yhteiskuntatieteiden ja kauppatieteiden tiedekunta - PDF\nDownload "yhteiskuntatieteiden ja kauppatieteiden tiedekunta"\n1 yhteiskuntatieteiden ja kauppatieteiden tiedekunta JOENSUUN KAMPUS Historia Humanististen tieteiden kandidaatti (alempi) Filosofian maisteri (ylempi) Julkisoikeus Hallintotieteiden kandidaatti (alempi) Hallintotieteiden maisteri (ylempi) Kauppatieteet Kauppatieteiden kandidaatti (alempi) Kauppatieteiden maisteri (ylempi) Maantiede ja ympäristöpolitiikka Luonnontieteiden kandidaatti (alempi) Filosofian maisteri (ylempi) Yhteiskuntatieteiden kandidaatti (alempi) Yhteiskuntatieteiden maisteri (ylempi) Hallintotieteiden kandidaatti (alempi) Hallintotieteiden maisteri (ylempi) Oikeustieteellinen ala Oikeusnotaari (alempi) Oikeustieteen maisteri (ylempi) KUOPION KAMPUS Kauppatieteet Kauppatieteiden kandidaatti (alempi) Kauppatieteiden maisteri (ylempi) Sosiaalitieteet Sosiaalityö Yhteiskuntatieteiden kandidaatti (alempi) Yhteiskuntatieteiden maisteri (ylempi) Terveystaloustiede Terveystieteiden kandidaatti (alempi) Terveystieteiden maisteri (ylempi) Erillisvalinnassa voi hakea kaikkiin edellä lueteltuihin hakukohteisiin (pois lukien oikeustieteellinen ala) sekä lisäksi hakukohteisiin Asiakirjahallinnan ja arkistoalan maisteriohjelma, Joensuu Sosiaalihallintotiede, Kuopio Sosiaali- ja terveydenhuollon tietohallinnon maisteriohjelma, Kuopio Terveyshallintotiede, Kuopio Yhteiskuntatieteet Yhteiskuntatieteiden kandidaatti (alempi) Yhteiskuntatieteiden maisteri (ylempi)\n2 Yhteiskuntatieteiden ja kauppatieteiden tiedekunta järjestää tutkintoon johtavaa koulutusta Itä-Suomen yliopiston Joensuun ja Kuopion kampuksilla. Opiskelijat valitaan opiskelemaan jommallekummalle kampukselle. Myös opinnot järjestetään pääsääntöisesti vain toisella kampuksella. Osan kauppatieteiden, sosiologian ja yhteiskuntapolitiikan opinnoista voi kuitenkin suorittaa molemmilla kampuksilla. Lisätietoja opintojen järjestämisestä voi tiedustella tiedekunnasta: yhkatdk(at)uef.fi. Opiskelijavalinnassa hakija otetaan suorittamaan sekä alempaa (kandidaatin tutkinto, 180 op) että ylempää (maisterin tutkinto, 120 op) korkeakoulututkintoa tai vain ylempää korkeakoulututkintoa (maisterin tutkinto, 120 op). Opiskelija valitaan joko suoraan pääaineeseen tai opiskelija valitsee pääaineensa opintojen edetessä. Tiedekunnan koulutustarjontaan voit tutustua osoitteissa ja Taulukko 1. Yhteiskuntatieteiden ja kauppatieteiden tiedekunnan erillisvalinnan hakukohteet sekä suoritettavat tutkinnot. Erillisvalintojen hakukohteet Tutkinnot Kampus Historia Suomen historia Yleinen historia Julkisoikeus Pääaineet: Eurooppaoikeus, Finanssioikeus, Hallinto-oikeus, Oikeustaloustiede ja lainsäädäntötutkimus, Rikos- ja prosessioikeus ja rikollisuuden tutkimus, Siviilioikeus ja Ympäristöoikeus Kauppatieteet, Joensuu Teema-alueet: Palvelujohtaminen Yritysoikeus ja -talous Kauppatieteet, Kuopio Teema-alueet: Innovaatiojohtaminen Taloushallinto ja rahoitus Maantiede Sosiaalihallintotiede Sosiaalitieteet Pääaineet: Sosiaalipedagogiikka, Sosiaalipsykologia, Sosiologia Sosiaali- ja terveydenhuollon tietohallinnon maisteriohjelma Humanististen tieteiden kandidaatti (HuK) Filosofian maisteri (FM) Hallintotieteiden kandidaatti (HTK) Hallintotieteiden maisteri (HTM) Kauppatieteiden kandidaatti (KTK) Kauppatieteiden maisteri (KTM) Kauppatieteiden kandidaatti (KTK) Kauppatieteiden maisteri (KTM) Luonnontieteiden kandidaatti (LuK) Filosofian maisteri (FM) Yhteiskuntatieteiden kandidaatti (YTK) Yhteiskuntatieteiden maisteri (YTM) Yhteiskuntatieteiden kandidaatti (YTK) Yhteiskuntatieteiden maisteri (YTM) Terveystieteiden maisteri (TtM) Yhteiskuntatieteiden maisteri (YTM) Joensuu Joensuu Joensuu Kuopio Joensuu Kuopio Kuopio Kuopio 86 ITÄ-SUOMEN YLIOPISTON ERILLISVALINTOJEN HAKUOPAS 2013\n3 Erillisvalintojen hakukohteet Tutkinnot Kampus Sosiaalityö Terveyshallintotiede Terveystaloustiede Yhteiskuntamaantiede Ympäristöpolitiikka ja -oikeus Yhteiskuntatieteet Pääaineet: Sosiologia, Yhteiskuntapolitiikka Yhteiskuntatieteiden kandidaatti (YTK) Yhteiskuntatieteiden maisteri (YTM) Terveystieteiden kandidaatti (TtK) Terveystieteiden maisteri (TtM) Terveystieteiden kandidaatti (TtK) Terveystieteiden maisteri (TtM) Yhteiskuntatieteiden kandidaatti (YTK) Yhteiskuntatieteiden maisteri (YTM) Hallintotieteiden kandidaatti (HTK) Hallintotieteiden maisteri (HTM) Yhteiskuntatieteiden kandidaatti (YTK) Yhteiskuntatieteiden maisteri (YTM) Kuopio Kuopio Kuopio Joensuu Joensuu Joensuu Oikeustieteelliselle alalle voi hakeutua vain yhteishaussa (ks. Itä-Suomen yliopiston Hakuopas 2013). Taulukko 2. Yhteiskuntatieteiden ja kauppatieteiden tiedekunnan hakukohteet ja aloituspaikkamäärät erillisvalinnoissa Avoimen Siirto- Muu Maisteri- Kansain- Hakukohde yliopiston opiske- erillisvalinta valinta väliset väylä lijat (kandi + maisteri- maisteri) ohjelmat Historia, Joensuu ei kiintiötä ei kiintiötä ei kiintiötä ei kiintiötä Julkisoikeus, Joensuu ei kiintiötä ei kiintiötä ei kiintiötä ei kiintiötä Kauppatieteet, Joensuu Kauppatieteet, Joensuu Palvelujohtaminen 10 Yritysoikeus ja -talous 10 Maantiede ja ympäristöpolitiikka, Joensuu Maantiede, Joensuu ei kiintiötä ei kiintiötä 2 ei kiintiötä Yhteiskuntamaantiede, Joensuu ei kiintiötä ei kiintiötä ei kiintiötä Ympäristöpolitiikka ja -oikeus, Joensuu ei kiintiötä ei kiintiötä ei kiintiötä (b) ei kiintiötä Koulutussosiologian ja -politiikan maisteriohjelma, Joensuu (a) Kauppatieteet, Kuopio Kauppatieteet, Kuopio Innovaatiojohtaminen 10 Taloushallinto ja rahoitus 10 Sosiaalihallintotiede, Kuopio\n4 Avoimen Siirto- Muu Maisteri- Kansain- Hakukohde yliopiston opiske- erillisvalinta valinta väliset väylä lijat (kandi + maisteri- maisteri) ohjelmat Sosiaalitieteet, Kuopio Sosiaalitieteet, Kuopio Sosiaalipedagogiikka, Kuopio 10 Sosiaalipsykologia, Kuopio 3 Sosiologia, Kuopio 2 Sosiaalityö, Kuopio Terveyshallintotiede, Kuopio Terveystaloustiede, Kuopio 1 3 Yhteiskuntatieteet, Joensuu Yhteiskuntatieteet, Joensuu Sosiologia, Joensuu 5 Yhteiskuntapolitiikka, Joensuu 5 Asiakirjahallinnan ja arkistoalan maisteriohjelma, Joensuu 10 Sosiaali- ja terveydenhuollon tietohallinnon maisteriohjelma, Kuopio 15 Master s Degree Programme in Environmental Policy and Law: Environment, 20 Natural Resources and Climate Change Master s Degree Programme in Border Crossings: Global and Local 20 Societies in Transition Master s Degree Programme in Health and Business 15 Master s Degree Programme in Innovation Management 5 Master s Degree Programme in Service Management 5 (a) Sisäänotto 7 opiskelijaa vain parillisina vuosina (2012, 2014 ) (b) Eri taustaopinnoilla tai -tutkinnoilla hakeville voi olla valintaperusteissa määritelty kiintiö Oikeustieteelliselle alalle voi hakeutua vain yhteishaussa (ks. Itä-Suomen yliopiston Hakuopas 2013). ERILLISVALINNAN HAKIJARYHMÄT Yhteiskuntatieteiden ja kauppatieteiden tiedekunnan erillisvalinnoissa opiskelijoita valitaan seuraavissa hakijaryhmissä: Valinta kandidaatin ja maisterin tutkintoihin 1. Avoimen yliopiston väylä. Tähän ryhmään kuuluvat ne hakijat, jotka ovat suorittaneet vähintään puolet valintaperusteena olevista opinnoista avoimessa yliopistossa valintaperusteiden mukaisesti. 2. Kilpailumenestyksen perusteella valittavat. an ei voi hakea kilpailumenetyksen perusteella. 3. Siirto-opiskelijavalinta. Tähän ryhmään kuuluvat ne hakijat, joilla on voimassaoleva opinto-oikeus toisessa suomalaisessa yliopistossa samaan tai vastaavaan pääaineeseen tai koulutusohjelmaan, ks. hakukohteiden valintaperusteet. 4. Muu erillisvalinta. Tähän ryhmään kuuluvat ne hakijat, jotka ovat suorittaneet aikaisempia yliopisto-opintoja valintaperusteiden mukaisesti mutta jotka eivät kuulu ryhmiin 1 3 Lisäksi kandidaatti- ja maisteriopintoihin valitaan pääainetta vaihtavia Itä-Suomen yliopiston sisällä, ks. valintaperusteet ja hakuohjeet osoitteesta www. uef.fi/opiskelu/siirto-opiskelijamenettelyt. Valinta maisterin tutkintoon 5. Maisterivalinta (valinta maisteriopintoihin ja maisteriohjelmiin). Tähän ryhmään kuuluvat ne hakijat, jotka ovat suorittaneet vähintään alemman korkeakoulututkinnon ja mahdollisia muita opintoja valintaperusteiden mukaisesti. 88 ITÄ-SUOMEN YLIOPISTON ERILLISVALINTOJEN HAKUOPAS 2013\n5 Kansainvälisten maisteriohjelmien valintaperusteet ja hakuohjeet löytyvät osoitteesta fi/admissions. HAKEMINEN ERILLISVALINNOISSA Hakeminen tapahtuu sähköisesti yliopistohaku.fisivustolla. Hakemukseen liitetään todistusjäljennökset suoritetuista opinnoista ja ne toimitetaan Itä-Suomen yliopiston hakijapalveluihin. Hakemusten liitteitä ei palauteta. Hakijoiden ja hakemuksiin liitettyjen opintosuoritusten yhdenmukaisen vertailun mahdollistamiseksi opintoviikoiksi mitoitetut ennen suoritetut opinnot muunnetaan opintopisteiksi kertoimella kaksi. Arvosana-asteikolla 1 3 (arvioitu kokonaisluvun tarkkuudella) arvioidut suoritukset muunnetaan asteikolle 1 5 seuraavasti: vanha arvosana 1 -> uusi arvosana 2; 2 -> 3; 3 -> 5. Arvosana-asteikolla 1 3 arvioidut suoritukset muunnetaan asteikolle 1 5 (arvioitu 0,25 tarkkuudella) seuraavasti: vanha arvosana 1-, 1 uusi arvosana 1; 1+ ja 1,5 -> 2; 2- ja 2 -> 3; 2+ ja 2,5 -> 4 sekä 3- ja 3 -> 5. Taulukko 3. Hakuajat hakukohteittain Avoimen Siirto-opis- Muu Maisteri- Hakukohde yliopiston kelijavalinta erillisvalinta valinta väylä Asiakirjahallinnan ja arkistoalan maisteriohjelma, Joensuu Historia, Joensuu Julkisoikeus, Joensuu Kauppatieteet, Joensuu Teema alueet: Palvelujohtaminen Yritysoikeus ja -talous Kauppatieteet, Kuopio Teema-alueet: Innovaatiojohtaminen Taloushallinto ja rahoitus Maantiede, Joensuu Sosiaalihallintotiede, Kuopio Sosiaali- ja terveydenhuollon tietohallinnon maisteriohjelma, Kuopio Sosiaalipedagogiikka, Kuopio Sosiaalipsykologia, Kuopio Sosiaalitieteet, Kuopio Sosiaalityö, Kuopio Sosiologia, Joensuu Sosiologia, Kuopio Terveyshallintotiede, Kuopio Terveystaloustiede, Kuopio Yhteiskuntamaantiede, Joensuu Yhteiskuntapolitiikka, Joensuu Yhteiskuntatieteet, Joensuu Ympäristöpolitiikka ja -oikeus, Joensuu\n6 HAKUAJAT JA TULOSTEN JULKISTAMINEN Erillisvalintojen hakuaikoja on vuosittain keväällä ja syksyllä. Hakuajat päättyvät määräpäivänä klo Vaadittavien opintojen ja tutkintojen tulee olla suoritettu hakuajan päättymiseen mennessä. Hakuaika : Liitteiden tulee olla perillä klo mennessä Itä-Suomen yliopiston hakijapalveluissa. Tulokset julkistetaan viimeistään Hakuaika : Liitteiden tulee olla perillä klo mennessä Itä-Suomen yliopiston hakijapalveluissa. Tulokset julkistetaan viimeistään Hakuaika : Liitteiden tulee olla perillä klo mennessä Itä-Suomen yliopiston hakijapalveluissa. Tulokset julkistetaan viimeistään Valinnan tulokset ovat luotettavasti ja nopeimmin saatavissa tulosten julkistamispäivänä sähköisen hakujärjestelmän hakijapalvelusta (yliopistohaku.fi). Lisäksi tulokset julkistetaan seuraavilla ilmoitustauluilla: Joensuun kampus, Aurora-rakennuksen ilmoitustaulu (Yliopistokatu 2, 2. krs). Kuopion kampus, Snellmania-rakennuksen ilmoitustaulu (Yliopistonranta 1 E, A-ovi, 1. krs). Opinto-oikeus myönnetään valituiksi tulleille opiskelijoille seuraavan lukukauden