HE 63/1998 - Hallituksen esitykset - FINLEX ®\nOlet tässä: Finlex › Hallituksen esitykset › 1998 › HE 63/1998\nHallituksen esitys Eduskunnalle kuljettajantutkintotoiminnan järjestämistä koskevaksi lainsäädännöksi\nEsityksessä ehdotetaan säädettäväksi laki kuljettajantutkintotoiminnan järjestämisestä, joka koskisi kuljettajantutkintojen ja vaarallisten aineiden ajolupakoulutukseen liittyvien kokeiden järjestämistä vuoden 1999 alusta lukien. Tehtäviä hoitaa lailla annetulla toimivaltuudella vuoden 1998 loppuun saakka Autorekisterikeskuksen toimintaa jatkamaan perustettu yhtiö, Suomen Autokatsastus Oy.\nEsityksen mukaan ajoneuvohallintokeskus vastaisi toiminnasta viranomaisena. Ajoneuvohallintokeskukselle annettaisiin oikeus sopia yksityisten tai julkisten palvelun tuottajien kanssa kyseessä olevien tehtävien hoitamisesta. Tutkinnot ja kokeet järjestettäisiin hankkimalla palvelut yksityisiltä tai julkisilta palvelun tuottajilta taikka poikkeustapauksissa ajoneuvohallintokeskuksen itse hoitamana.\nSopimukset palveluyritysten tai julkisten palveluiden tuottajien kanssa olisivat alueellisia ja määräaikaisia. Palvelun tuottajat valittaisiin tarjouskilpailulla julkisia hankintoja koskevien sääntöjen mukaisesti. Sopimus tehtäisiin kokonaistaloudellisimman tarjouksen tehneen palvelun tuottajan kanssa. Sopimuksen tehnyt palvelun tuottaja saisi yksinoikeuden toimintaan omalla alueellaan sopimuskauden ajaksi.\nSopimusten kohteeksi tulevat alueet valittaisiin siten, että palveluiden saatavuus myös syrjäisemmillä alueilla turvattaisiin.\nPalveluiden hinnoittelussa noudatettaisiin omakustannusperiaatetta. Tutkintotoiminnasta aiheutuvat kustannukset katettaisiin kuljettajantutkintomaksuilla kuten tähänkin saakka. Asiakas maksaisi palvelusta suoraan ajoneuvohallintokeskukselle. Maksut olisivat saman suuruisia joka puolella Suomea.\nEsitykseen sisältyy lisäksi ehdotus laiksi Autorekisterikeskuksen muuttamisesta osakeyhtiöksi ja yhtiön eräistä tehtävistä annetun lain 6 §:n kumoamisesta.\nLait on tarkoitettu tulemaan voimaan 1 päivänä tammikuuta 1999.\n2.3. Kansainvälinen käytäntö\n3.2.1. Tutkintojen ja ajolupakokeiden vastaanottaja\n3.2.2. Muut vaihtoehdot tehtävän hoitamiseksi\nTehtävän hoitaminen poliisin toimesta\n3.2.3. Toiminnan järjestäminen käytännössä\n5.1. Asian käsittely Autorekisterikeskuksen\n5.2. Kuljettajantutkintojen ja vaarallisten aineiden\najolupatehtävien organisoimista selvittänyt työryhmä\n5.3. Jatkoaika Suomen Autokatsastus Oy:lle\n1.1. Laki kuljettajantutkintotoiminnan järjestämisestä\n1.2. Laki Autorekisterikeskuksen muuttamisesta\nosakeyhtiöksi ja yhtiön eräistä tehtävistä annetun\nlain 6 §:n kumoamisesta\n1. Laki kuljettajantutkintotoiminnan järjestämisestä\n2. Laki Autorekisterikeskuksen muuttamisesta osakeyhtiöksi\nja yhtiön eräistä tehtävistä annetun lain 6 §:n\nKuljettajantutkinnolla on keskeinen asema liikenneturvallisuustyössä. Kuljettajantutkinto mittaa ajoneuvon kuljettamiseen vaadittavaa valmius- ja kypsyystasoa ja yhtenäistää liikennekäyttäytymistä karsimalla liikenteestä ne kuljettajat, joilla ei ole moottoriajoneuvon kuljettamiseen vaadittavia tietoja ja taitoja. Kuljettajantutkinto ja kuljettajaopetus ovat myös läheisesti yhteydessä keskenään. Kuljettajantutkinto ohjaa kuljettajakoulutusta ja säätelee koulutuksen tasoa. Kuljettajantutkinnosta säädetään tieliikennelaissa (267/1981) ja ajokorttiasetuksessa (845/1990) sekä sen nojalla annetuissa tarkemmissa säännöksissä.