pääsee oikealle omistajalleen ja saada kuva siitä! Minkäs moinen teidän isolle vauvalle olikaan tulossa?\ntahtois poitsu, siis äiti, ruskeeta tai vihreetä mösää ja olishan se kiva jos kangas kertois[siis kuvio],että olemme täältä rajan toiselta puolelta missä lehmän lanta haisoo... kerkeiskö vielä tilaus sillain, että saatais lakkia reissuun 9yön päähän?\nMirkku 7. kesäkuuta 2012 klo 4.42\nHei, laitahan spostia mirkutininfo@gmail.com! Varmasti ehtis reissuun mukaan :)


Hamilton joutuu jännittämään tiistaihin | Formulat | Iltalehti.fi\nHamilton joutuu jännittämään tiistaihin\nMaanantai 22.9.2008 klo 20.28\nFormula 1 -kuljettaja Lewis Hamilton joutuu jännittämään vetoomustuomioistuimen päätöstä ainakin tiistaihin. McLarenin brittikuljettaja oli maanantaina kuultavana F1:n Belgian gp-kilpailun tapahtumista.\nTästä lähti poru: Lewis Hamilton (oik.) taistelee Kimi Räikkösen kanssa. (RYAN PIERSE/GETTY IMAGES)\nHamilton oikaisi sadekelillä Span radalla hidastusmutkassa ja ohitti sen jälkeen Kimi Räikkösen mutkan jälkeisellä suoralla. Rangaistukseksi napsahtanut 25 sekunnin aikasakko vei Hamiltonilta kisan voiton ja pudotti hänet kolmanneksi.\nHamilton hakee Pariisissa muutosta tuomariston päätökseen. Ennen neljää viimeistä gp-kisaa hän johtaa MM-sarjassa toisena olevaa Ferrarin Felipe Massaa pisteellä.\nKansainvälinen autoliitto FIA julkistanee vetoomustuomioistuimensa päätöksen tiistaina.\n- Uskon, että FIA ottaa huomioon esittämämme tosiasiat, McLarenin toimitusjohtaja Martin Whitmarsh sanoi.


Katri Kulmunin ihastuttava brittienglanti loksautti leuat somessa – kysyimme kielentutkijoilta, olisiko hän ylä- vai alaluokkainen britti - Nyt.fi | HS.fi\nKatri Kulmuni kuvattuna Brysselissä 20. tammikuuta. (KUVA: John Thys / AFP)\nKatri Kulmunin ihastuttava brittienglanti loksautti leuat somessa – kysyimme kielentutkijoilta, olisiko hän ylä- vai alaluokkainen britti\nKatri Kulmunin ihastuttava brittienglanti loksautti leuat somessa – kysyimme kielentutkijoilta, olisiko hän yl\nJulkaistu: 23.1. 9:33 , Päivitetty: 23.1. 16:02\nKun suomalainen poliitikko takavuosina avasi sanaisen arkkunsa ulkomailla, lopputulos saattoi olla lähinnä vaivaannuttava. Valtiovarainministeri ja keskustan puheenjohtaja Katri Kulmunihttps://www.hs.fi/haku/?query=katri+kulmuni todisti jälleen, ettei häpeään ole enää syytä.\nTwitter-yleisön huomio ei kiinnittynyt niinkään asiasisältöön vaan tapaan, jolla Kulmuni asiansa esitti: valtiovarainministerihän puhuu fantastista brittienglantia!\nKulmunin aksentti herätti ihastusta sosiaalisessa mediassa. Joku vitsaili, ettei tämä ole kunnollista suomalaisen puhumaa englantia, vaan todellinen suomalainen puhuu kuin Mika Häkkinenhttps://www.hs.fi/haku/?query=mika+hakkinen. Rallienglantia kiiteltiin poissaolostaan.\nTämä ei ole ensimmäinen kerta, kun Kulmunin kielitaitoon kiinnitetään huomiota.