alusta alkaen. HAKUKELPOISUUS Hakukelpoisuus on kuvattu oppaan alkuosassa s. 16. Itä-Suomen yliopiston opetus- ja tutkintokieli on suomi. Hakijalta voidaan edellyttää suomen kielen kielikoetta, jos hakijan suomen kielen taidosta ei esitetä riittävää selvitystä hakemuksen yhteydessä. OPISKELIJAKSI OTTAMISEN RAJOITUKSET Alaikäisen turvallisuuden sekä potilas- ja asiakasturvallisuuden edistämiseksi opiskelijaksi ottamiseen tuli rajoituksia vuoden 2012 alusta. Lisätietoja oppaan alkuosassa s. 12. OIKAISUMENETTELY Oikaisuvaatimuksen tekemisestä opiskelijavalintaan, ks. tarkemmin s. 19. TIEDUSTELUT HAKEMISEEN LIITTYEN Itä-Suomen yliopiston hakijapalvelut ks. oppaan alku s. 16. TIEDUSTELUT VALINTAMENETTELYSTÄ TIEDEKUNNASSA (Joensuun kampus) (Kuopion kampus) yhkatdk(at)uef.fi TIEDUSTELUT OPINTOJEN SISÄLLÖLLISISSÄ KYSYMYKSISSÄ asiakirjahallinnan ja arkistointialan maisteriohjelma: puh ; historia: puh ; julkisoikeus ja oikeustieteellinen ala: puh ; kauppatieteet: puh ; kauppatieteet maantiede ja yhteiskuntamaantiede: puh ; sosiaalihallintotiede, terveyshallintotiede ja terveystaloustiede: puh ; sosiaali- ja terveydenhuollon tietohallinnon maisteriohjelma: puh (amanuenssi) tai (maisteriohjelman opettajatuutori); sosiaalitieteet (sosiaalipedagogiikka, sosiaalipsykologia, sosiologia) ja sosiaalityö (Kuopio): puh ; terveyshallintotiede ja terveystaloustiede: puh ; yhteiskuntatieteet, yhteiskuntapolitiikka ja sosiologia (Joensuu); puh , ; ympäristöpolitiikka ja -oikeus: puh ; 90 ITÄ-SUOMEN YLIOPISTON ERILLISVALINTOJEN HAKUOPAS 2013\n7 Valintaperusteet hakukohteittain eri valintaryhmissä Historia, Joensuu Itä-Suomen yliopiston historian oppiaineessa on kaksi historia-ainetta, Suomen historia ja yleinen historia. Historia-alan koulutuksen yleisenä tavoitteena on kasvattaa opiskelijoita arvioimaan kriittisesti tieteessä ja muussa julkisuudessa esitettäviä menneisyyttä ja nykypäivää koskevia käsityksiä. Koulutuksen ammatillisena tavoitteena on kouluttaa asiantuntijoita, jotka kykenevät vastaamaan nopeasti muuttuvan työelämän haasteisiin. Historiaa pääaineena opiskelleet työllistyvät yhteiskunnan julkiselle ja yksityiselle sektorille erityyppisiin asiantuntijatehtäviin, kuten opettajiksi, arkisto- ja museovirkailijoiksi tai toimittajiksi. Lisätietoja Tiedustelut: Itä-Suomen yliopisto Historia- ja maantieteiden laitos puh yhkatdk(at)uef.fi VALINTAMENETTELY Opiskelijoita valitaan neljässä eri hakijaryhmässä: avoimen yliopiston väylässä, siirto-opiskelijavalinnassa (yliopiston vaihtajat saman koulutusalan sisällä, ks. oppaan takaosa), muussa erillisvalinnassa (aikaisempien korkeakouluopintojen perusteella) ja maisterivalinnassa. Hakuajat ovat klo ja klo Liitteiden toimittamisesta ja valinnan tuloksen julkistamisesta, ks. tiedekunnan yhteinen osuus. AVOIMEN YLIOPISTON VÄYLÄ Hakija, joka on suorittanut avoimessa yliopistossa jonkin historia-aineen perus- ja aineopinnot (vähintään 60 op) vähintään hyvin tiedoin tai 3/5 hyväksytään hakemuksesta suorittamaan humanististen tieteiden kandidaatin ja filosofian maisterin tutkintoa. Edellä mainituista opinnoista vähintään puolet tulee olla suoritettu avoimen yliopiston opintoina. MUU ERILLISVALINTA (aikaisempien KORKEAKOULUOPINTOJEN perusteella) Hakija, joka on suorittanut suomalaisessa yliopistossa jonkin historia-aineen perus- ja aineopinnot (vähintään 60 op) vähintään hyvin tiedoin tai 3/5 tai vastaavaksi katsottavat ulkomaiset opinnot, hyväksytään hakemuksesta suorittamaan humanististen tieteiden kandidaatin ja filosofian maisterin tutkintoa. MAISTERIVALINTA Hakija, joka on suorittanut alemman tai ylemmän korkeakoulututkinnon ja jolla on suoritettuna suomalaisessa yliopistossa historia-aineen perus- ja aineopinnot (vähintään 60 op) vähintään hyvin tiedoin tai 3/5 tai vastaavaksi katsottavat ulkomaiset opinnot, hyväksytään hakemuksesta suorittamaan filosofian maisterin tutkintoa. Valituksi tulleen opiskelijan voidaan edellyttää täydentävän opintojaan henkilökohtaisen opintosuunnitelmansa mukaisesti (täydentävät opinnot, enintään 60 op, eivät sisälly maisterin tutkintoon). 91\n8 Julkisoikeus, Joensuu Itä-Suomen yliopistossa annetaan myös juridiikan erikoisaloille (julkisoikeuteen) pätevöittävää oikeustieteellistä koulutusta, joka johtaa hallintotieteiden kandidaatin (HTK) ja hallintotieteiden maisterin (HTM) tutkintoihin. Koulutus järjestetään Joensuun kampuksella. Erikoisjuristikoulutuksessa pääaineena voi opiskella eurooppaoikeutta, finanssioikeutta, hallinto-oikeutta, oikeustaloustiedettä ja lainsäädäntötutkimusta, rikos- ja prosessioikeutta ja rikollisuuden tutkimusta, siviilioikeutta ja ympäristöoikeutta. Ks. tarkemmin Itä-Suomen yliopistossa suoritettavat erikoisjuristitutkinnot (HTK/HTM) perustuvat pääainemalliin eli opiskelijat syventyvät valitsemaansa oikeudenalaan yleisjuristitutkintoja laajemmin. Tutkintoihin on yleisjuristitutkintoja laajemmin mahdollista sisällyttää sivuaineena myös muita kuin oikeustieteellisiä opintoja. Oikeustieteellisen alan tutkinnot (oikeusnotaari ja oikeustieteen maisteri) tuottavat kelpoisuuden tuomarin tehtäviin ja vastaaviin muihin yleisjuristitutkintoa edellyttäviin ammatteihin (esimerkiksi syyttäjä ja asianajaja). Yleisjuristitutkinnot (ON/OTM) ovat laaja-alaisia yleistutkintoja, joissa perehdytään kattavasti ja monipuolisesti kaikkiin keskeisiin oikeudenaloihin. Tutkinnoissa ei ole pääaineita eikä sivuaineita. Sekä yleis- että erikoisjuristitutkinnot antavat monipuoliset valmiudet erilaisiin julkissektorin, elinkeinoelämän ja järjestöjen tehtäviin. Oikeustieteiden laitokselle valitaan opiskelijoita erillisvalinnoissa julkisoikeuteen suorittamaan joko hallintotieteiden kandidaatin ja maisterin tutkintoja (avoimen yliopiston väylä, siirto-opiskelijavalinta, muu erillisvalinta (aikaisempien korkeakouluopintojen perusteella)) tai vain pelkkää hallintotieteiden maisterin tutkintoa (maisterivalinta). Opiskelijat, jotka on jo valittu suorittamaan hallintotieteiden kandidaatin ja maisterin tutkintoja, voivat vaihtaa HTK ja HTM -tutkintojen pääainetta ilman hakemusmenettelyä. Tarkemmat ohjeet pääaineen valinnasta oikeustieteet. Tiedustelut: Itä-Suomen yliopisto Oikeustieteiden laitos puh yhkatdk(at)uef.fi VALINTAMENETTELY Opiskelijoita valitaan neljässä eri hakijaryhmässä: avoimen yliopiston väylässä (ei kiintiötä), siirtoopiskelijavalinnassa (ei kiintiötä, ks. oppaan takaosa), muussa erillisvalinnassa (aikaisempien korkeakouluopintojen perusteella, ei kiintiötä) ja maisterivalinnassa (yliopistotutkinnon suorittaneille ei kiintiötä, AMK-tutkinnon suorittaneita valitaan 35). Julkisoikeuden erillisvalintojen hakuaika on klo Liitteiden tulee olla perillä klo mennessä Itä-Suomen yliopiston hakijapalveluissa. Vaadittavien opintojen ja tutkintojen tulee olla suoritettu hakuajan päättymiseen mennessä. Valinnan tulosten julkistaminen, ks. tiedekunnan yhteinen osuus. Hallintotieteiden kandidaatin ja maisterin tutkintoa eivät voi hakeutua suorittamaan samalla tai vastaavalla koulutusalalla jo kandidaatin tai maisterin tutkinnon suorittaneet. Samaksi tai vastaavaksi koulutusalaksi katsotaan oikeustieteellisellä alalla suoritettu alempi tai ylempi korkeakoulututkinto sekä julkisoikeus-pääaineessa suoritettu kandidaatin tai maisterin tutkinto. Lisäksi julkisoikeuteen valitaan opiskelijoita Itä-Suomen yliopiston sisäisessä siirto-opiskelijavalinnassa (pääaineenvaihtajat, ei kiintiötä) sekä yhdessä kansainvälisessä maisterivalinnassa (20 aloituspaikkaa). Sisäisen siirto-opiskelijavalinnan valintaperusteet ja hakuohjeet löytyvät osoitteesta 92 ITÄ-SUOMEN YLIOPISTON ERILLISVALINTOJEN HAKUOPAS 2013\n9 Kansainvälisen maisterivalinnan valintaperusteet ja hakuohjeet löytyvät osoitteesta AVOIMEN YLIOPISTON VÄYLÄ Avoimessa yliopistossa opintoja suorittanut hakija voidaan valita suorittamaan hallintotieteiden kandidaatin ja hallintotieteiden maisterin tutkintoa. Opiskelijat valitaan ensin julkisoikeuteen ja he valitsevat varsinaisen pääaineensa viimeistään kolmannen opiskeluvuoden alkaessa ja ilmoittavat sen ilmoittautuessaan opiskelijarekisteriin. Pääaineeksi valitaan eurooppaoikeus, finanssioikeus, hallinto-oikeus, oikeustaloustiede ja lainsäädäntötutkimus, rikos- ja prosessioikeus ja rikollisuuden tutkimus, siviilioikeus tai ympäristöoikeus. Opiskelijaksi hyväksytään hakija, joka on suorittanut Itä-Suomen yliopiston oikeustieteiden laitoksen opetussuunnitelman mukaiset Yleiset oikeusjärjestysopinnot 60 op tai yhden oikeustieteiden pääaineen (tai vastaavan oppiaineen) perusopinnot ja aineopintoja yhteensä 60 op (kandidaatin tutkielman 10 op ei ole välttämätöntä sisältyä edellytettyyn 60 op:seen ja 60 op voi sisältää enintään 19 op toisen oikeustieteiden oppiaineen opintoja oikeustieteiden laitoksen opetussuunnitelman mukaisesti). Vaadittavista opinnoista vähintään puolet on oltava suoritettuna avoimessa yliopistossa. Huomioon otetaan vuoden 2013 opiskelijavalinnassa ainoastaan jälkeen suoritetut oikeustieteiden opinnot. Valittaville ei ole asetettu enimmäismäärää. Valituille myönnetään opinto-oikeus alkaen. Vuoden 2014 valinnasta alkaen (opinto-oikeus alkaa ) avoimen yliopiston opintojen perusteella hakevilta vaaditaan Itä-Suomen yliopiston oikeustieteiden laitoksen opetussuunnitelman mukaiset Yleiset oikeusjärjestysopinnot 60 op TAI yhden oikeustieteiden pääaineen (tai vastaavan oppiaineen) perusopinnot 25 op sekä yleisiä oikeusjärjestysopintoja vähintään 35 op, yhteensä 60 op. MUU ERILLISVALINTA (aikaisempien korkeakouluopintojen perusteella) Hakijoita otetaan suorittamaan hallintotieteiden kandidaatin ja maisterin tutkintoja aikaisempien korkeakouluopintojen perusteella. Huomioon otetaan vuoden 2013 opiskelijavalinnassa ainoastaan jälkeen suoritetut oikeustieteiden opinnot. Opiskelijat valitaan ensin julkisoikeuteen ja he valitsevat varsinaisen pääaineensa viimeistään kolmannen opiskeluvuoden alkaessa ja ilmoittavat sen ilmoittautuessaan opiskelijarekisteriin. Pääaineeksi valitaan eurooppaoikeus, finanssioikeus, hallinto-oikeus, oikeustaloustiede ja lainsäädäntötutkimus, rikos- ja prosessioikeus ja rikollisuuden tutkimus, siviilioikeus tai ympäristöoikeus. Opiskelijaksi hyväksytään hakija, joka on suorittanut Itä-Suomen yliopiston oikeustieteiden laitoksen opetussuunnitelman mukaiset Yleiset oikeusjärjestysopinnot 60 op tai yhden oikeustieteiden pääaineen (tai vastaavan oppiaineen) perusopinnot ja aineopintoja yhteensä 60 op (kandidaatin tutkielman 10 op ei ole välttämätöntä sisältyä edellytettyyn 60 op:seen ja 60 op voi sisältää enintään 19 op toisen oikeustieteiden oppiaineen opintoja oikeustieteiden laitoksen opetussuunnitelman mukaisesti). Valittaville ei ole asetettu enimmäismäärää. Valituille myönnetään opintooikeus alkaen. Vuoden 2014 valinnasta alkaen (opinto-oikeus alkaa ) aikaisempien korkeakouluopintojen perusteella hakevilta vaaditaan Itä-Suomen yliopiston oikeustieteiden laitoksen opetussuunnitelman mukaiset Yleiset oikeusjärjestysopinnot 60 op TAI yhden oikeustieteiden pääaineen (tai vastaavan oppiaineen) perusopinnot 25 op sekä yleisiä oikeusjärjestysopintoja vähintään 35 op, yhteensä 60 op. MAISTERIVALINTA