\nKuljettajantutkintoon sisältyy teoriakoe ja ajokoe. Ajokokeeseen pääsyn edellytyksenä on teoriakokeen suorittaminen hyväksytysti. Vuosittain suoritetaan noin 80 000 kuljettajantutkintoa. Erilaisia kuljettajantutkintoon liittyviä kokeita (teoriakokeet, ajokokeet ja kokeiden uusinnat) suoritetaan vuosittain yhteensä noin 200 000.\nVaarallisten aineiden kuljetuksesta annetussa laissa (719/1994) tarkoitettujen vaarallisten aineiden kuljettaminen maanteillä edellyttää kuljettajalta ajokortin lisäksi erityistä koulutusta ja ajolupakokeen suorittamista. Ajoluvasta, sen saamiseksi vaadittavasta koulutuksesta ja kokeesta säädetään tarkemmin vaarallisten aineiden kuljettajien ajoluvasta annetussa asetuksessa (724/1991). Ajolupakokeen tavoitteena on varmistaa se, että kuljettaja on tietoinen kuljetustehtävän vaatimuksista ja siihen liittyvistä riskeistä ja että hänellä on riittävät tiedot onnettomuustilanteiden varalta.\nAjolupakoe on teoriakoe. Vuoden 1996 lopussa oli voimassa runsaat 35 000 vaarallisten aineiden kuljettajan ajolupaa. Näistä vuoden 1996 aikana myönnettyjä oli vajaat 6 000 ajolupaa. Luvat uusitaan määräaikaisuudesta johtuen viisivuosittain. Luvan myöntäminen ja uusiminen edellyttää aina ajolupakokeen suorittamista.\nKuljettajantutkinnot ja ajolupakokeet kuuluvat liikenneministeriön hallinnonalan tehtäviin ja ovat keskeinen osa hallinnonalan liikenneturvallisuustyötä. Ne liittyvät läheisesti saman hallinnonalan muihin tehtäviin. Liikenneministeriön alaisena viranomaisena kuljettajantutkintoihin liittyvissä asioissa toimii ajoneuvohallintokeskus.\nAutorekisterikeskuksen muuttamisesta osakeyhtiöksi ja yhtiön eräistä tehtävistä annetun lain (1591/1995) 6 §:n 1 momentin mukaan Autorekisterikeskuksen toimintaa jatkamaan perustettu yhtiö hoitaa vuoden 1998 loppuun saakka kuljettajantutkintoihin, ajokortteihin ja kuljettajaopetukseen liittyviä tehtäviä sekä vaarallisten aineiden kuljettamiseen oikeuttavaan todistukseen, ajolupakokeisiin ja ajolupakoulutukseen liittyviä tehtäviä.\nTehtävien hoito osoitettiin väliaikaisesti Autorekisterikeskuksen toimintaa jatkavalle yhtiölle vuoden 1996 loppuun saakka. Syynä siihen, ettei tehtäviä siirretty ajoneuvohallintokeskukseen muiden vastaavien tehtävien ohella oli riittävän kattavan palveluverkon puuttuminen (HE 59/1995 vp). Hallitus esitti vuoden 1996 lopulla (HE 207/1996 vp ) väliaikaisen järjestelyn jatkamista vielä vuoden 1998 kesäkuun loppuun riittävän valmistautumisajan varaamiseksi tehtävien uudelleen järjestämiselle. Esityksen perustelujen mukaan tehtävät siirtyisivät tämän ajankohdan jälkeen ajoneuvohallintokeskukselle. Eduskunta hyväksyi esityksen siten muutettuna, että tehtävien väliaikainen järjestely kestäisi vuoden 1998 loppuun. Käsitellessään esitystä eduskunnan liikennevaliokunta esitti, että tulisi selvittää mahdollisuudet järjestää kuljettajantutkinnot viranomaisen valvonnassa viranomaisorganisaation ulkopuolella (liikennevaliokunnan mietintö n:o 9/1996 vp).