\nKeskustalaisten oma Suomenmaa-lehti hehkutti Kulmunin englantia syyskuussa julkaisemassaan artikkelissa.https://www.suomenmaa.fi/uutiset/kulmunin-englannin-kieli-keraa-kiitoksia-tama-suosikkisarja-on-keskustajohtajan-kehutun-kielitaidon-salaisuus-6.3.541514.188c915f91\nJyväskylän yliopiston englannin kielen professori Anne Pitkänen-Huhta https://www.hs.fi/haku/?query=anne+pitkanen-huhtaarvioi tuolloin Suomenmaalle, että Kulmunin aksenttia on vaikea omaksua pelkässä kouluopetuksessa. Professorin mukaan kuulostaakin siltä, että Kulmuni olisi viettänyt pidempiä aikoja englanninkielisessä maissa.\nKulmuni itse paljasti Twitterissä, mistä sujuva englannin kielen taito juontuu.\n”Myönnettäköön, lapsena tuli katsottua aika usein Emmerdalea”, Kulmuni kirjoitti Twitterissä syyskuussa.\nSe, millä aksentilla ihminen puhuu, paljastaa paljon hänen yhteiskuntaluokastaan ja sosioekonomisesta asemastaan brittiläisessä yhteiskunnassa. Mitä Katri Kulmunista voidaan päätellä hänen puheenpartensa perusteella, mikäli hän sattuisi olemaan britti?\nHelsingin yliopiston englantilaisen filologian professori Terttu Nevalainenhttps://www.hs.fi/haku/?query=terttu+nevalainen sanoo, että vaikka Kulmuni kielitaitonsa perusteella kuulostaa sivistyneeltä ja koulutetulta, ei häntä voi paikantaa mihinkään luokkataustaan tai maantieteelliseen sijaintiin.\n”Kulmuni puhuu sellaista englantia, jonka miellämme standardiksi brittienglanniksi”, Nevalainen sanoo.\nHän kertoo lähettäneensä videon myös kahdelle brittiläiselle kollegalleen saavuttaakseen ”konsensusajattelua”. Kaikki kolme ovat sitä mieltä, että Kulmuni puhuu erittäin sujuvasti, lähes yhtä hyvin kuin syntyperäiset.\nTosin suomalaisuus paistaa joissain kohdissa läpi, ja lisäksi Kulmuni liioittelee videolla tiettyjen sanojen ääntämistä. Nämä eivät kuitenkaan Nevalaisen mielestä ole merkittäviä ongelmia – päinvastoin.\nEi-äidinkieliset piirteet pehmentävät puhetta ja laskevat kuulijan odotuksia. Nevalaisen mukaan on hyvä asia, että kuulija on anteeksiantavampi.\n”Mutta jos ei tietäisi, että Kulmuni on suomalainen, näihin asioihin tuskin kiinnittäisi huomiota.”\nEi ole epäilystäkään siitä, että Kulmunilla on hyvä kielikorva, Nevalainen sanoo. Hänen lienee siis helppo omaksua uusia piirteitä puheeseensa.\n”Minusta olisi hauska kuulla, puhuuko hän myös jenkkiä. Luulen, että hän kyllä omaksuisi sen tuolla herkkyydellä nopeasti.”\nKielitieteilijä kertoo olevansa hyvillään siitä, että suomalaisten poliitikkojen kielitaitoa kiitellään maailmalla. Nevalaisen mukaan millenniaalit ovat tässäkin asiassa edeltäjiään edellä.\nKaukana on Ahti Karjalainenhttps://www.hs.fi/haku/?query=ahti+karjalainen ja niin kutsuttu tankeroenglanti, mutta Nevalainen muistuttaa, että vaikka tuohon aikaan olisikin ollut kielipäätä, ei kouluttautuminen usein ollut mahdollista.\nNevalaisen mukaan pääasia onkin aina se, että viesti menee perille.