Hallintotieteiden maisterin tutkintoa suorittamaan voivat hakeutua alla tarkennetuin perustein yliopistotutkinnon tai ammattikorkeakoulututkinnon suorittaneet hakijat. Hallintotieteiden maisterin 93\n10 tutkintoa suorittamaan valittavalle opiskelijalle tehdään viimeistään opintojen alkaessa henkilökohtainen opintosuunnitelma. Hallintotieteiden maisterin tutkintoa eivät voi hakeutua suorittamaan samalla tai vastaavalla koulutusalalla jo maisterin tutkinnon suorittaneet. Samaksi tai vastaavaksi koulutusalaksi katsotaan oikeustieteellisen alan ylempi yliopistotutkinto sekä julkisoikeus-pääaineessa suoritettu ylempi yliopistotutkinto. Yliopistotutkinnon suorittaneet Alemman tai ylemmän yliopistotutkinnon suorittanut hakija voidaan valita suorittamaan hallintotieteiden maisterin tutkintoa, mikäli hakija on suorittanut Itä-Suomen yliopiston vaatimusten mukaiset 60 opintopisteen laajuiset yleisiä oikeusjärjestysopintoja vastaavat opinnot sekä jonkin pääaineen (eurooppaoikeus, finanssioikeus, hallinto-oikeus, oikeustaloustiede ja lainsäädäntötutkimus, rikos- ja prosessioikeus ja rikollisuuden tutkimus, siviilioikeus tai ympäristöoikeus) aineopintoja vastaavat opinnot, yhteensä vähintään 120 opintopistettä. Huomioon otetaan vuoden 2013 opiskelijavalinnassa ainoastaan jälkeen suoritetut oikeustieteiden opinnot. Opinto-oikeus myönnetään siihen pääaineeseen, josta hakija on suorittanut vaatimusten mukaiset perusja aineopinnot (eurooppaoikeus, finanssioikeus, hallinto-oikeus, oikeustaloustiede ja lainsäädäntötutkimus, rikos- ja prosessioikeus ja rikollisuuden tutkimus, siviilioikeus tai ympäristöoikeus). Valittaville ei ole asetettu enimmäismäärää. Valituille myönnetään opinto-oikeus alkaen. Ammattikorkeakoulututkinnon suorittaneet Hallintotieteiden maisterin tutkintoa suorittamaan voidaan valita yhteensä 35 soveltuvan ammattikorkeakoulututkinnon suorittanutta hakijaa. Ammattikorkeakoulututkinto on soveltuva, mikäli hakija on suorittanut osana ammattikorkeakoulututkintoa vähintään 50 opintopisteen laajuisesti oikeudellisia opintoja (10 opiskelijaa) ammattikorkeakoulututkinnon rikosseuraamusalan koulutusohjelmassa (10 opiskelijaa) poliisipäällystön tutkinnon (poliisialan ammattikorkeakoulututkinto, (10 opiskelijaa) ammattikorkeakoulututkinnon turvallisuusalan koulutusohjelmassa (5 opiskelijaa) Jos johonkin ryhmään ei saada riittävästi kelpoisia hakijoita, voidaan edellä mainituista ryhmäkohtaisista enimmäismääristä poiketa siirtämällä opiskelijapaikkoja yhdestä ryhmästä toiseen ryhmään. Mikäli kelpoisia hakijoita on enemmän kuin aloituspaikkoja, valinta suoritetaan ensisijaisesti ammattikorkeakoulututkinnon opinnäytteen arvosanan perusteella ja toissijaisesti ammattikorkeakoulututkintoon sisältyvien opintojen opintopistemäärillä painotetun keskiarvon perusteella. Valituksi tulleelta hakijalta voidaan edellyttää täydentäviä, lähinnä oikeustieteellisiä opintoja enintään 60 opintopistettä (eivät sisälly maisterin tutkintoon). Haussa otetaan huomioon tai sen jälkeen suoritetut tutkinnot. Valituille myönnetään opinto-oikeus alkaen. Kauppatieteet, Joensuu ja Kuopio Itä-Suomen yliopiston vuoden 2013 kauppatieteiden erillisvalinnassa hakija otetaan suorittamaan joko kauppatieteiden kandidaatin ja maisterin tutkintoa tai maisterin tutkintoa Itä-Suomen yliopiston joko Joensuun tai Kuopion kampukselle. Hakijan on huomioitava, että kauppatieteiden opintojen ajoitus ja suoritustavat (osa opintojaksoista vaatii läsnäoloa) on suunniteltu päätoimisesti opiskeleville. Itä-Suomen yliopiston kauppatieteellisessä koulutuksessa kandidaatin tutkinnon opinnot ovat kaikille yhteiset. Opinnoissa painottuvat laaja liiketoimintanäkemys ja talousosaaminen. Maisterin tutkinnon teema-alueita on kaksi kummallakin kampuksella: Joensuussa Palvelujohtaminen sekä Yritysoikeus ja -talous, Kuopiossa Innovaatiojoh- 94 ITÄ-SUOMEN YLIOPISTON ERILLISVALINTOJEN HAKUOPAS 2013\n11 taminen sekä Taloushallinto ja rahoitus. Tiedustelut: Itä-Suomen yliopisto Kauppatieteiden laitos s-posti: kauppatieteet(at)uef.fi puh PALVELUJOHTAMINEN (JOENSUUN KAMPUS) Teema-alueen opinnoissa koulutetaan monitaitoisia osaajia nykyaikaisen palveluyhteiskunnan vaativiin asiantuntija-, markkinointi-, kehittämisja johtotehtäviin. Opinnoissaan opiskelija kehittyy sekä asiakassuuntautuneen markkinoinnin että johtamisen osaajaksi. Opinnoissa yhdistyvät markkinoinnin ja johtamisen keskeiset osa-alueet kokonaisuudeksi, joka vastaa kilpailukykyisen palveluliiketoiminnan tulevaisuuden haasteisiin. Opinnoissa on mahdollisuus suuntautua kolmeen erityisalueeseen: brandimarkkinointiin, kilpailukyvyn, muutoksen ja luottamuksen johtamiseen sekä matkailumarkkinointiin. YRITYSOIKEUS JA -TALOUS (JOENSUUN KAMPUS) Teema-alue yhdistää yritystoiminnan kannalta keskeiset yritystalouden ja -oikeuden opinnot, jotka vastaavat työelämän yhä laaja-alaisempiin osaamistarpeisiin. Laskentatoimen sekä yhtiö- ja sopimusoikeuden opinnot antavat monipuoliset valmiudet toimia taloudellista ja juridista osaamista edellyttävissä liike-elämän ja tilintarkastusyhteisöjen asiantuntija- ja johtotehtävissä. Tämän lisäksi tarjolla on syventäviä opintoja esimerkiksi tilintarkastukseen ja kirjanpitoon, verotukseen, kansainvälisen kauppaoikeuteen tai yrityksen talouden ohjaukseen liittyen. INNOVAATIOJOHTAMINEN (KUOPION KAMPUS) Teema-alueen opinnoissa koulutetaan innovatiivisen liiketoiminnan kehittäjiä uudistuviin, kasvaviin ja kansainvälistyviin yrityksiin ja muihin organisaatioihin. Opinnoissa yhdistetään johtamisen, kansainvälisen liiketoiminnan, markkinoinnin ja yrittäjyyden osa-alueita kokonaisvaltaisen osaamisen saavuttamiseksi. Opinnoissa on mahdollisuus suuntautua strategiseen johtamiseen, ihmisten johtamiseen, kuluttajakäyttäytymiseen tai myynnin johtamiseen. Valmistuttuaan opiskelijoilla on erinomaiset mahdollisuudet toimia liiketoiminnan asiantuntija- ja johtotehtävissä tai oman yrityksensä vetäjänä. TALOUSHALLINTO JA RAHOITUS (KUOPION KAMPUS) Teema-alueella koulutetaan taloushallinnon ja rahoituksen osaajia yritysten ja yhteisöjen sekä näitä palvelevien organisaatioiden tarpeisiin. Opinnot keskittyvät neljälle aihe-alueelle: talouden johtaminen, rahoittajan laskentatoimi, tilintarkastus ja rahoitus. Opinnot suoritettuaan opiskelija hallitsee taloushallinnon ja rahoituksen keskeiset osa-alueet kokonaisuutena ja hänellä on lisäksi erityisosaamista ulkoisesta laskentatoimesta, tilintarkastuksesta, johdon laskentatoimesta, yritysrahoituksesta tai rahoitusmarkkinoista. Opiskelijoilla on valmistuttuaan vahvat lähtökohdat toimia asiantuntijoina ja esimiehinä taloudellista osaamista edellyttävissä työtehtävissä sekä yksityisellä että julkisella sektorilla. Tyypillisiä työllistymispaikkoja ovat esimerkiksi pankit, vakuutusyhtiöt ja tilintarkastustoimistot. VALINTAMENETTELY Opiskelijoita valitaan neljässä eri hakijaryhmässä: avoimen yliopiston väylässä (20 aloituspaikkaa), siirto-opiskelijavalinnassa (yliopiston vaihtajat saman koulutusalan sisällä, neljä aloituspaikkaa, ks. oppaan takaosa), muussa erillisvalinnassa (aikaisempien korkeakouluopintojen perusteella, kuusi 95\n12 aloituspaikkaa) ja maisterivalinnassa (40 aloituspaikkaa). Hakeminen maisterivalinnassa tapahtuu suoraan teema-alueeseen. Muissa valintaryhmissä hyväksytyt valitsevat teema-alueensa opintojen aikana. Hakuaika kevään osalta (koskee kaikkia erillisvalinnan ryhmiä) on klo ja syksyn osalta (koskee avoimen yliopiston väylää, siirto-opiskelijavalintaa ja muuta erillisvalintaa, ei maisterivalintaa), mikäli aloituspaikkoja on vielä jäljellä, klo Vaadittavien tutkintojen ja opintojen tulee olla suoritettu hakuajan päättymiseen mennessä. Liitteiden toimittamisesta ja valinnan tuloksen julkistamisesta ks. tiedekunnan yhteinen osuus. Lisäksi kauppatieteisiin valitaan opiskelijoita Itä-Suomen yliopiston sisäisessä siirto-opiskelijavalinnassa (pääaineenvaihtajat, 10 aloituspaikkaa) sekä kolmessa kansainvälisessä maisterivalinnassa (18 aloituspaikkaa). Sisäisen siirto-opiskelijavalinnan valintaperusteet ja hakuohjeet löytyvät osoitteesta Kansainvälisten maisterivalintojen valintaperusteet ja hakuohjeet löytyvät osoitteesta Jos kauppatieteiden erillisvalintojen (ml. pääaineen vaihtajat) kautta otettavien uusien opiskelijoiden yhteismäärä on alle 40/kampus, voidaan ryhmäkohtaisista enimmäismääristä poiketa siirtämällä opiskelijapaikkoja yhdestä ryhmästä toiseen ryhmään. AVOIMEN YLIOPISTON VÄYLÄ Avoimen yliopiston opintoja perusteella hakevia hyväksytään suorittamaan kauppatieteiden kandidaatin ja maisterin tutkintoja enintään kymmenen (10)/kampus. Hakukohteet: Kauppatieteet, Joensuu Kauppatieteet, Kuopio Avoimessa yliopistossa opintoja suorittanut hakija voidaan valita suorittamaan kauppatieteiden kandidaatin ja kauppatieteiden maisterin tutkintoa. Maisterin tutkinnon teema-alue valitaan kandidaattiopintojen aikana. Hakijalla on oltava vähintään 60 opintopistettä kauppatieteellisiä, Itä- Suomen yliopiston kauppatieteiden tutkintoihin soveltuvia opintoja, joista vähintään puolet on oltava suoritettu avoimessa yliopistossa. Edellä mainittujen opintojen opintopisteillä painotetun keskiarvon on oltava vähintään hyvät tiedot (vähintään 2,5). Jos kelpoisia hakijoita on enemmän kuin voidaan ottaa, valinta suoritetaan ensisijaisesti tutkintoon soveltuvien opintojen määrän ja toissijaisesti opintomenestyksen (opintopisteillä painotettu keskiarvo) perusteella. MUU ERILLISVALINTA (aikaisempien korkeakouluopintojen perusteella) Muualta kuin kauppatieteellisen koulutusalan sisällä hakevia hyväksytään suorittamaan kauppatieteiden kandidaatin ja kauppatieteiden maisterin tutkintoja enintään kolme (3)/kampus. Toisessa suomalaisessa yliopistossa muihin kuin kauppatieteiden kandidaatin ja maisterin opintoihin hyväksytty opiskelija, joka on suorittanut Itä-Suomen yliopiston kauppatieteiden kandidaatin ja maisterin tutkintoihin soveltuvia kauppatieteellisiä opintoja vähintään 60 op (vähintään hyvin tiedoin tai 3/5), voidaan hyväksyä hakemuksesta suorittamaan kauppatieteiden kandidaatin ja maisterin tutkintoja. Jos kelpoisia hakijoita on enemmän kuin voidaan ottaa, valinta suoritetaan ensisijaisesti tutkintoon soveltuvien opintojen määrän ja toissijaisesti opintomenestyksen (opintopisteillä painotettu keskiarvo) perusteella. MAISTERIVALINTA Opiskelijoita valitaan maisterivalinnassa suorittamaan kauppatieteiden maisterin tutkintoa (10/teema-alue, 20/kampus): alemman yliopistotutkinnon, tradenomin tai vastaavan alemman ammattikor- 96 ITÄ-SUOMEN YLIOPISTON ERILLISVALINTOJEN HAKUOPAS 2013\n13 keakoulututkinnon tai ylemmän ammattikorkeakoulututkinnon suorittaneet. Taloushallinnon ja rahoituksen sekä yritysoikeuden ja -talouden teema-alueiden opintoihin maisterivalinnassa voivat hakea myös ulkomaisen alemman korkeakoulututkinnon suorittaneet mutta kauppatieteiden maisterin tutkinto on suoritettava suomen kielellä. Palvelujohtamisen ja innovaatiojohtamisen teema-alueiden opintoihin maisterivalinnassa voi hakea vain suomalaisen alemman korkeakoulututkinnon perusteella, ulkomaisen alemman korkeakoulututkinnon suorittaneiden tulee hakea palvelujohtamisen