\nAjoneuvohallintokeskuksesta annetun lain (1592/1995) 2 §:n 1 momentin 3 kohdan mukaan ajoneuvohallintokeskus vastaa autokoulujen valvonnasta ja hoitaa kuljettajantutkintoihin liittyviä tehtäviä. Lain mukaan ajoneuvohallintokeskuksen tarkoituksena on edistää liikenneturvallisuutta ja tieliikenteen tietopalvelua ja vähentää ajoneuvojen aiheuttamia ympäristöhaittoja. Tieliikenteeseen ja vaarallisten aineiden kuljetuksiin liittyvän lainsäädännön nojalla ajoneuvohallintokeskuksella on useita kuljettajantutkintoihin, kuljettajaopetukseen, vaarallisten aineiden ajolupakoulutukseen ja -kokeeseen ja niiden valvontaan liittyviä ohjeistavia ja kehittäviä tehtäviä.\nTieliikennelain 106 b §:n mukaan kuljettajantutkinnon vastaanottajan tämän lain tai sen nojalla annetun asetuksen perusteella tekemään päätökseen saa vaatia oikaisua ajoneuvohallintokeskukselta, jollei muualla laissa tai asetuksessa toisin säädetä. Lisäksi säännöksessä on tarkemmat ohjeet oikaisun tekemisestä. Asian siirtämistä koskeva säännös korvattiin oikaisua koskevalla säännöksellä Autorekisterikeskuksen yhtiöittämisen yhteydessä, koska tutkintotehtävissä on kysymys lakisääteisestä julkisen vallan käytöstä. Vastaava oikaisun hakemista koskeva säännös sisältyy vaarallisten aineiden kuljetuksesta tiellä annettuun lakiin. Lain 20 §:n mukaan voidaan oikaisua hakea ajolupakokeen vastaanottajan tämän lain tai sen nojalla annetun asetuksen perusteella tekemään päätökseen.\nKuljettajantutkintojen vastaanotto on perinteisesti organisoitu autokatsastustoiminnan yhteyteen. Toiminnasta on vastannut Autorekisterikeskus alkuaan viranomaisena, myöhemmin liikelaitoksena ja vuodesta 1996 lähtien väliaikaisjärjestelyn pohjalta yhtiönä. Katsastustoimialan avaaminen kilpailulle johti osakeyhtiön, Suomen Autokatsastus Oy:n perustamiseen Autorekisterikeskuksen katsastustoimintaa jatkamaan. Samalla Autorekisterikeskuksen viranomais- ja rekisteröintitehtäviä hoitamaan perustettiin uutena virastona ajoneuvohallintokeskus. Kuljettajantutkintojen samoin kuin vaarallisten aineiden ajolupakokeiden vastaanottajana toimivat Autorekisterikeskuksen muuttamisesta osakeyhtiöksi ja yhtiön eräistä tehtävistä annetun lain 1 §:ssä tarkoitetut osakeyhtiön kuljettajantutkintoja vastaanottavat toimipaikat. Yhtiö hoitaa tehtävää yksinoikeudella kilpailutilanteessa harjoittamansa katsastustoiminnan yhteydessä.\nKuljettajantutkintoja otetaan vastaan tällä hetkellä 75:llä Suomen Autokatsastus Oy:n katsastusasemalla. Tämän lisäksi tehdään tutkintomatkoja 17 paikkakunnalle. Tutkintojen vastaanottotoiminta on päätoimista ainoastaan muutamalla suuremmalla toimipaikalla. Muutoin samat henkilöt toimivat sekä tutkintojen vastaanotto- että ajoneuvojen katsastustehtävissä. Toiminnan edellyttämät henkilöresurssit ovat nykyisellään arviolta noin 66 tutkinnon vastaanottajan henkilötyövuotta ja lisäksi toimistohenkilökunnan työ. Kuljettajantutkintotoiminta ja ajolupakokeiden vastaanotto rahoitetaan toiminnasta perittävin maksuin, joiden suuruuden vahvistaa liikenneministeriö. Maksut vastaavat palvelujen tuottamisesta aiheutuvia kustannuksia. Esimerkiksi kuljettajantutkinnon teoriakokeesta perittävä maksu on liikenneministeriön kuljettajantutkintomaksuista vuonna 1997 antaman päätöksen (90/1997) mukaan 60 markkaa sekä ajokokeesta perittävä ja suoritettavan ajokorttiluokan perusteella määräytyvä maksu 220 markkaa tai 270 markkaa. Vaarallisten aineiden ajolupakokeesta perittävä maksu on 90 markkaa. Tutkintotoiminnan liikevaihto on noin 32,5 miljoonaa markkaa vuodessa.