Resurssitehokas tuotanto on kestävää ja ympäristöystävällistä | Valio\nResurssitehokas tuotanto on kestävää ja ympäristöystävällistä\nKestävästä ruoan tuotannosta puhuttaessa huomio painottuu entistä enemmän tehokkaaseen resurssien käyttöön pelkkien ympäristöpäästöjen sijasta. Tuottavuuden parantaminen on samalla resurssitehokkuuden parantamista ja ympäristövaikutusten vähentämistä. Yksinkertaisesti: järkevää taloudellista toimintaa!\nRuoan tuottaminen vaatii aina luonnon resursseja. Tarvitaan peltoa, vettä, ravinteita ja energiaa sekä koneita, laitteita ja rakennuksia. Rehukasvien satoon sitoutuva energia tulee auringon säteilystä. Tuotannossa ja jalostuksessa tarvitaan polttoaineita ja eri tavoin tuotettua lämpö- ja sähköenergiaa.\nKarkeasti voidaan sanoa, että maidon alkutuotannon ja meijeritoiminnan vaatimat fyysiset resurssit tuotekiloa kohden jakaantuvat suhteessa 9:1. Alkutuotannon resurssit jakaantuvat varsin tarkasti puoliksi pelloilla tapahtuvan rehuntuotannon ja varsinaisen maidontuotannon kesken. Hieman yleistäen voidaan todeta, että myös ympäristöpäästöt jakaantuvat vastaavissa suhteissa, tosin painotus ilma- ja vesistöpäästöihin eroaa.\nHukkapanosten välttäminen on hyvää ympäristönhoitoa. Käytännössä tämä tarkoittaa mm. pellon satotason nostamista (ravinnevalumat vähenevät), rehunsäilönnän tappioiden minimointia sekä jalostuskelpoisen maidon osuuden lisäämistä. Näitä Valion alkutuotannon asiantuntijat ovat jo pitkään edistäneet neuvonnalla.\nEsimerkiksi rehunsäilönnän AIV-menetelmän kehittämiseen on työtä tehty jo lähes 100 vuotta. Resurssitehokkuuteen tällä on erittäin suuri vaikutus; hyvällä säilöntätekniikalla hävikit (kuiva-aineesta laskettuna) ovat alle 10%, mutta huonolla jopa 30-40%.\nJalostuskelpoisen maidon osuus lienee tällä hetkellä noin 95-96% koko tuotannosta. Vaikka osuus on korkea, sen säilyttäminen tai jopa nostaminen lisää kerrannaisvaikutusten kautta koko ketjun resurssitehokkuutta merkittävällä tavalla. Tehokkain yksittäinen toimenpide osuuden nostamiseksi on lehmien terveyden, erityisesti hyvän utareterveyden ylläpito. Tämäkin on yksi Valion alkutuotannon keskeisimmistä toiminnan painopisteistä.\nTutkimus rehuhyötysuhteen parantamiseksi\nEräs tärkeimmistä – ellei kaikista tärkein – koko maitoketjun resurssitehokkuutta määrittävistä tekijöistä on rehuhyötysuhde. Siis kuinka paljon rehun kuiva-ainetta tarvitaan yhden maitokilon tuottamiseen. Suomessa tämä suhdeluku (= tuottavuus) on noin 0,7 tällä hetkellä.\nViimeisen 50 vuoden aikana rehuhyötysuhdetta on parannettu eläinjalostuksen avulla. Tänä aikana keskituotos on lähes kolmikertaistunut ja samalla rehunkulutus on maitolitraa kohden puolittunut.\nTulevaisuudessa resurssitehokkuuden parantamiselle on kaksi merkittävää haastetta: Miten lisätä lehmien lypsyikää ja miten parantaa eläinjalostuksen avulla rehuhyötysuhdetta?\nHyvin pitkälle Valion aktiivisuuden ansiosta vuonna 2013 aloitettiin pohjoismainen tutkimusohjelma, jonka tavoitteena on löytää käytännön keinot ja työvälineet eläinjalostukselle rehuhyötysuhteen parantamiseksi.\nVaikka biologinen tausta hyötysuhteen parantamiselle tunnetaan, on tutkimushaaste valtaisa, koska eläinjalostus tarvitsisi lähtötiedoiksi tarkkoja rehunkulutusmittauksia suurelta joukolta lehmiä. Aineiston kerääminen on kallista ja aikaa vievää, ellemme pysty kehittämään helppoja ja halpoja epäsuoria menetelmiä rehunkulutuksen mittaukseen. Tutkimuksen onnistuminen edes osittain edistää eläinjalostusta ja resurssitehokkuutta, tuottavuutta ja ympäristön tilan paranemista valiolaisilla maitotiloilla Suomessa.\nJuha Nousiainen, alkutuotantojohtaja


Suojausteippi 50mm 33 metriä keltainen | Kuittirullat ja maksupääterullat edullisesti\nTuotehaku Päätaso  PAKKAUSTEIPIT JA TEIPIT  Suojausteippi 50mm 33 metriä keltainen\nSuojausteippi 50mm leveä 33 metriä pitkä.\nKestävä teippi tilapäiseen käyttöön kuten rajaukseen, suojaukseen ja varoitukseen.\nTeipin tarkoitus on että sen saa käytön jälkeen irroitettua.\nRemonteissa voit teipillä kiinnittää suojamuovit kätevästi.\nTeipillä voi vaikka tehdä pelikentän rajat tilapäisesti.\nTeippi ei ole tarkoitettu pysyvään käyttöön.\nPituus 33 metriä.\nTeipin materiaali PVC.\nPakkauskoko 10 rll/pkt.\n10 rll 4,20e/kpl alv.0% 41.98 € 1 kpl