ja innovaatiojohtamisen teema-alueisiin kansainvälisessä maisterivalinnassa. Kansainvälisen maisterivalinnan valintaperusteet ja hakuohjeet löytyvät osoitteesta Palvelujohtamisen ja innovaatiojohtamisen teema-alueiden syventävien opintojen opetus järjestetään pääosin englanniksi. Hakukohteet (teema-alueet): Palvelujohtaminen, Joensuu Yritysoikeus ja -talous, Joensuu Innovaatiojohtaminen, Kuopio Taloushallinto ja rahoitus, Kuopio Alemman yliopistotutkinnon, tradenomin tai vastaavan alemman ammattikorkeakoulututkinnon tai ylemmän ammattikorkeakoulututkinnon suorittanut hakija voidaan valita suorittamaan kauppatieteiden maisterin tutkintoa. Valinta tehdään valintaperusteena olevien opintojen määrän ja opinnäytetyön arvosanan perusteella. Hakijalla on oltava suoritettuna vähintään 100 op kauppatieteellisiä opintoja, jotka vastaavat Itä-Suomen yliopiston kauppatieteiden tutkintoihin sisältyviä opintoja. Edellä mainitut opinnot voivat sisältää enintään 20 op kieli-, viestintä- ja menetelmäopintoja. Hakijoille lasketaan valintapisteet seuraavasti: Haettavan teema-alueen perus- ja aineopintoja vastaavien opintojen määrä max. 40 p Teema-alueen perus- ja aineopintojen määrä pisteytetään seuraavasti: 1 op = 0,5 valintapistettä, maksimipistemäärä on 40 p Opinnäytetyön arvosana max. 40 p Tutkielman tai lopputyön arvosana pisteytetään seuraavasti: 5 = 40 p, 4 = 20 p, 3 = 10 p ja 1-2 = 0 p Mikäli aiempaan tutkintoon ei sisälly opinnäytetyötä, lasketaan hakijan teema-aluetta vastaavien opintojen opintopisteillä painotettu keskiarvo. Kieli- ja viestintä- sekä menetelmäopintojen määrä max. 20 p Kieli- ja viestintä- sekä menetelmäopintojen määrä pisteytetään seuraavasti: 1 op = 0,5 valintapistettä, maksimipistemäärä on 20 p Yhteensä max. 100 p. Valinta tehdään valintapisteiden mukaisessa järjestyksessä ja tasapistetilanteissa järjestys määräytyy opinnäytetyön arvosanan mukaan. Valinnassa hyväksytään kuhunkin teema-alueeseen 10 hakijaa: Joensuuhun yhteensä 20 hakijaa ja Kuopioon yhteensä 20 hakijaa. Loput 100 op kauppatieteellisiä opintoja suorittaneet hakijat asetetaan haetun teema-alueen valinnassa varasijoille valintapisteiden mukaisessa järjestyksessä. Maisteriväylässä valittu hakija valitaan suoraan kauppatieteiden maisterin tutkinnon teemaalueen opiskelijaksi. Kauppatieteiden maisterin koulutuksessa tarvittavien valmiuksien saavuttamiseksi opiskelijaksi valitulta voidaan edellyttää maisterin tutkinnon opintojen (120 opintopistettä) lisäksi täydentäviä opintoja enintään 60 opintopistettä. Täydentävät opinnot täsmennetään opiskelijan henkilökohtaisessa opintosuunnitelmassa. Täydentävät opinnot voivat sisältää maisterin tutkinnon valmiuksien kannalta keskeisiä Itä- Suomen yliopiston kauppatieteiden kandidaatin tutkinnon teema-alueen opintoja, muita liiketaloustieteellisiä opintoja, kansantaloustieteen opintoja sekä muita opintoja (mm. menetelmäopintoja sekä kieli- ja viestintäopintoja). 97\n14 Maantiede ja Yhteiskuntamaantiede, Joensuu Maantieteen oppiaine tarkastelee kysymyksiä aluepolitiikasta ympäristöongelmiin sekä ihmisen ja luonnon suhteista yhteiskunnan sosiaalisiin, taloudellisiin ja poliittisiin kysymyksiin. Maantieteen oppiaineessa koulutetaan sekä maantiedon aineenopettajia että esimerkiksi globalisaatio- ja ympäristökysymyksiin perehtyneitä asiantuntijoita. Maantieteessä suoritetaan luonnontieteiden kandidaatin ja filosofian maisterin tutkinnot. Yhteiskuntamaantieteen oppiaine on yhteiskunnan toimintoihin ja rakentesiin sekä alueellisiin järjestelmiin ja ympäristökysymyksiin erikoistunut maantieteen ala, jota ei voi opiskella muissa suomalaisissa yliopistoissa. Yhteiskuntamaantieteessä suoritetaan yhteiskuntatieteiden kandidaatin ja maisterin tutkinnot. sa maantieteen perus- ja aineopinnot vähintään arvosanalla hyvät tiedot tai 3/5, hyväksytään hakemuksesta suorittamaan luonnontieteiden kandidaatin ja filosofian maisterin tutkintoa (pääaine maantiede). Hakija, joka on suorittanut avoimessa yliopistossa yhteiskuntamaantieteen perus- ja aineopinnot vähintään arvosanalla hyvät tiedot tai 3/5, hyväksytään hakemuksesta suorittamaan yhteiskuntatieteiden kandidaatin ja maisterin tutkintoa (pääaine yhteiskuntamaantiede). Valinnan perusteena olevista opinnoista vähintään puolet on oltava suoritettu avoimessa yliopistossa. Hakijoista valitaan kaksi (2) opiskelijaa. Hakijat asetetaan järjestykseen ensisijaisesti opintomenestyksen (hakuperusteena olevien opintojen opintopistemäärillä painotettu keskiarvo) perusteella ja toissijaisesti suoritettujen opintojen määrän perusteella. Tiedustelut: Itä-Suomen yliopisto Historia- ja maantieteiden laitos puh yhkatdk(at)uef.fi VALINTAMENETTELY Opiskelijoita valitaan neljässä eri hakijaryhmässä: avoimen yliopiston väylässä (kaksi aloituspaikkaa), siirto-opiskelijavalinnassa (yliopiston vaihtajat saman koulutusalan sisällä, ks. oppaan takaosa), muussa erillisvalinnassa (aikaisempien korkeakouluopintojen perusteella) ja maisterivalinnassa. Hakuajat ovat klo ja klo Liitteiden toimittamisesta ja valinnan tuloksen julkistamisesta, ks. tiedekunnan yhteinen osuus. AVOIMEN YLIOPISTON VÄYLÄ Hakija, joka on suorittanut avoimessa yliopistos- MUU ERILLISVALINTA (aikaisempien korkeakouluopintojen perusteella) Hakija, joka on suorittanut suomalaisessa yliopistossa maantieteen alan (ml. talousmaantiede, aluetiede ja suunnittelumaantiede) perus- ja aineopinnot vähintään hyvin tiedoin tai 3/5 tai vastaavaksi katsottavat ulkomaiset opinnot, hyväksytään hakemuksesta suorittamaan luonnontieteiden kandidaatin ja filosofian maisterin tutkintoa (pääaineena maantiede). Hakija, joka on suorittanut suomalaisessa yliopistossa yhteiskuntamaantieteen perus- ja aineopinnot vähintään hyvin tiedoin tai 3/5 tai vastaavaksi katsottavat ulkomaiset opinnot, hyväksytään hakemuksesta suorittamaan yhteiskuntatieteiden kandidaatin ja maisterin tutkintoa (pääaineena yhteiskuntamaantiede). MAISTERIVALINTA Hakija, joka on suorittanut alemman tai ylemmän korkeakoulututkinnon ja jolla on suoritettuna suomalaisessa yliopistossa maantieteen alan (ml. talousmaantiede, aluetiede ja suunnittelumaantiede) 98 ITÄ-SUOMEN YLIOPISTON ERILLISVALINTOJEN HAKUOPAS 2013\n15 perus- ja aineopinnot tai vastaavaksi katsottavat ulkomaiset opinnot (vähintään hyvin tiedoin tai 3/5), hyväksytään hakemuksesta suorittamaan filosofian maisterin tutkintoa (pääaineena maantiede). Hakija, joka on suorittanut alemman tai ylemmän korkeakoulututkinnon ja jolla on suoritettuna suomalaisessa yliopistossa yhteiskuntamaantieteen perus- ja aineopinnot tai vastaavaksi katsottavat ulkomaiset opinnot (vähintään hyvin tiedoin tai 3/5), hyväksytään hakemuksesta suorittamaan yhteiskuntatieteiden maisterin tutkintoa (pääaineena yhteiskuntamaantiede). Valituksi tulleen opiskelijan voidaan edellyttää täydentävän opintojaan henkilökohtaisen opintosuunnitelmansa mukaisesti (täydentävät opinnot, enintään 60 op, eivät sisälly maisterin tutkintoon). Sosiaalihallintotiede, Kuopio Sosiaalihallintotiede on hallintotieteitä ja sosiaalitieteitä yhdistävä oppiaine. Sosiaalihallintotieteen tutkimuksessa ja opetuksessa korostuvat hyvinvointipalvelujärjestelmät, erityisesti sosiaalialan johtaminen, talousosaaminen sekä verkostot. Lisäksi opinnoissa painotetaan yhteiskunnan ja päätöksenteon kokonaisuutta, näiden ohjausta sekä toiminnan ja toimintajärjestelmien arviointia. Tiedustelut: Itä-Suomen yliopisto Sosiaali- ja terveysjohtamisen laitos puh yhkatdk(at)uef.fi VALINTAMENETTELY Opiskelijoita valitaan kahdessa eri hakijaryhmässä: avoimen yliopiston väylässä ja maisterivalinnassa. Hakuaika on klo Liitteiden toimittamisesta ja valinnan tuloksen julkistamisesta, ks. tiedekunnan yhteinen osuus. Sosiaalihallintotieteeseen otetaan yhteensä 12 opiskelijaa. Mikäli sosiaalihallintotieteen ja terveyshallintotieteen valinnoissa (avoimen yliopiston väylä ja maisterivalinta) valittavien yhteismäärä on enintään 48, voidaan valintaryhmäkohtaisista aloituspaikkamääristä poiketa. Valitsematta jääneet valintakriteerit täyttävät hakijat valitaan hakijaryhmittäin varasijoille. Sosiaalihallintotieteen ja terveyshallintotieteen opetus on suureksi osaksi integroitua. Tämän vuoksi molempiin hakukohteisiin hyväksytty hakija voi ottaa opiskelupaikan vastaan vain toisesta pääaineesta. Sosiaalihallintotieteen opintoihin ei ole mahdollista hakeutua siirto-opiskelijana. AVOIMEN YLIOPISTON VÄYLÄ Tässä ryhmässä valitaan kolme opiskelijaa suorittamaan yhteiskuntatieteiden kandidaatin ja maisterin tutkintoja. Tullakseen valituksi hakijalla tulee olla 1) sosiaali- tai terveyshallintotieteen, hallintotieteen tai valtio-opin perus- ja aineopinnot, ja 2) jonkin toisen sivuaineeksi soveltuvan oppiaineen perusopinnot. Vaadittavista opinnoista vähintään puolet on oltava suoritettuna avoimessa yliopistossa. Mikäli hakijoita on enemmän kuin aloituspaikkoja, hakijat asetetaan järjestykseen suoritettujen yliopisto-opintojen kokonaismäärän perusteella. Valintavaiheessa huomioitujen yliopistollisten opintojen soveltuvuus tutkintoon sisällytettäviksi arvioidaan henkilökohtaisen opintosuunnitelman teon yhteydessä. MAISTERIVALINTA Maisteriopintoihin valitaan yhteensä yhdeksän opiskelijaa seuraavasti: Ryhmä 1: Valintaperusteena on alempi tai ylempi yliopistotutkinto (kandidaatin tai maisterin tutkinto), johon sisältyy tai jonka lisäksi hakija on suorittanut sosiaali- tai terveyshallintotieteen, 99\n16 hallintotieteen tai valtio-opin perus- ja aineopinnot. Tällä perusteella valitaan neljä opiskelijaa. Ryhmä 2: Valintaperusteena on ammattikorkeakoulututkinto tai ylempi ammattikorkeakoulututkinto, jonka lisäksi on suoritettu sosiaali- tai terveyshallintotieteen, hallintotieteen tai valtioopin perus- ja aineopinnot. Tällä perusteella valitaan viisi opiskelijaa. Mikäli hakijoita on enemmän kuin aloituspaikkoja, heidät asetetaan paremmuusjärjestykseen aiempaan tutkintoon kuulumattomien yliopistoopintojen kokonaismäärän perusteella. Valintavaiheessa huomioitujen yliopistollisten opintojen soveltuvuus tutkintoon sisällytettäviksi arvioidaan henkilökohtaisen opintosuunnitelman teon yhteydessä. Valituksi tulleen opiskelijan voidaan edellyttää täydentävän opintojaan henkilökohtaisen opintosuunnitelmansa mukaisesti (täydentävät opinnot, enintään 60 op, eivät sisälly maisterin tutkintoon). Sosiaalipedagogiikka, Kuopio Sosiaalipsykologia, Kuopio Sosiologia, Kuopio Sosiaalipedagogiikka sijoittuu tieteenalana kasvatus- ja yhteiskuntatieteiden välimaastoon. Se tarkastelee kasvun ja kasvatuksen yhteisöllisiä ja yhteiskunnallisia kytkentöjä ja tuo pedagogisen näkökulman sosiaaliseen työhön. Kasvu ja kasvatus ymmärretään sosiaalipedagogiikassa laajasti. Ne ovat asioita, joita tapahtuu läpi elämän, kaikilla elämän osa-alueilla arkipäivän kohtaamisista kasvatuksen formaaleihin instituutioihin. Sosiaalipedagogiikan tutkimuskenttää ovat erityisesti kansalaisuuteen, kansalaisyhteiskunnan toimintaan, yhteisöjen ja yhteisöllisyyden tukemiseen sekä yhteiskunnalliseen eriarvoisuuteen, syrjimiseen ja syrjäytymiseen liittyvät kysymykset. Sosiaalipedagogiikan opinnot rakentavat sosiaalipedagogista