\nTutkinnon vastaanottajilla on teknillinen peruskoulutus. Yleensä he ovat autoteknikkoja tai autoinsinöörejä, koska tehtävät on organisoitu katsastustoiminnan yhteyteen. He ovat saaneet tutkintojen vastaanottotehtävään työnantajan antaman perehdyttämiskoulutuksen.\nAjoneuvohallintokeskuksen tehtävänä on kehittää ja ylläpitää kuljettajantutkintoa sekä ohjeistaa sen suorittamista. Lisäksi sillä on monia muita kuljettajaopetukseen ja -tutkintoihin liittyviä viranomaistehtäviä. Se muun muassa vastaa autokoulujen valvonnasta, määrää paikkakunnat, joilla ajokoe saadaan suorittaa, hyväksyy kuljettajaopetuksessa käytettävät ajoharjoitteluradat, hyväksyy vaarallisten aineiden kuljettajakoulutuksen antajat ja ohjeistaa koulutuksen valvonnan, vahvistaa kuljettajaopetuksessa käytettävän opetussuunnitelman, antaa ohjeita kuljettajantutkinnon ajokokeen suorittamisesta ja kuljettajaopetuksen vähimmäismääriä koskevista poikkeuksista sekä toimii lausunnonantajana autokoululuvan hakumenettelyssä. Ajoneuvohallintokeskus pitää myös ajokorttirekisteriä ja rekisteriä vaarallisten aineiden kuljettamiseen tiellä vaadittavista ajoluvista (ADR-ajolupa).\nYhteisön ajokortista annettu neuvoston direktiivi 91/439/ETY asettaa ajokortin myöntämisen edellytyksenä olevat kuljettajan tieto- ja taitotason vähimmäisvaatimukset. Se sisältää myös määräyksiä kuljettajantutkinnon järjestämisestä ja niissä käytettävistä ajoneuvoista.\nEurooppalainen sopimus vaarallisten tavaroiden kansainvälisistä tiekuljetuksista (SopS 23/1979; ADR-sopimus) edellyttää kuljettajalta erityistä koulutusta ja ajolupaa vaarallisten aineiden kuljetuksissa ADR-sopimusmaiden välillä. ADR-sopimus on tullut osaksi lainsäädäntöämme saattamalla kansallinen lainsäädäntö vastaamaan vaarallisten aineiden tiekuljetuksia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 94/55/EY säännöksiä.\nYhteisölainsäädäntöön tai kansainvälisiin sopimuksiin ei sisälly säännöksiä tai määräyksiä kuljettajantutkintojen tai ajolupakokeiden järjestämisestä käytännössä. Ajolupakokeiden osalta on tosin erikseen todettu, että kokeen suorittamiseksi tulisi olla käytettävissä useampia toteuttamisvaihtoehtoja. Yhteisölainsäädännön mukaan vaarallisten aineiden ajolupakoe tulisi voida toteuttaa joko kirjallisena tai osaksi kirjallisena ja osaksi suullisena.\nKansainvälisesti kuljettajantutkintotoiminta on yleensä yhden organisaation vastuulla. Tehtävästä vastaa joko valtio tai sen hyväksymä organisaatio yleensä valtakunnan tasolla. Muun muassa muissa pohjoismaissa ja Ranskassa tehtävästä vastaa kokonaisuudessaan viranomainen. Isossa-Britanniassa kuljettajantutkinnon teoriakokeen järjestää yksityinen yritys kuljettajantutkinnoista vastaavan viranomaisen (Driving Standard Agency) kanssa tehdyn sopimuksen nojalla. Yritys on valittu tarjouskilpailun perusteella hoitamaan tehtävää määräajaksi.