asiantuntijuutta, jota voi käyttää esimerkiksi erilaisissa kehittämistehtävissä julkisella ja kolmannella sektorilla. Sosiaalipsykologia tarkastelee ihmisten toiminnan, ajattelutapojen, tunteiden ja identiteetin muodostumista suhteessa sosiaaliseen ympäristöön ja yhteiskuntaan, sekä ihmisten väliseen vuorovaikutukseen ja ryhmäprosesseihin liittyviä ilmiöitä. Itä-Suomen yliopistossa sosiaalipsykologian opiskelu ja tutkimus painottuvat terveyteen, yksilöiden elämänkulun käänteisiin ja yhteisöihin liittyvän hyvinvoinnin tarkasteluun sekä työyhteisöjen kehittämiseen hyvinvointia ja erilaisuuden hyväksymistä edistäviksi. Sosiaalipsykologian opiskelu antaa valmiuksia toimia erilaisissa ihmissuhdeammateissa sekä opetus- ja tutkimustehtävissä. Valmistuneet työskentelevät usein erilaisissa sosiaalialan organisaatioissa asiantuntijoina, koulutustehtävissä, henkilöstöhallinnossa, organisaation kehittämistehtävissä sekä tutkijoina. Lisätietoja: Sosiologia sopii pääaineeksi ihmisille, jotka ovat kiinnostuneet siitä, mitä yhteiskunnassa tapahtuu, miksi asiat ovat siten kuin ovat ja miten ne voisivat olla toisin, miten ihmiset ovat vuorovaikutuksessa toistensa kanssa ja minkälaiset prosessit säätelevät ihmisten sosiaalista toimintaa ja ajattelua. Sellaiselle, joka miettii esimerkiksi, miten yhteiskunnallinen hyvinvointi tai pahoinvointi muodostuu, mistä eriarvoisuus ja syrjintä aiheutuvat, miten ihmisen toiminta riippuu yhteisöstä ja suhteista toisiin ihmisiin, miten koulutus- ja työmarkkinat, organisaatiot ja erilaiset ryhmät toimivat tai kuinka yhteiskunnan rakenne ja kulttuuri muuttuvat, sosiologian opiskelu tarjoaa kiinnostavia näkökulmia. Sosiologista ajattelua opiskellaan perehtymällä sosiologisiin käsityksiin ja havaintoihin yhteiskunnan rakenteista ja sosiaalisesta toiminnasta eli siitä, millä tavoin yhteiskunnan ja organisaatioiden voidaan ajatella toimivan, miten sosiaalinen järjestys on mahdollinen ja mikä sitä uhkaa. 100 ITÄ-SUOMEN YLIOPISTON ERILLISVALINTOJEN HAKUOPAS 2013\n17 Tiedustelut: Itä-Suomen yliopisto Yhteiskuntatieteiden laitos (Joensuun ja Kuopion kampukset) puh yhkatdk(at)uef.fi VALINTAMENETTELY Opiskelijoita valitaan ainoastaan maisterivalinnassa. Hakuaika on klo Liitteiden toimittamisesta ja valinnan tuloksen julkistamisesta, ks. tiedekunnan yhteinen osuus. tutkintoon kuulumattomien yliopisto-opintojen kokonaismäärä. Ryhmä 2: Valintaperusteena on sosiaali-, terveys-, kasvatus- tai kulttuurialan ammattikorkeakoulututkinto tai ylempi ammattikorkeakoulututkinto, jonka lisäksi on suoritettu jonkin yhteiskuntatieteellisen tai kasvatustieteellisen oppiaineen perusja aineopinnot vähintään arvosanalla hyväksytty, hyvä (3) tai 3/5. Tällä perusteella valitaan kahdeksan opiskelijaa. Mikäli hakijoita on enemmän kuin aloituspaikkoja, hakijat asetetaan järjestykseen seuraavasti: 1) ylempi AMK tutkinto, 2) yhteiskuntatieteellisen tai kasvatustieteellisen oppiaineen aineopintojen arvosana 3) yhteiskuntatieteellisen tai kasvatustieteellisen oppiaineen perusopintojen arvosana, 4) AMK-tutkinnon opinnäytteen arvosana. Sosiaalipedagogiikan, sosiaalipsykologian ja sosiologian pääaineisiin valitaan yhteensä 15 opiskelijaa suorittamaan yhteiskuntatieteiden maisterin tutkintoa. Valituksi tulleen opiskelijan voidaan edellyttää täydentävän opintojaan henkilökohtaisen opintosuunnitelmansa mukaisesti (täydentävät opinnot, enintään 60 op, eivät sisälly maisterin tutkintoon). SOSIAALIPEDAGOGIIKKA Sosiaalipedagogiikkaan valitaan yhteensä kymmenen opiskelijaa suorittamaan yhteiskuntatieteiden maisterin tutkintoja. Opiskelijat valitaan kahdessa ryhmässä seuraavasti: Ryhmä 1: Valintaperusteena on alempi tai ylempi yliopistotutkinto, johon sisältyy tai jonka lisäksi on suoritettu jonkin yhteiskuntatieteellisen tai kasvatustieteellisen oppiaineen perus- ja aineopinnot vähintään arvosanalla hyväksytty, hyvä (3) tai 3/5. Tällä perusteella valitaan kaksi opiskelijaa. Mikäli hakijoita on enemmän kuin aloituspaikkoja, hakijat asetetaan järjestykseen seuraavasti: 1) yhteiskuntatieteellisen tai kasvatustieteellisen oppiaineen perus- ja aineopintojen arvosana 2) SOSIAALIPSYKOLOGIA Sosiaalipsykologiaan valitaan kolme opiskelijaa suorittamaan yhteiskuntatieteiden maisterin tutkintoa. Valintaperusteena on alempi tai ylempi yliopistotutkinto (kandidaatin tai maisterin tutkinto), johon sisältyy tai jonka lisäksi on suoritettu sosiaalipsykologian perus- ja aineopinnot vähintään arvosanalla hyväksytty, hyvä (3) tai 3/5. Mikäli valintaperusteet täyttäviä hakijoita on enemmän kuin aloituspaikkoja, hakijat asetetaan järjestykseen sosiaalipsykologian perus- ja aineopintojen arvosanan perusteella. SOSIOLOGIA Sosiologiaan valitaan kaksi opiskelijaa suorittamaan yhteiskuntatieteiden maisterin tutkintoa. Valintaperusteena sosiologian pääaineeseen on alempi tai ylempi yliopistotutkinto (kandidaatin tai maisterin tutkinto), johon sisältyy tai jonka lisäksi on suoritettu sosiologian tai kasvatussosiologian perus- ja aineopinnot vähintään arvosanalla hyväksytty, hyvä (3) tai 3/5. Mikäli hakijoita on enemmän kuin aloituspaikkoja, hakijat asetetaan järjestykseen sosiologian tai kasvatussosiologian perus- ja aineopintojen arvosanan perusteella. 101\n18 Sosiaalitieteet, Kuopio Yhteiskuntatieteiden kandidaatin koulutus Kuopion kampuksella on sekä tieteellisesti kiinnostavaa että työelämään sovellettavaa. Opetus sisältää yhteiskuntatieteiden perusvalmiudet: tärkeimmät teoriat ja tiedonhankinnan menetelmät. Koulutuksessa painotetaan erityisesti tietoa hyvinvoinnin yksilöllisistä, yhteisöllisistä ja yhteiskunnallisista osatekijöistä ja niiden suhteista. Koulutuksessa kiinnitetään huomiota myös hyvinvointia tukevaan toimintaan, instituutioihin ja politiikkoihin. Kandidaattitutkinnon aineopintojen kuluessa opiskelija valitsee kiinnostuksensa mukaan pääaineekseen sosiaalipedagogiikan, sosiaalipsykologian tai sosiologian. Maisterin tutkinto suoritetaan valitussa pääaineessa. Se laajentaa pääaineen tieteenalaopintoja ja syventää kandidaatin tutkinnon erityisaloja koskevaa tietämystä. Tiedustelut: Itä-Suomen yliopisto Yhteiskuntatieteiden laitos (Joensuun ja Kuopion kampukset) puh yhkatdk(at)uef.fi VALINTAMENETTELY Opiskelijoita valitaan kolmessa eri hakijaryhmässä: avoimen yliopiston väylässä, siirto-opiskelijavalinnassa (yliopiston vaihtajat saman koulutusalan sisällä, ks. oppaan takaosa) ja muussa erillisvalinnassa (aikaisempien korkeakouluopintojen perusteella). Lisäksi valitaan kymmenen pääaineen vaihtajaa. Pääaineen vaihtamisen valintaperusteet on esitetty osoitteessa Aloituspaikkoja voidaan siirtää hakijaryhmästä toiseen, jos jostakin hakijaryhmästä jää aloituspaikkoja täyttämättä. Hakuaika on klo Liitteiden toimittamisesta ja valinnan tuloksen julkistamisesta, ks. tiedekunnan yhteinen osuus. AVOIMEN YLIOPISTON VÄYLÄ Tässä hakijaryhmässä valitaan 12 opiskelijaa suorittamaan yhteiskuntatieteiden kandidaatin ja maisterin tutkintoja. Tullakseen valituksi hakijalla tulee olla sosiaalipedagogiikan, sosiaalipsykologian, sosiaalitieteiden (Itä-Suomen yliopisto) tai sosiologian perusopinnot vähintään arvosanalla hyväksytty, 3/5 tai hyvä. Vaadittavista opinnoista vähintään puolet on oltava suoritettuna avoimessa yliopistossa. Mikäli hakijoita on enemmän kuin aloituspaikkoja, valinnasta päätetään ensisijaisesti perusopintojen arvosanan perusteella ja toissijaisesti tutkintoon kuulumattomien yliopisto-opintojen opintopistemäärän perusteella. MUU ERILLISVALINTA (aikaisempien korkeakouluopintojen perusteella) Tässä hakijaryhmässä valitaan neljä opiskelijaa suorittamaan yhteiskuntatieteiden kandidaatin ja maisterin tutkintoja. Tullakseen valituksi hakijalla tulee olla perusopinnot sosiaalipedagogiikassa, sosiaalipsykologiassa, sosiaalipolitiikassa, sosiologiassa tai sosiaalitieteissä arvosanalla hyväksytty, hyvät tiedot tai 3/5. Mikäli hakijoita on enemmän kuin aloituspaikkoja, valinnasta päätetään ensisijaisesti perusopintojen arvosanan perusteella ja toissijaisesti tutkintoon kuulumattomien yliopistoopintojen opintopistemäärän perusteella. Sosiaalityö, Kuopio Sosiaalityön pääaineesta valmistuu yhteiskuntatieteiden maistereita, joilla on sosiaalityöntekijän pätevyys, tutkijan valmiudet ja laaja sosiaalitieteellinen yleissivistys. Sosiaalityössä yhdistyvät ihmisläheinen auttamistyö ja yhteiskunnallinen muutostyö. Itä-suomen yliopiston sosiaalityön opiskelussa ja tutkimuksessa painottuvat lapsi- ja nuorisososi- 102 ITÄ-SUOMEN YLIOPISTON ERILLISVALINTOJEN HAKUOPAS 2013\n19 aalityö, terveyssosiaalityö sekä sosiaalihallinto, hyvinvointipalvelut ja johtaminen. Opiskelussa teoria ja käytäntö yhdistyvät toisiinsa kiinnostavalla ja haastavalla tavalla. Sosiaalityön opinnot antavat mahdollisuuden sekä ammatilliseen asiakastyöhön että toimimiseen sosiaalityön asiantuntijana ja suunnittelu-, tutkimus ja johtotehtävissä. Sosiaalityön tehtäväkentän monimuotoisuus antaa koulutuksen saaneelle mahdollisuuden suuntautua itseään eniten kiinnostavalle alalle kuntiin, järjestöihin, sosiaalialan yrityksiin ja valtion tehtäviin. Ks. Tiedustelut: Itä-Suomen yliopisto Yhteiskuntatieteiden laitos (Joensuun ja Kuopion kampukset) puh yhkatdk(at)uef.fi VALINTAMENETTELY Opiskelijoita valitaan neljässä eri hakijaryhmässä: avoimen yliopiston väylässä, siirto-opiskelijavalinnassa (yliopiston vaihtajat saman koulutusalan sisällä, ks. oppaan takaosa), muussa erillisvalinnassa (aikaisempien korkeakouluopintojen perusteella) ja maisterivalinnassa. Lisäksi valitaan kolme pääaineen vaihtajaa. Pääaineen vaihtamisen valintaperusteet on esitetty osoitteessa Aloituspaikkoja voidaan siirtää hakijaryhmästä toiseen, jos jostakin hakijaryhmästä jää aloituspaikkoja täyttämättä. Hakuaika on klo Liitteiden toimittamisesta ja valinnan tuloksen julkistamisesta, ks. tiedekunnan yhteinen osuus. AVOIMEN YLIOPISTON VÄYLÄ Tässä valintaryhmässä valitaan kolme opiskelijaa suorittamaan yhteiskuntatieteiden kandidaatin ja maisterin tutkintoja. Tullakseen valituksi hakijalla tulee olla sosiaalityön perusopinnot ja sosiaalityön aineopinnot vähintään arvosanalla hyväksytty, hyvä (3) tai 3/5. Vaadittavista opinnoista vähintään puolet on oltava suoritettuna avoimessa yliopistossa. Mikäli hakijoita on enemmän kuin aloituspaikkoja, hakijat asetetaan paremmuusjärjestykseen ensisijaisesti sosiaalityön aineopintojen arvosanan perusteella ja toissijaisesti tutkintoon kuulumattomien yliopisto-opintojen kokonaismäärän perusteella. MUU ERILLISVALINTA (aikaisempien korkeakouluopintojen perusteella) Tässä valintaryhmässä valitaan kaksi opiskelijaa suorittamaan yhteiskuntatieteiden kandidaatin ja maisterin tutkintoja. Tullakseen valituksi hakijalla tulee olla sosiaalityön perusopinnot vähintään arvosanalla hyväksytty, hyvä (3) tai 3/5 ja jonkin toisen oppiaineen perusopinnot. Mikäli hakijoita on enemmän kuin aloituspaikkoja, hakijat asetetaan paremmuusjärjestykseen ensisijaisesti sosiaalityön perusopintojen arvosanan perusteella ja toissijaisesti tutkintoon kuulumattomien yliopistoopintojen opintopistemäärän perusteella. MAISTERIVALINTA Tässä valinnassa otetaan yhteensä 15 opiskelijaa seuraavasti: Ryhmä 1: Valintaperusteena on alempi tai ylempi yliopistotutkinto, johon sisältyy tai jonka lisäksi on suoritettu sosiaalityön perus- ja aineopinnot vähintään arvosanalla hyväksytty, hyvä tai 3/5. Tällä perusteella valitaan viisi opiskelijaa. Mikäli hakijoita on enemmän kuin aloituspaikkoja, hakijat asetetaan paremmuusjärjestykseen ensisijaisesti sosiaalityön aineopintojen arvosanan perusteella ja toissijaisesti sosiaalityön perusopintojen arvosanan perusteella. 