\nHollannissa vastuu kuljettajantutkintojen järjestämisestä on liikenneministeriön luvalla toimivalla säätiöllä ja Belgiassa tehtävään valtuutetulla yritysryhmittymällä. Saksassa tehtävää hoitaa kaksi järjestöä, joista jompi kumpi vastaa aina yksinoikeudella osavaltion tasolla tutkintotoiminnasta. Isossa-Britanniassa ja Ranskassa tehtävä kuuluu liikenneministeriölle, sen kuljettajankoulutuksesta tai liikenneturvallisuudesta laajemmin vastaavalle yksikölle. Yhteistä toiminnalle länsi-Euroopan valtioissa on, että tehtävät hoidetaan pääsääntöisesti liikenneturvallisuustyöstä vastaavan ministeriön hallinnoimana.\nRuotsissa kuljettajantutkintoasioista vastaa viranomainen (Vägverket), joka ottaa myös itse vastaan kuljettajantutkintoja. Sillä on seitsemän tutkintoja vastaanottavaa aluetoimistoa ja 30 liikenneasemaa. Lisäksi harvaan asutuilla seuduilla otetaan tutkintoja vastaan ilman vakinaisesti miehitettyjä asemia jonkin aseman virkailijan toimesta. Kaikkiaan maassa on noin 150 vastaanottopistettä. Tutkintojen vastaanottotoiminnassa työskentelee kaikkiaan noin 250 henkilöä. Vastaanottajat ovat taustaltaan yleensä liikenneopettajia, koulujen opinto-ohjaajia tai poliiseja.\nNorjassa tutkintotoiminta kuuluu liikenneministeriön hallinnonalalla toimivan tiehallituksen (vejdirektoratet) alaisuuteen. Kuljettajantutkinto suoritetaan autokatsastustoimistossa, joita on lääneissä 2―5. Maa on jaettuna 19 lääniin. Yhteensä maassa on 68 tutkintojen vastaanottopaikkaa. Toiminta tapahtuu katsastustoiminnasta erillisenä. Tutkintojen vastaanottajina toimivat ovat taustaltaan yleensä insinöörejä tai liikenneopettajia.\nTanskassa kuljettajantutkinnot kuuluvat toiminnallisesti liikenneministeriön ja tarkemmin liikennehallituksen (faerdselsstyrelsen) alaisuuteen. Tutkinnon vastaanottajina toimivat poliisit poliisityönsä ohella.\nKäytäntö vaarallisten aineiden ajolupakokeiden vastaanotossa vaihtelee kansainvälisesti. Tehtävät hoidetaan vaihtelevasti eri hallinnonalojen organisaatioiden toimesta. Normitoimivalta ja kokeiden vastaanotto voi olla jaettuna eri hallinnonalan viranomaisille. Mitään yhtenäistä käytäntöä tehtävän hoitamisessa ei ole. Saksassa, Hollannissa ja Ranskassa toimivalta norminannon osalta on samoin kuin Suomessa liikenneministeriössä. Sensijaan ajolupakokeiden vastaanotosta vastaava taho vaihtelee. Ruotsissa sekä normitoimivalta että ajolupakokeiden vastaanotto on puolustusministeriön hallinnonalalla toimivan pelastuslaitoksen tehtävänä.\nNykytilanteessa tutkintojen vastaanotto ja kehittäminen hoidetaan eri organisaatioissa. Kuljettajantutkintojen ja vaarallisten aineiden ajolupakokeiden vastaanotosta vastaa yhtiö, joka suorittaa myös ajoneuvojen katsastuksia. Ajoneuvohallintokeskus kehittää, ylläpitää ja ohjeistaa kuljettajantutkintoja. Sillä on vastaava tehtävä myös vaarallisten aineiden ajolupakokeiden osalta.\nNykytilanne, jossa yksi katsastustoimintaa harjoittava yhtiö on oikeutettu ottamaan vastaan tutkintoja, on katsastuksen kilpailuneutraliteetin kannalta ongelmallinen. Erityisen ongelmallinen tilanne on pienillä paikkakunnilla, joilla yksinomaan katsastuspalveluiden kysyntä ei riitä kannattavan toiminnan aloittamiseen. Yhtiön sisäiset organisatoriset järjestelyt (esimerkiksi tytäryhtiö) eivät poistaisi ongelmaa täysin.