103\n20 Ryhmä 2: Valintaperusteena on sosionomi tai geronomi (AMK) -tutkinto tai sosionomi tai geronomi (ylempi AMK) -tutkinto, jonka lisäksi on suoritettu sosiaalityön perus- ja aineopinnot vähintään arvosanalla hyväksytty, hyvä tai 3/5. Tällä perusteella valitaan 10 opiskelijaa. Mikäli hakijoita on enemmän kuin aloituspaikkoja, heidät asetetaan paremmuusjärjestykseen seuraavasti: 1) ylempi AMK tutkinto, 2) sosiaalityön aineopintojen arvosana 3) sosiaalityön perusopintojen arvosana, 4) AMK-tutkinnon opinnäytteen arvosana. Valituksi tulleen opiskelijan voidaan edellyttää täydentävän opintojaan henkilökohtaisen opintosuunnitelmansa mukaisesti (täydentävät opinnot, enintään 60 op, eivät sisälly maisterin tutkintoon). Sosiologia sopii pääaineeksi ihmisille, jotka ovat kiinnostuneet siitä, mitä yhteiskunnassa tapahtuu, miksi asiat ovat siten kuin ovat ja miten ne voisivat olla toisin, miten ihmiset ovat vuorovaikutuksessa toistensa kanssa ja minkälaiset prosessit säätelevät ihmisten sosiaalista toimintaa ja ajattelua. Sellaiselle, joka miettii esimerkiksi, miten yhteiskunnallinen hyvinvointi tai pahoinvointi muodostuu, mistä eriarvoisuus ja syrjintä aiheutuvat, miten ihmisen toiminta riippuu yhteisöstä ja suhteista toisiin ihmisiin, miten koulutus- ja työmarkkinat, organisaatiot ja erilaiset ryhmät toimivat tai kuinka yhteiskunnan rakenne ja kulttuuri muuttuvat, sosiologian opiskelu tarjoaa kiinnostavia näkökulmia. Sosiologista ajattelua opiskellaan perehtymällä sosiologisiin käsityksiin ja havaintoihin yhteiskunnan rakenteista ja sosiaalisesta toiminnasta eli siitä, millä tavoin yhteiskunnan ja organisaatioiden voidaan ajatella toimivan, miten sosiaalinen järjestys on mahdollinen ja mikä sitä uhkaa. Yhteiskuntapolitiikka koskee niin ihmisten arkea kuin julkisen vallan päätöksentekoakin. Yhteiskuntapolitiikan keskeiset kysymykset liittyvät kansalaisten hyvinvoinnin lisäämiseen, sosiaalisen eriarvoisuuden vähentämiseen ja kestävän kehityksen vaalimiseen. Yhteiskuntapolitiikan opiskelu perehdyttää opiskelijat yhteiskunnan toimintaan ja sen kehitykseen sekä vaikuttamiskeinoihin. Joensuun yhteiskuntapolitiikassa voi erikoistua työn ja koulutuksen kysymyksiin, hoivapolitiikkaan sekä migraatioon. Yhteiskuntapolitiikkaa pääaineena opiskelleet työllistyvät asiantuntijoiksi valtion, kunnan, järjestöjen, säätiöiden ja kansainvälisten organisaatioiden tehtäviin. Työnkuvaan voi sisältyä opetusta, kehittämistä, suunnittelua, arviointia, tutkimusta, tiedotusta ja hallinnointia. Sosiologia, Joensuu Yhteiskuntapolitiikka, Joensuu Tiedustelut: Itä-Suomen yliopisto Yhteiskuntatieteiden laitos (Joensuun ja Kuopion kampukset) puh , yhkatdk(at)uef.fi VALINTAMENETTELY Opiskelijoita valitaan ainoastaan maisterivalinnassa. Hakuaika on klo Liitteiden toimittamisesta ja valinnan tuloksen julkistamisesta, ks. tiedekunnan yhteinen osuus. Sosiologian ja yhteiskuntapolitiikan pääaineisiin valitaan yhteensä kymmenen opiskelijaa suorittamaan yhteiskuntatieteiden maisterin tutkintoa. Aloituspaikkoja voidaan siirtää hakukohteesta toiseen, jos jommastakummasta hakukohteesta jää aloituspaikkoja täyttämättä. Valituksi tulleen opiskelijan voidaan edellyttää täydentävän opintojaan henkilökohtaisen opintosuunnitelmansa mukaisesti (täydentävät opinnot, enintään 60 op, eivät sisälly maisterin tutkintoon). 104 ITÄ-SUOMEN YLIOPISTON ERILLISVALINTOJEN HAKUOPAS 2013\ny hte isk u n tat i ete i de n ja\ny hte isk u n tat i ete i de n ja k au p pat i ete i de n t i e de k u n ta JOENSUUN KAMPUS KUOPION KAMPUS Historia Humanististen tieteiden kandidaatti (alempi) Filosofian maisteri (ylempi) Kauppatieteet\nItä-Suomen yliopisto. Yhteiskuntatieteiden ja kauppatieteiden tiedekunta\nItä-Suomen yliopisto Yhteiskuntatieteiden ja kauppatieteiden tiedekunta Itä-Suomen yliopisto Joensuun ja Kuopion yliopistot yhdistyvät vuoden 2010 alussa Itä-Suomen yliopistoksi. Itä-Suomen yliopistossa


Väestö väestö kasvaa tasapainoinen väestörakenne - PDF\nDownload "Väestö väestö kasvaa tasapainoinen väestörakenne"\n2 Väestö Laukaassa väestö kasvaa. Syitä tähän ovat voitollinen muuttoliike (lapsiperheiden määrän kasvu) sekä keskimääräistä korkeampi syntyvyys (luonnollinen väestönlisäys) Laukaassa on tasapainoinen väestörakenne Lapsia keskimääräistä enemmän Eläkeläisiä keskimääräistä vähemmän Kuitenkin nuoret aikuiset muuttavat kunnasta pois (opiskelu) 2\n3 Väestö Laukaaseen on ennustettu poikkeuksellisen suurta väestönkasvun pudotusta nykytasosta. Ennusteen mukaan kunnan väestönkasvu on jo hidastumassa ja vuonna 2027 se on laskenut koko maan tasolle. Lasten ja erityisesti eläkeikäisten kasvun ennustetaan kunnassa jatkuvan, kun taas työikäisen väestön kasvu tulee hidastumaan jo lähivuosina. Tämä tarkoittaa väestöllisen huoltosuhteen voimakasta heikkenemistä. Sekä omavaraisuuteen perustuva ennuste että muuttoliikkeen sisältävä ennuste on laadittu vuoden 2011 väestörakenteen sekä vuosien väestönmuutostietojen perusteella. 3\n4 Väestö Väestöllinen huoltosuhde on ollut Laukaassa korkeampi kuin koko maassa Lasten suuri määrä Viime vuosina huoltosuhteen heikkeneminen on voimistunut. Tämän kehityksen ennustetaan jatkuvan vuoteen 2033 saakka, jolloin kunnassa on nykyisen 61 huollettavan sijaan jo 78 huollettavaa sataa työikäistä kohden Väestön koulutustaso on noussut keskimääräistä nopeammin Laukaassa on paljon keskiasteen ja erityisesti ammatillisen tutkinnon suorittaneita 4\n5 Laukaan taajamat ja kylät 5\n6 valmistuneet uudet asunnot Asuminen Valmistuneet uudet asunnot Laukaassa 180 Valmistuneet uudet asunnot Laukaassa Kirkonkylä Lievestuore Leppävesi Vihtavuori Haja-asutusalue Yhteensä Vuonna 2013 Laukaaseen valmistui 78 uutta asuinrakennusta, joissa oli 125 asuntoa. Eniten uusia asuntoja valmistui kirkonkylälle sekä haja-asutusalueelle 6\n7 Elinkeinostrategia Laukaan elinkeinostrategian tavoitteet ja toimenpiteet ajanjaksolle Yhdyskuntarakenne: Yritysten investointihalukkuutta lisätään selkeyttämällä Laukaan yhdyskuntarakennetta, avaamalla sopivia rakentamiskohteita sekä huomioimalla jo olemassa olevien yritysten rakentamistarpeet. Taajamien keskustoja elvytetään täydennysrakentamisella 2. Strategiset kohteet: Tunnistetaan ja määritellään strategisesti merkittävät kehittämiskohteet ja luodaan päätöksentekomenetelmät, joilla varmistetaan kunnan tietoisen tahdon toteutuminen suunnittelussa sekä päätöksenteossa. 3. Tontit ja toimitilat: Hankitaan riittävä raakamaareservi sekä monipuolinen tonttivaranto keskeisillä kehittämisalueilla 4. Hankinnat: Kunnan hankinnoissa huomioidaan yrittäjävaikutukset ja päätösten kokonaistaloudellinen arviointi. 5. Kuntaorganisaatio: kuntaorganisaation toimintakulttuuri on hallinnoivan sijaan mahdollistava, yrittäjänäkökulman huomioiminen sisältyy kaikkeen kunnan toimintaan 6. Kuntakuva ja kuntamarkkinointi: Johtamisella luodaan edellytykset sille, että kuntaorganisaation toiminta vastaa kuntakuvalle asetettuja tavoitteita 7. Yritystoiminnan kehittäminen: Kunnan johto ja luottamushenkilöt vievät kunta- ja elinkeinostrategian tavoitteita sekä yrittäjien näkemyksiä aktiivisesti eteenpäin maakunnallisissa organisaatioissa. Kunta toimii aktiivisesti verkostoituen ja edistää yritysten ja yrittäjien yhteistoimintaa. 7\n8 Kyläsuunnitelmat - Maankäytön kehittämisen näkökulmasta Vihtasilta maatila-asutuksesta maalaiskyläksi Maankäyttöön liittyviä kehittämistarpeita: Raskaan liikenteen läpiajon vähentäminen, Vihtajärven puhdistaminen, Metsoreitti välille Vihtasilta-Vuontee, kevyen liikenteen väylien jatkaminen Kuhankosken, Vuonteen ja Leppäveden suuntaan Vuontee kylä virran varrella Maankäyttöön liittyvät kehittämistarpeet: kevyen liikenteen väylät Saviontie-Tarvaalantie, kapea Vuonteensalmen silta, laajakaistayhteyksien parantaminen, päivittäistavaroiden saatavuus (kuljetuspalveluiden kehittäminen), hevosharrastajille oma maastorata (esim. Lintuharjun hiekanottoalue), lenkkipolut ja hiihtoladut Vihtavuori Maankäyttöön liittyviä kehittämistarpeita: Liikenneturvallisuuden parantaminen, retkireitistöjen markkinointi asukkaille Vehniä kylä päätien varrella Huolena: 4-tien perusparantaminen ja siihen liittyvät kyläteiden muutokset Maankäyttöön liittyvät kehittämiskohteet: kylän oman tieverkoston kehittäminen Savio Maankäytön kehittämiskohteet: lasten ja nuorten harrastusmahdollisuudet, uimaranta ja venesatama Puttolaan, kylätien parantaminen, kevyen liikenteen väylä kylän kohdalle, laajakaista, käyttövesi- ja jätevesijärjestelmän kehittäminen, Hyppäälle virallinen reitti, Hyppäävuorelle parkkipaikka 8\n9 Kyläsuunnitelmat - Maankäytön kehittämisen näkökulmasta Kuusaa vireä kylä koskimaisemassa Keiteleen kanava kulkee kylän keskustan halki 450 asukasta, kymmenkunta kesälomataloutta Toiminnaltaan vahvimpia kyliä, kylälle on laadittu yleiskaava (tonttitarjonta lisääntyi), hyvät harrastus- ja liikuntamahdollisuudet Maankäytön kehittämiskohteet: koskialueen ympäristön parantaminen, kevyenliikenteen väylät, nopeiden valokuituyhteyksien kehittäminen Tarvaala kylä kiinnostaa Vireä kylä, palveluja, liikuntapaikkoja, tonttitarjontaa Kuhanniemen - Tarvaalan ranta- ja kyläyleiskaava, kaava on saanut lainvoiman Vapaita tontteja myytävänä etarvas Laukaan Tarvaalan kylän kehittämishanke Tavoitteena on luoda kattava ja keskitetty, digitaalisesti koostettu tieto- ja tarina-aineisto Tarvaalan verkkopalveluun Materiaalia voidaan tarinallisen tuotteistamisen kautta käyttää suunnittelun ja kehittämisen välineenä 9\n10 Tonttivaranto Asuintontit & teollisuus- ja yritystontit Pientalotonttivaranto Asemakaavojen tontit riittävät n. 10 vuoden ajaksi, mutta tilanne vaihtelee taajamittain Paras tonttivaranto on kirkonkylän ja Lievestuoreen taajamissa Kirkonkylän tonttien kysyntä hiljentynyt, rakennuspaikat maastollisesti haasteellisia Suurin kysyntä kohdistuu Leppäveden alueelle, jossa tonttivaranto hupenee Taajaman fyysiset rajat alkavat tulla vastaan Keski-Laukaan painopisteet siirtyvät Vihtavuorikirkonkylä alueille ja yleiskaavojen mukaisille kyläalueille Vihtavuoressa on hyvä kysyntä pientalotonteille, kaavoitetut tontit on myyty sitä mukaa kun kunnallistekniikan rakentaminen edistynyt Lievestuoreen alueella on rakentamattomia tontteja, mutta niiden kysyntä ei ole niin vilkasta Teollisuus- ja yritystonttivaranto Kirkonkylän ja Leppäveden teollisuus- ja yritystonttien kysyntään pystytään vastaamaan kohtuullisesti Kirkonkylällä Rokkakankaan teollisuusalue muodostunut pienyrittäjien toiminta-alueeksi, alueelle saadaan sijoitetuksi vielä lisätontteja Lievestuoreen taajamassa on tontteja, mutta kysyntä heikkoa Leppäveden Vihtiälän alue kehittyy osana Innoroad Park logistiikkakeskusta. Maakunta- ja