\nKuljettajantutkinnoissa arvioidaan inhimillistä suoriutumista ja oppimistuloksia. Tutkintoja vastaanottavan henkilökunnan ammattitaito ja muu soveltuvuus tehtävään on ratkaisevan tärkeää tutkintojen ja ajolupakokeiden laadun sekä yhtenäisyyden kannalta. Kuljettajantutkintotoiminnan organisoiminen katsastustoiminnan yhteyteen on erityisesti heijastunut tutkinnon vastaanottajien peruskoulutukseen. Ajoneuvotekninen ammattitaito ja pohjakoulutus ovat korostuneet henkilökunnan valinnassa ja ammattitaidon ylläpidossa. Useilla katsastusasemilla samat henkilöt sekä katsastavat autoja että ottavat vastaan tutkintoja. Päätoimisia tutkinnon vastaanottajia on vain muutamalla suurella toimipaikalla. Tämä ei mahdollista keskittymistä pelkästään tutkinnon vastaanottotehtäviin ja samaa asiantuntemusta edellyttäviin tai sitä tukeviin tehtäviin, mikä olisi tutkinnon vastaanottajien ammattitaidon ylläpitämisen ja kehittämisen kannalta tärkeää. Lisäksi kilpailu katsastustoimialalla pakottaa työnantajan kiinnittämään erityistä huomiota juuri henkilöstön tämän alueen osaamiseen ja ammattitaidon ylläpitämiseen. Lisäksi teknillisestä koulutustaustasta johtuen tutkintoja vastaanottava henkilöstö on lähes poikkeuksetta miehiä.\nEsityksellä varmistetaan kuljettajantutkintojen luotettavuus, laatu ja valtakunnallinen yhteneväisyys sekä palveluiden saatavuus tehokkaalla ja taloudellisella tavalla.\nTutkintojen järjestäminen annettaisiin valtakunnallisesti yhdelle viranomaiselle, ajoneuvohallintokeskukselle, joka jo vastaa kuljettajantutkintojen kehittämisestä, ylläpitämisestä ja ohjeistamisesta sekä monista kuljettajantutkintoihin liittyvistä viranomaistehtävistä. Tehtävät sijoitettaisiin siihen toimintaympäristöön, jonne ne tarkoituksensa puolesta parhaiten kuuluvat ja jossa on parhaimmat edellytykset niiden hoitamiseen ja edelleen kehittämiseen. Toimintojen yhdistämisellä ohjeistavaan ja kehittävään viranomaiseen olisivat nämä tavoitteet parhaiten saavutettavissa. Samalla olisi saavutettavissa erityisiä etuja vaarallisten aineiden kuljettamiseen ja ajolupakoulutukseen liittyvien muidenkin viranomaistehtävien kuin ajolupakokeen vastaanottotehtävien järjestämisessä ja hoitamisessa.\nAjoneuvohallintokeskukselle annettaisiin oikeus sopia kuljettajantutkintojen ja ajolupakokeiden hoitamisesta yksityisten tai julkisten palvelujen tuottajien kanssa. Ajoneuvohallintokeskus valvoisi ja kehittäisi toimintaa. Näin toiminta voitaisiin järjestää laadukkaasti ja taloudellisesti valtiontaloutta rasittamatta.\nKuljettajantutkintojen organisoiminen sopimuspohjaisesti itsenäiseksi toimialakseen antaisi nykyistä paremmat mahdollisuudet toiminnan kehittämiseen tehtävien asettamat vaatimukset ja toiminnan erityispiirteet huomioon ottaen. Ajoneuvohallintokeskuksen vastatessa kuljettajantutkintojen ja ajolupakokeiden järjestämisestä toiminta ei enää välttämättä olisi yhteydessä katsastustoimintaan, vaan esimerkiksi liikenneopettajilla olisi mahdollisuus tulla alalle yrittäjiksi. Palveluiden saatavuuden turvaamiseksi toimintaa voitaisiin syrjäseuduilla taloudellisista syistä edelleen harjoittaa myös muun toiminnan ohessa. Toiminnan harjoittajalla ei kuitenkaan saisi olla taloudellisia tai muita sidoksia autokoulualaan.\nKuljettajantutkintojen järjestämisen yksinoikeuden purkaminen turvaisi katsastustoimialan kilpailuneutraliteetin. Kilpailu kuljettajantutkintojen määräaikaisista sopimuksista pakottaisi toiminnan harjoittajat myös kehittämään toimintaa ja sen laatua. Kysymyksessä ei olisi toiminnan avaaminen varsinaiselle kilpailulle, koska vastuu olisi viranomaisella. Palveluntuottaja valittaisiin tarjouskilpailun perusteella. Solmittavan sopimuksen perusteella tämä saisi yksinoikeuden palveluiden tuottamisesta tietyllä alueella.