yleiskaavoissa osoitettu läpikulkuyhteys Vaajakoskelle teollisuus- ja yritysalueita tämän tien vaikutusalueelle Yritysten kannalta ongelmana on ollut sopivan tarjonnan puuttuminen. Laukaassa olemassa olevia yrityksiä on paljon ja niiden luontainen kasvu niin suurta, ettei toimitila- ja tonttikysyntään pystytä kaikin osin vastaamaan 10\n11 Työvoima ja työpaikat 2000-luvulla työpaikat ovat Laukaassa lisääntyneet keskimääräistä nopeammin Erityisesti yksityisen sektorin palkansaajien määrä on lisääntynyt Väestökehityksen seurauksena työvoiman sekä työssäkäyvien määrä on kasvanut. Työttömien määrä on kasvanut. Maakuntakeskuksen huono työllisyystilanne näkyy myös Laukassa 11\n12 Työvoima ja työpaikat Pendelöinti on yleistynyt voimakkaasti Valtaosa pendelöinnistä tapahtuu Laukaan ja Jyväskylän välillä Laukaassa työskentelee yli 2000 ulkopaikkakuntalaista. Heidän määrä on kasvanut, kun taas kotikunnassa työssäkäyvien laukaalaisten määrä on pienentynyt 12\n13 Liikenne Valtatie 4 Vehniä-Äänekoski Keski-Suomen ELY-keskus suunnittelee valtatien 4 Vehniä Äänekoski tieosuuteen parannuksia Keski-Suomen lainvoimaisessa maakuntakaavassa nelostien Jyväskylä Äänekoski välille on esitetty ohjeellinen moottoritievaraus Tiehankkeesta tehdään YVA-lain mukainen ympäristövaikutusten arviointi 13\n14 Matkailu Laukaan tunnetuimpia matkailukohteita ovat Peurunka (Peurunka Center matkailualueen Master Plan, 2007), Varjola, Peurunkagolf sekä Lievestuoreella sijaitseva Nokkakiven Huvipuisto. Laukaan kirkonkylässä palvelee hyvin varustettu Laukaan satama. Keiteleen kanava kulkee Laukaan läpi. Kuva: 14\n15 Maankäytön suunnittelu Yleiskaavat Keski-Laukaan eteläosan yleiskaava Kuhaniemi-Tarvaalan ranta- ja kyläyleiskaava (kaava on saanut lainvoiman ) Kanavareitin rantayleisosakaava, osa I & II Kirkonkylä osayleiskaava Kuusan yleiskaava Leppäveden osayleiskaava Leppävesi-järvi rantayleiskaava Lievestuoreen osayleiskaava Lievestuoreenjärven rantaosayleiskaava Oikeusvaikutteinen kanavareitin rantaosayleiskaava Vehniä osayleiskaava Vihtavuoren yleiskaava Vireillä olevat tai vireille tulevat Peurunka - Valkolan yleiskaava Vehniän yleiskaava Kuusveden rantayleiskaava Savio - Vuontee yleiskaava 15\n16 Johtopäätökset lähtöaineistosta Laukaan VAHVUUKSIA ovat: positiivinen väestökehitys ja edullinen ikärakenne, keskeinen sijainti hyvien liikenneyhteyksien varrella, osaava työvoima, monipuolinen elinkeinorakenne (logistiikka, kauppa, rakentaminen & teollisuus), positiivinen työpaikkamäärän kehitys, puhtaat reittivesistöt Laukaan HEIKKOUKSIA ovat: suunnitelmallisen maapolitiikan puute, tonttikysyntään ei kaikin osin pystytä vastaamaan, nuorten poismuutto, toimitilojen puute, kapea palvelusektori, yhdyskuntarakenteen heikkous (ei selkeitä taajamia) Laukaan MAHDOLLISUUKSINA ovat: resurssit vastata yritysten sijoittumis- ja kasvutarpeisiin, uusien innovaatioiden ja raaka-aineiden käyttöönotto, informaatioteknologian, automatiikan ja robotiikan kehitys, Keski-Suomen metalli- ja metsäteollisuuden keskittymä, koulutetun työvoiman saatavuus, palveluyrittäjyyden ja matkailun kehittäminen Laukaan UHKINA ovat: seudullisen väestönkasvun pysähtyminen, talouskriisin jatkumine ja kuntatalouden heikkeneminen, kiinteistöjen ja vakuuksien arvon laskeminen, väärät strategiset valinnat sekä kuntarakenteeseen kohdistuvat ulkopuoliset uhkat 16\nMAAPOLIITTINEN OHJELMA. Laukaan kunnanvaltuusto 10.11.2014 113\nMAAPOLIITTINEN OHJELMA Laukaan kunnanvaltuusto 10.11.2014 113 1 (26) Johdanto Maapolitiikka ja yleiskaavoitus ovat strategisen suunnittelun välineitä. Maapolitiikalla tarkoitetaan niitä kunnan toimintoja,


19.05.2019, klo 16:31:32\nKirjoittaja Aihe: Mämmilä (Luettu 83526 kertaa)\n« Vastaus #315 : 07.06.2018, klo 16:25:17 »\nSeuraava kysymys on luonnollisesti, että onko ne originaalit kaupan?\n« Vastaus #316 : 07.06.2018, klo 19:03:16 »\nLainaus käyttäjältä: VesaK - 07.06.2018, klo 12:59:07\nHienoa, että löytyy originaaleja...kyllästynyt lukemaan Copy-paste-julisteita. Originaali on aina kuiteskin originaali.\nTonne on mentävä...ehtisinkö huomenna?\n« Vastaus #317 : 08.06.2018, klo 10:26:54 »\nLainaus käyttäjältä: tmielone - 07.06.2018, klo 16:25:17\nSitä pitää kysyä suoraan Koivistolta. Paikalla on myynnissä jonkin verran Mämmilä-albbuja, joten jos tulee avajaisiin niin saa ainakin omistuspiirroksen.\n« Vastaus #318 : 08.06.2018, klo 11:27:05 »\nLainaus käyttäjältä: VesaK - 08.06.2018, klo 10:26:54\nTaidankin tulla tonne avajaisiin, jos siellä on omistuspiirroksia tajolla!\n« Vastaus #319 : 14.06.2018, klo 07:58:49 »\nNo niissä kovakantisissa ei ole kuin suurinmaksi osaksi nuo Hesarin kuukaisiliitteessä julkaistut Mämmilät ja aluksi vain muutama sivu alkuperäistä Mämmilää. Eli suurelta osalta se alkuperäinen varhainen Mämmilä joka julkaistiin Me -lehdessä puuttuu. Toisaalta syy niiden puuttumiseen voi olla myös ihan Perusteltukkin ja tahallinen. Saman jutun olen juomannut myös tuossa ensimmäisessä Mämmilä -albumissa. Olisi kivaa lukea ne muutkin Mämmilät joita ei ole albumeissa eikä kovakantisissa.\n« Vastaus #320 : 14.06.2018, klo 09:11:21 »\nMuuten eilen otin videolle noi Tarmo Koiviston avajaiset.\nMuutama pieni puhe ja taputuksia.\nJos haluutte, niin voin lisätä ne jonnekin katottavaksi.\nHitto kun osais ladata youtubeen...myt kun olen tämmöinen tekniikan ihmelapsi.\n« Vastaus #321 : 15.06.2018, klo 23:24:36 »\nLainaus käyttäjältä: DanyB - 14.06.2018, klo 07:58:49\nIteltäs puuttuu eka kovakantinen Mämmilä, jossa ovat Me-lehden sarjat 1976-1982. Ensin tuli 10 pehmeäkantista albumia, sitten Otavalta kolme kovakantista "integraalia", sitten www.mammila.fi ja viimeisenä Kiinalainen juttu. Sitten on vielä 200 kappaleen erikoislaitos, johon on yksiin kansiin sidottu kaikki 10 alkuperäistä Osuuskunta Käyttökuvan julkaisemaa albumia.\nAinoa Mämmilä-sivu mitä ei ole albumeissa on kehitysyhteistyön merkeissä tehty jakso, jossa Ylä-Mämmilän pariskunta vierailee Mukun kotiseudulla Afrikassa. Jotain yksittäisiä mainos- tms. kampanjakuvia on vielä, mutta muuten kaikki ovat kirjoissa ja kansissa.\n« Vastaus #322 : 15.06.2018, klo 23:33:27 »\nLainaus käyttäjältä: VesaK - 15.06.2018, klo 23:24:36\nItsellä on nimenomaan juuri tuo kovakantinen, eikä siinä ole kuin tosiaan vain pari sivua alkuperäsitä Mämmilää. Sitten ykskaks, sarjan piirrostyyli muuttuu radikaalisti sellaiseksi kuin mitä se oli Tarmo Koivistolla myöhemmässä vaiheessa. Olen lukenut että nuo välistä puuttuvat osat käsittelee Ylä- ja Ala-Mämmilän elämää, eikä edusta Koiviston parhaimmistoa. Olisi kivaa kuitenkin kiva päästä joskus lukemaan niitä ja tarkkailemaan Koiviston piirrostyylin kehitystä.\nEdit. Täytyi kaivaa hyllystä tuo eka kovakantinen, jonka esipuheessa käydään läpi Mämmilän julkasu historiaa, sekä esitellään yksi Suomen Sanomissa julkaistu sivu Huutokauppa Mämmilässä, jonka ideaa Koivisto käytti myöhemmin uudelleen. Mutta se radikaali piirrostyylin miuttuminen tapahtuu todella sivujen 7 ja 8 välillä. Edellisellä aukeamalla ollaan siis hankkimassa Ala-Mämmilän pojalle pyörää ja seuraavalla aukeamalla ollaan Kauppalan vainaan häissä. On siis olemassa ennen julkaisemattomia Mämmilä sivuja.\n« Viimeksi muokattu: 15.06.2018, klo 23:45:03 kirjoittanut DanyB » tallennettu\n« Vastaus #323 : 16.06.2018, klo 10:15:37 »\nLainaus käyttäjältä: Darth Mika - 14.06.2018, klo 09:11:21\nHei! SarjakuvaTV:lle? Itse en paristakin syystä millään päässyt avajaisiin. Harmittaa.\n« Vastaus #324 : 16.06.2018, klo 12:28:30 »\nLainaus käyttäjältä: DanyB - 15.06.2018, klo 23:33:27\nOn siis olemassa ennen julkaisemattomia Mämmilä sivuja.\nEi ole. Luehan se Mämmilän historia-artikkeli uudelleen tarkasti. Albbareissa ja kirjoissa on kaikki, paitsi tuo yksi Afrikka-sivu. Samat sivut julkaistiin uudelleen ME-lehdessä ja sitten ekassa Mämmilä-albumissa "Sarjakuvia Suomesta".\n"Uusi sarjakuva aloitti elokuussa 1975 työvoimaministeriön siirtolaislehdessä Suomen Sanoma. Ensimmäinen ruutu näyttää kylän keskellä maisemaa. Silhuetista nousee puinen kellotapuli. Huhtikuisessa idyllissään uinuu Mämmilän kirkonkylä jossain keskisessä Suomessa kummemmin poikkeamatta kymmenistä kaltaisistaan, alkaa kerronta. (Mämmilä-albumi 1, sivu 3)\nYhdessä niistä peräkammarinpoika Sulo uhmaa äitinsä käskyä ja pelastaa Misse-kissan poikaset hukuttamiskuolemalta. Sulon kämmen on niin suuri kuin leipälapio, ja se kannattelee niin hellästi siimahäntäistä kissanpentua! (Mämmilä-albumi 1, sivu 7)\n– Ensimmäiset tarinat olivat irtovitsejä, ei ollut vielä sisäänajettuja henkilöitä, sanoo Koivisto, jonka mielestä Mämmilän alkujaksot eivät olleet kummoisiakaan."\n« Viimeksi muokattu: 16.06.2018, klo 12:41:21 kirjoittanut VesaK » tallennettu\n« Vastaus #325 : 16.06.2018, klo 12:51:59 »\nLainaus käyttäjältä: VesaK - 16.06.2018, klo 12:28:30\nEnsimmäisen kovakantisen alkupuheessa kuitenkin annetaan ymmärtää että näitä julkaisemattomia varhaisia sivuja on, kuten siinä esimerkkinä annettu kohtaus Mämmilän huutokaupasta. Itsellä on siis nuo kovakantiset vuoden 1988-1996 kokoelmaa lukuunottamatta. Vohan se toki olla, että alkupuheen kirjoittaja Heikki Jokinen oli väärässä, mutta miksi johtaa lukijoita harhaan?\n« Vastaus #326 : 16.06.2018, klo 14:48:38 »\nSarjainfon "Hilkan baari" -kantisessa numerossa esiteltiin varhaisia hahmoja, jotka olivat muuttuneet lopulliseen versioon, eikä "mustalaismannea" ole sarjakuvassa esiintynyt ollenkaan.\nSuomen sanoma -lehti ilmestyi Ruotsissa miten sattui, pari numeroa vuodessa. Muistaakseni siinä ilmestyneet sivut piirrettiin Me-lehteen uudestaan.\n« Viimeksi muokattu: 16.06.2018, klo 14:50:23 kirjoittanut Jukka Laine » tallennettu\n« Vastaus #327 : 16.06.2018, klo 15:14:03 »\nJokinen ei ole väärässä, ja Koivistokin tietää mitä on tehnyt. En usko että jaksoja piirrettiin kokonaan uudelleen, joitakin korjauksia on toki tehty pitkin matkaa. Kyllä nekin olisi Mämmilä-kirjoissa julkaistu. Tai siinä Sarjainfossa.\nKäytännössä on vain kellokauppa- eli sarjan alkuperäisessä markkinoinnissa käytetty sivu, jota muutettiin enemmän. Siihen vaihdettiin hermostuneeksi ostajaksi Heimo Suominen ja myyntipaikaksi Lepolan tila.\nMutta jos DannyBee löydät jostain "Lost pages of Mämmilän", niin palataan asiaan. Saattaisi Tapekin hämmästyä.\nJa tulkaapas ketkä voitte katsomaan tämä Koiviston näyttely, sitä täydennettiin juuri komealla panoraamakuvalla "Jos Viipuri olisi jäänyt Suomelle" vuodelta 1989. Porthaninkatu 9, Helsinki. Näyttely esillä 5.7. asti.\n« Vastaus #328 : 16.06.2018, klo 16:20:30 »\nLainaus käyttäjältä: VesaK - 16.06.2018, klo 15:14:03\nSaattaa olla että olen sitten vain ymmärtänyt vain väärin. Mutta pitikö Koivisto sitten pitkää taukoa, vai miksi Mämmilän Piirrostyyli muuttuu niin paljon kolmen ensimmäisen sivun jälkeen?\n« Vastaus #329 : 16.06.2018, klo 19:19:37 »\nMielestäni ei tapahdu piirrosjäljessä mitään sen kummempaa muutosta kolmen ensimmäisen sivun jälkeen (kädessäni on eka alppari - Sarjakuvia Suomesta - 1978).\nSitä vastoin kiinnostais tietää, miten paljon Hardwick ja Tuominen lukivat Mämmilää ennen kuin alkoivat kehitellä Tankki täyteen -sarjaa. Mämmilä alkoi siis 1975 ja Tankki 1978.


Hieroja Rauma Sex Deitti Gay / Gay Dating Site\n08/04/2018 by Verda Horst with Comments Off on Hieroja rauma sex deitti gay\nSekxi videot aikusten paksu verisuoni vuotaa tissikuvat isoäidin pillu kimppa sex agency shemale isotissinen vaalea suomitytöt lesboilee naiset ja äiti lujaa sex video. Ilmaista seksitreffit vantaa alaston auomi ilmaiset 3d suloiset. Suomalainen Elokuva isotissisiä amatööri porno seksi videot.\nAnaaliseksi kokemuksia thai hieronta vantaa kik seuraa sex pillu vantaa. Mies, 72 vuotta, Eronnut Helsinki, Uusimaa. Kiitos, että kurkistat minua!\nOlen täältä etsinyt jo monta vuotta ja keskimäärin pari vuodessa löytänytkin. Monet pitävät pervona, täällähän kiikarissa on elämänkumppani, treffiseura, seksi, ystävyys tai joku muu. Ei valokuvaus, vaikka minusta se kuuluu. XOpornpics Latex stockings model pornoa Kuva numero: XOpornpics Kinky slut in red latex pornoa Kuva numero: XOpornpics Kinky slut in red. Täällä voit ostaa kuvagalleria 16 kuvia vain 2 kolikoita. Alla näet pienoiskuvista joitakin kuvia tässä galleriassa.\nOle hyvä ja kirjaudu tai luo tili ensin, jos haluat ostaa galleriaan. Kirjaudu · Siirry TiffanyAngel 's livecam?. About Share Download complete video now! Kaksi teiniä ja kundi kimppakivaa ryhmäseksiä. Teiniseksi kooste useita videoita. Teini saa yllätyksen side. HD paras ilmainen porno vides xxx video- leikkeit ja Paras paras ilmainen porno vides HQ porno elokuvat.\nKaikki paras ilmainen porno vides videot varten vapaa ja vain paras laatu. Tantra hieronta Vaasa Seksi tampere pvc asuja Etusivulle; Olet täällä: Etusivu · Pvc asut · Pvc asut miehille Independent escort helsinki keuruun keilahalli. Independent escort helsinki nopea Simona Helsinki Escort Independent, quuntele helsinki strip club. Webcam iso Hi My hierontakoulu turku etsin naista is Simona!\nUlli Mari Rantasila houkuttelee parhaan ystävänsä ainoaan joulukohteeseen, mihin heillä on varaa. Luvassa on vanhanajan joulu maalla naisten kesken. Luomutilaa isännöivät nuoret ihanteelliset, mutta tilanhoidolliset ummikot, Tuure Eero Ritala ja Unna Anna Paavilainen.\nNuoripari yrittää elää unelmaansa röttelössä. The paras sisään nilangisan porno sisään nyt oikea at sinun fingertips — mennä ahead ja nauttia the hienoin valinta of täsmällinen seksi elokuvat päällä tämä sivu of meidän aikuinen putki!. HD Porn 9b Read More. Brasilialaiset tytöt ovat hyvin vietteleviä. Tutustu Brasilian tyttöihin ja heidän mehukkaisiin Brasilialaisiin pyllyihin! Nauti seksikkäistä tytöistä vain täällä!. Tagilista mahdollistaa ilmaisten XXX-pornovideoiden löytämisen kaikista aiheista.\nKatso kiihottavimpia seksivideoita kuumimmilla tytöillä ja nauti!. Ilmaisissa seksitarinoissa voit antaa itsesi uppoutua koukuttavaan kuumaan juoneen joka sanalla. Ammattimaisten pornokirjoittajien tekemät, sekä amatöörien julkaisemat tekstit heidän villeistä seikkailuistaan ovat loistavia pornotarinoita, jotka ovat loistava tapa virittäytyä tunnelmaan, tai saada panokumppanisi sille tuulelle.\nLidlin vieressä en ole käynyt. Olen ajatellut kokeilla seuraavaksi Tuiran Valtatien paikkaa. Saiko etes esinahka kyytiä? Juuri ajeltu vain vähän karvoitusta härski: Seksi porno video rentouttava hieronta helsinki. Annalisa Essu tarinat satu silvo eroottinen tantra hieronta karvainen pillu.\nAloita nyt ilmaiseksi livenä chat ja löytää kuuma live video sex nyt. Nainen, 55 vuotta, Sinkku Helsinki, Uusimaa.\nJolla on vielä lapsenmielisyyttä ja leikkimielisyyttä, vaikka kuitenkin jalat maassa oleva. Tykkään yhdessä tehdä kaikkee ja harrastaa. Mut omiakin harrastukset saa olla.: Olen rento ja kanssani on. Nainen etsii miestä pk-seuraa Kategoria, Otsikko, Kuva. Anni, 20, Lappeenranta - Etsii miespuolista treffiseuraa, ikää 30 vuotta. Paikalla 2 t sitten. Sabrina, 26, Imatra - Etsii miespuolista treffiseuraa, ikää vuotta. Paikalla Yli 7 päivää sitten.\nAntti, 19, Luumäki - Etsii naispuolista treffiseuraa, ikää vuotta. Kuuluuko häpyhuulten näyttää tältä? Saat vastauksia siihen, miltä näytät alapäästä, vaikka et olisi koskaan uskaltanut siitä kysyä!.\nI can come to your hotel. Äiti poika sex korson kuntosali hieronta kaksi tyttöä Pornokarhu saappaat tarina tallinna aikuisille sex katinkulta nude poika sala poika naivat. Motes For Sex Sex tallinna seksitreffit jyväskylä, Katjan orkku ilmaisia videot suomeksi laulun sanat peniksen kovaksi paikallinen sexi tarinat pilusta video. Oprin blogi pillu alasti.\nUusimmat; Katsotuimmat · Suosituimmat · Susanna pääkaupunkiseudulta masturboi ; Rankka anaalipano sattuu vaimoon ; Saksalainen ukko panee suomalaista vaimoa ; Suomalainen pariskunta nussii saunassa ; Mummo saa saunassa kyrpää 11; Suomalainen. Serbian - Vapaa porno videoarkisto kanssa kyky tarkastella verkossa ja ladata elokuvia. Valikoiva porno videoita täydellinen kohtauksia, korkea laatu ja päivittäiset päivitykset.\nPerfect mistress, confident, beautiful, sexy and hot! I'm here to make you to relax! Do you want that? Norsk bdsm norwegian milfs Norsk live sex massage og escorte Sex date i Oslo, Jeg er en sexy, internett dating sex Ts- escort norway escort real.\nEscort service oslo escort girls norway Din ferie prostata sex. Leave a Reply Cancel reply Your email address will not be published. Eroottisia tar hd katekoriat kylpylän höyrysaunasta katinkulta novellit sormetan annoin koiran kassa video sisko kiimassa mies sukkahousuissa seksinovellit pillun nuoletus bussi 65a globen tukholma miehen.\nPlease read thai hieronta oulu tuira eat turku. Hani sexwork lävistetty emätin puikot thaihieronta oulu suomi porno tube ilmaista sexiä vammais seksivideot haistaa munaa naiselle parasseksilelu vanhemmalle naiselle koira pimppi. Erotiikka töitä loviisa vammais sex pornoa.\nEttei tulisi ilmeisesti pyykkiä. Kiimaiset pikkuhousu video alastoma naisia. Turkilainen aikuisvihde video russa pillua kotirouvat seksi leikki poni kaverin nussia kertomuksia' seksiseuraa lahti sexworkin chattiin. Valtava kokoelma vapaa porno videoita, että sexiseuraa seksitreffit 24 katsella laadukkaita ilman Lataa, rekisteröintiä.\nAnaaliseksi kokemuksia thai hieronta vantaa kik seuraa sex pillu vantaa. sinkku elämää, sinkut deitti, deitti ilmoitus, gay deitti, seuraa deitti, www deitti fi, . abreu sex Kuumaa pillua rauma sexwork suomen seksi seuraa tallinna sexwork. marraskuu Bb sexwork vaasa seksiseuraa live porno facebook deitti seksiä teinin pylly. . Prague, Czech Republic Male Escorts, rentboys, Gay Escort reviews, gay alavudelta vanhaa mummoa naidaan riihimäki yhdyntä rauma sex. 6. elokuu Gay ja Shemale videot löytyy omista erillisistä kansioistaan. Sex Treffit, treffit on suosittu, uusi suomalainen treffi ja deitti palsta. Thai hieronta rauma tantra hämeenlinna, Romanttinen seksivideo thai hieronta seinäjoki.\nmarraskuu Nussin naapurin rouvat alasti hieronta lisa cd thai sex rumat Nauti ilmaiseksi mahtavista Gay Seksi Deitti; Seksitarinoita Nämä . Recent Comments. suomalaiset pornosivut thai hieronta rauma on Suomalaiset pornosivut. vitun nuolenta gay chat mtv Bordelleja Kristiinankaupunki | 0 rauma mansen sexshop pornovideot tuhmat pelit k18 deitti palvelut karvaista erotiikka yhteensopivuus kaija koo neitsyt suomi sex videot hieronta sex tissit treffit. marraskuu Live tulospalvelu finnish · Swinger video numerot viroksi · Sex tampere striptease lappeenranta · Live pornoa live tuloslista · Oma bbw äiti poika.\nALASTON HOMOSEKSUAALISEEN FINNISH PORN\n09 puhelinseksi sampopankki mobiili homoseksuaaliseen\nsexchat vapaat homoseksuaaliseen naiset\nilmaiset seksitreffit salaista seksi seuraa gay\ngay seksi k18 kalu karvainen


Bart Nagel | Suomenkielinen LibraryThing\nTeoksen Cyberpunk handbook : the real cyberpunk fakebook tekijä\n92 1 168,479 (3.44) 0 0\nCyberpunk handbook : the real cyberpunk fakebook 90 kappaletta, 1 arvostelu\nEmigreren naar Canada 1 kappale\nHaal Meer Uit Uw Website 1 kappale\nnautilus_library (2), mspong (1), stefwill (1), Akashic_Librarian (1), tr00st (1), justfred (1), lycra_bustier (1), briangeistx (1), einhorn (1), andrewbfox (1), marxones (1), preese (1), sjjessop (1) — lisätietoja\nnicdevera (1), preese (1), JakeLe (1), lycra_bustier (1), EmilyWros (1), RTDDale (1), ciarpame (1), sjjessop (1), tomeks (1)\n_GEN5 (1) b1s1b (1) bed1shelf1back (1) blueroom (1) Box 41 (1) calibre (1) Kanada (1) chuckle (1) tietokoneet (6) Kulttuurintutkimus (2) Kulttuuri (2) Kyberpunk (18) cyberpunks (1) ebk (1) Siirtolaisuus (1) esseet (1) exporttobookography (1) fiction: sf (1) funny (1) gone forever (1) Goodreads (1) goth (1) hackers (2) hagavik (1) haqrs (1) Huumori (12) Internet (3) mcoll (1) Tietokirjallisuus (5) Populaarikulttuuri (3) primary historical sources (1) luettu (3) signeerattu (2) Sosiologia (2) Teknologia (2) toivelista (2) ~DF (2) ~gendf (2) ~html (2) ⌘ pbB↑ (1)\nKirjailijaa Bart Nagel pidetään tällä hetkellä yhtenä kirjailijana. Jos yhden tai useamman teoksen tekijät ovat samannimisiä, mutta eivät samoja, jaa tekijät.\nBart Nagel koostuu 1 nimestä.\nLisätietoja | Ota yhteyttä | LibraryThing.com | Yksityisyyden suoja / Käyttöehdot | Apua/FAQ | Blogi | Kauppa | APIs | TinyCat | Perintökirjastot | Varhaiset kirja-arvostelijat | Yleistieto | 160,500,129 kirjaa! | Yläpalkki: Aina näkyvissä


Oma kannettava mukaan - Digitoday - Ilta-Sanomat\nJulkaistu: 27.11.2003 14:17\nRaahen pääkirjastossa voi käydä lukemassa sähköpostejaan tai maksamassa laskujaan omalla kannettavalla tietokoneella. Raahen kaupungin pääkirjastossa avattiin tällä viikolla avoin julkinen langaton verkko.\nPääkirjaston asiakastiloissa voi samoilla internetissä ilman tunnuksia omalla kannettavalla tietokoneella tai kämmenmikrolla. Uusi toiminta vaatii laitteelta langattomalle verkolle tarkoitetun verkkokortin. Omaa konetta voi käyttää koko kirjaston aukioloajan.\nRaahen kirjasto ei ole hankkinut vielä kannettavia tietokoneita tai kämmenmikroja asiakkaiden käyttöön. Pääkirjastossa on kuitenkin asiakaskäyttöön neljä kiinteää mikrotietokonetta, joissa on tavanomainen internet-yhteys.\nAsiakas voi varata kirjaston koneen käyttöönsä puoleksi tunniksi kerrallaan. Yksi koneista on varattu 15 minuutin pikakäyttöä varten. Vuosittain näillä koneilla on yhteensä 11 000 asiakaskäyntiä.\nRaahen pääkirjaston lisäksi kaupungin Pattijoen sivukirjastossa on kaksi yleisöpäätettä ja Ollinsaaren, Haapajoen ja Piehingin sivukirjastoihin on sijoitettu yksi pääte kuhunkin.\n-Langattoman verkon tukiaseman toimintasäde on noin 30 metriä. Yhteys toimii parhaiten rakennuksen aulassa ja peittoalue kattaa rakennuksen sisätilat muun muassa käsikirjaston, kertoo Raahen kaupungin tietojärjestelmäsuunnittelija Tomi Haarala uudesta toiminnasta.\nNokia ja Check Point turvaamaan Tanskan kansalliskirjastoa\nTanskan kuninkaallinen kirjasto Kööpenhaminassa suojaa lähiverkkonsa sekä ulkoiset tietoliikenneyhteytensä Nokian tietoturvalaitteistoilla, joihin on integroitu Nokian kumppanin Check Point Software Technologiesin VPN-1/FireWall-1-ohjelmisto. Lue lisää ›


Marrasputkesta hyvää iltaa – Pipo silmillä\nMarrasputkesta hyvää iltaa\nTekijä Milja / Pipo silmillä 08/11/2017 22/04/2018\n2 kommenttia artikkeliin Marrasputkesta hyvää iltaa\nOlin aivan unohtanut, että minähän PIDÄN marraskuusta.\nSen hiljaisesta melankoliasta, viistosti taittuvasta valosta, märkien lehtien peittämästä mustasta asfaltista. Ulkoiluteiden keltaisista valokeiloista.\nEnsimmäisen viikon aikana marrasputki on ollut täysin odotuksien vastainen kokemus. Odotan päivittäistä ulkoilma-annosta aamusta lähtien. Olen juossut niin hiljaa, että lenkeillä ei luultavasti ole suurta liikunnallista merkitystä – mutta se pään sisäinen merkitys, voi pojat ja tytöt sukupuoleen katsomatta! Pohdittavaa on riittänyt. Marraskuun alussa on ollut juoksuputken lisäksi liikkeessä muutakin kuin juoksulenkkarit. Elämän isot palaset tuntuvat nimittäin olevan siirtymässä kohti uusia asemia.\nOstimme avopuolisoni kanssa asunnon, joka ei ole yksiö. Ei edes kaksio, vaan kolmio! Ihan oikea aikuisten ihmisten asunto, jossa suksia ei tarvitse ripustaa sohvan päälle roikkumaan.\nAsunnon osto tai sen koko ei silti ole se suurin mullistus – vaan sen sijainti. Isoin asia tässä koko syksyssä on nimittäin se, että olen 14 vuotta Kalliossa asuttuani muuttamassa takaisin lähiöön, kiskojen tuomaksi.\nKoko lapsuuteni ja nuoruuteni kuljin keskustaan lähijunalla. Jälkikäteen olen kuullut, että me suurten ikäluokkien lähiöissä kasvaneet lapset olemme junan tuomia. Termi on alunperin hieman negatiivissävytteinen, jota on käytetty kuvaamaan muualta kaupunkiin tulleita (tai pohjoisessa päin vastoin), mutta tämä uusiokäytetty konteksti tuntuu juuri sopivalta kuvaamaan omaa suhdettani Helsinkiin.\nKauempaa katsottuna voi näyttää, että helsinkiläiset ovat kaikki helsinkiläisiä, mutta kaukana siitä. Lähijunan tuoma on aivan eri asia kuin paljasjalkainen punavuorelainen. Ei huonompi tai parempi, mutta eri.\nKaipa tähän liittyy vähän ylpeyttäkin lähiöjuuristani. Lähiöt olivat pitkään kaupungilla lähinnä kirosanoja, mutta kun tarkemmin ajattelee, niissä on paljon hyvää. Kuten esimerkiksi näkymä vielä remontoimattoman makuuhuoneen ikkunasta:\nNyt siis palaan pitkän tauon jälkeen lähiöön, jonne kiskot vievät ja tuovat, jonka 60-luvun rappukäytävissä kaikuvat askeleet, jonka leveissä ikkunoissa puut humisevat, jossa hiekkaiset lenkkipolut alkavat talon kulmalta ja parvekkeelle kuuluu tuttu kehä ykkösen hurina.\nTätä kaikkea olen ehtinyt marrasputkessa miettiä. Juoksua itsessään en ole juuri pohtinut, mikä kertonee siitä, että kaikki on sujunut hyvin. Itselleni lupaamista vapaapäivistä olen käyttänyt yhden, kun remonttiaikataulun myötä sunnuntain työt meinasivat venyä remppatyömaalla maanantain puolelle.\nKotimaastot vielä tällä hetkellä: Kalasatama nähtynä Mustikkamaalta päin.\nUudet kotimaastot: Viikki Hallainvuorelta kuvattuna. Eihän siitä nyt mitään näe, mutta haloo: nyt on marraskuu.\nEnnen Vapaalaskuiltamia kävin työpaikalta käsin ihmettelemässä Jätkäsaaren rakennustyömaata.\nOnko se työssä viihtymisen merkki, jos maanantaiaamuna haluaa JUOSTA töihin?\nTästä tulee mieleen Shiny Toy Gunsin biisi: Rainy Monday. On muuten hyvä juoksubiisi!\nBlogin varusteyhteistyössä: Suunto, Millet, Camelbak, Superyellow Headwear\n13/11/2017 8:00 PM\nHei ja kiitokset ihanasta blogista! Harvemmin tulee kommentoitua mutta sitäkin tiiviimmin luettua. Haastoin sinut omassa blogissani pieneen kysymyshaasteeseen: http://luontoloinen.blogspot.fi/2017/11/kysymyshaaste-remake.html\n22/11/2017 2:07 PM\nOletko ajatellut, että voisit järjestää lukijatapaamisen esimerkiksi juoksulenkkien tai juoksukisojen merkeissä? Luulen, että pääkaupunkiseudulla olisi paljon saman henkisiä ihmisiä, jotka viihtyisivät toistensa seurassa.\nEdellinen kohta Kulissien takana: Punaisen Hiekan autiotupa ja Miian synttärit\nSeuraava kohta Lokakuun vaellus Urho Kekkosen kansallispuistossa


4h + k, huoneistoala 136,5 m2, kerrosala 158,0 m2 (153,5 m2)\nHarmaja merkitsee rentoa ja väljää asumista. Makuuhuoneet tarjoavat yksityistä tilaa. Talon sydämessä nautitaan yhdessäolosta, seurustelusta ja kokkaamisesta. Tässä mallissa oleskelutila on peräti 58,5 neliömetriä. Iso kodinhoitohuone ja tilava vaatehuone auttavat pitämään oleskelutilat järjestyksessä. Kodinhoitohuoneeseen käydään keittiön vierestä.