\nTutkinnon laadukkuuteen vaikutettaisiin toiminnan valvonnalla, vastaanottoverkoston laajuudella ja ajokoepaikkakuntia koskevilla vaatimuksilla. Ajokoepaikkakunnat määrättäisiin siten, että ne olisivat liikenneympäristöltään riittävän monipuolisia ja vaativia ottaen kuitenkin huomioon palveluiden saatavuuteen liittyvät näkökohdat. Tarkoituksena on, että kiinteiden tutkintopaikkojen määrä säilyisi nykyisellään. Kilpailutettavien alueiden koolla pyrittäisiin tutkintojen vastaanotto saamaan määrältään ja kattavuudeltaan vastaanottajien ammattitaidon ylläpitämistä ja kehittymistä edistäväksi sekä osaltaan tutkintojen laadun varmistavaksi. Kilpailun mahdolliset haitalliset vaikutukset tutkinnon laatuun estettäisiin antamalla sopimuskilpailun voittaneelle yksinoikeus toimintaan sopimuksen kohteena olevalla alueella sopimuskauden ajaksi.\nVaarallisten aineiden ajolupakokeiden vähäisemmästä lukumäärästä johtuen vastaanottoverkostossa voitaisiin erikoistua näiden kokeiden vastaanottoon kokeen järjestäjien ammattitaidon ylläpitämiseksi ja kehittämiseksi.\nTutkinnon vastaanottajien pätevyydellä vaikutettaisiin osaltaan tutkinnon laatutasoon ja tavoitteen saavuttamiseen. Vastaanottajilta vaadittava pätevyys määriteltäisiin tutkinnon tavoitteen ja tehtävässä tarvittavan asiantuntemuksen perusteella, mikä merkitsisi pedagogisten valmiuksien korostumista. Myös aikaisempi kokemus kuljettajantutkintotyössä otettaisiin huomioon pätevyyttä harkittaessa.\nKuljettajantutkinnossa tehtävällä päätöksellä ratkaistaan henkilön ajo-oikeus. Päätökseen liittyy julkisen vallan käyttöä, eli kyseessä on yksipuolinen hallintopäätös, joka vaikuttaa päätöksen kohteiden oikeusasemaan. Kuljettajantutkinnossa tehtäviin päätöksiin liittyvän julkisen vallan käyttö on nykyisin annettu lailla Autorekisterikeskuksen toimintaa jatkamaan perustetulle yhtiölle. Kuljettajantutkintojen järjestämiselle viranomaisen valvonnassa viranomaisen ulkopuolella harjoitettuna toimintana ei jatkossakaan ole estettä, mikäli kuljettajantutkinnoissa tehtävien hallintopäätösten päätöksenteon edellytykset on säädelty riittävän yksityiskohtaisesti ja tutkittavalle on varattu mahdollisuudet muutoksenhakuun hallinto-oikeudellisia muutoksenhakukeinoja käyttäen. Julkista valtaa kuljettajantutkinnoissa käyttävien tulee myös kuulua rikosoikeudellisen virkavastuun piiriin. Asiaa koskevilla säännöksillä on myös varmistettava, ettei henkilötietojen suoja, kielellinen yhdenvertaisuus tai muu kansalaisen perusoikeussuoja vaarannu.\nLakisääteistä julkisen vallan käyttöä sisältävästä tutkintojen vastaanottotehtävästä vastaisi viranomaisena ajoneuvohallintokeskus. Tämän julkisen palvelutehtävän luonne ja sille asetetut tavoitteet sekä palveluiden tuottamiseen liittyvät järjestelyt huomioon ottaen tutkintojen vastaanotto järjestettäisiin käytännössä tarkoituksenmukaisimmin palvelusopimuksin. Tehtävä voitaisiin antaa myös viranomaisorganisaation ulkopuolella hoidettavaksi, koska laissa säädettäisiin tehtävän hoitamisesta ja siinä noudatettavasta menettelystä, toiminnan valvonnasta, muutoksenhausta sekä tehtäviä hoitavien henkilöiden rikosoikeudellisesta vastuusta kokelaiden oikeuksien ja oikeusturvanäkökohtien turvaamiseksi sekä yleishallinto-oikeudellisten periaatteiden noudattamiseksi. Menettely olisi eduskunnalle 6 päivänä helmikuuta 1998 annetun Uutta Suomen Hallitusmuotoa koskevan hallituksen esityksen (HE 1/1998) 124 §:n mukainen.\nEsityksessä ehdotetaan säädettäväksi laki kuljettajantutkintotoiminnan järjestämisestä. Esityksen mukaan kuljettajantutkintojen ja vaarallisten aineiden kuljetuksiin liittyvien ajolupakokeiden vastaanotosta vastaisi viranomainen, ajoneuvohallintokeskus. Ajoneuvohallintokeskus vastaisi tehtävästä valtakunnallisesti. Ajoneuvohallintokeskukselle annettaisiin oikeus yksityisten tai julkisten palvelun tuottajien kanssa tehtävin sopimuksin järjestää tehtävän hoitaminen käytännössä. Sopimusmenettelyä viranomaistehtävien järjestämisessä on aiemmin sovellettu muun muassa sosiaali- ja terveydenhuollon alalla: kunnille on annettu mahdollisuus järjestää sosiaali- ja terveydenhuollon palvelut hankkimalla ne valtiolta, toiselta kunnalta, kuntayhtymältä tai muulta julkiselta tai yksityisten palveluiden tuottajalta (sosiaali- ja terveydenhuollon suunnittelusta ja valtionosuudesta annettu laki, 1992/733).\nAjoneuvohallintokeskus on liikenneministeriön hallinnonalalla toimiva viranomainen, joka vastaa jo ennestään kuljettajantutkintojen kehittämisestä, ylläpitämisestä ja ohjeistamisesta, autokoulujen valvonnasta sekä monista kuljettajantutkintoihin liittyvistä viranomaistehtävistä sekä vastaavista vaarallisten aineiden ajolupakoulutukseen liittyvistä tehtävistä. Kehittämiseen liittyvien tehtävien yhdistäminen tutkintojen ja ajolupakokeiden vastaanottoon loisi nykyistä paremman toimintaympäristön sekä tutkintojen ja ajolupakokeiden vastaanottamiselle että näiden toimintojen kehittämiselle.\nAjoneuvohallintokeskus viranomaisena vastaisi kuljettajantutkintojen ja vaarallisten aineiden ajolupakokeiden luotettavuudesta, laadusta ja valtakunnallisesta yhteneväisyydestä sekä palveluiden saatavuudesta. Ajoneuvohallintokeskuksella olisi oikeus sopia kuljettajantutkintojen ja ajolupakokeiden hoidosta julkisten tai yksityisten palvelun tuottajien kanssa. Ajoneuvohallintokeskus valvoisi palvelun tuottajien toimintaa. Kansalaisten oikeusturva varmistettaisiin asiaa koskevilla säännöksillä.\nAjoneuvohallintokeskus perisi kuljettajantutkintomaksut ja rahoittaisi näin saatavin varoin myös tutkinnon kehittämisen ja valvonnan sekä maksaisi korvauksen palvelun tuottajalle. Tutkintopalvelut hinnoiteltaisiin omakustannusperiaatetta noudattaen. Menettelyllä varmistettaisiin hintatason yhtenäisyys ja kohtuullisuus koko maassa. Menettelystä ei aiheutuisi lisäkustannuksia valtiontaloudelle. Ajoneuvohallintokeskuksen toimiessa nettobudjetoituna virastona menettely ei myöskään rasittaisi valtion budjettitaloutta ja toiminnasta sekä kehitystyöstä kertyvät kustannukset saataisiin kohdennettua palveluita käyttävien asiakkaiden maksettaviksi.\nKuljettajantutkintotehtävien järjestämisen sopimuskilpailu turvaisi myös katsastustoimialan kilpailuneutraliteetin.\nKuljettajantutkintotoiminnan järjestämistä koskevan lakiehdotuksen johdosta Autorekisterikeskuksen muuttamisesta osakeyhtiöksi ja yhtiön eräistä tehtävistä annetun lain 6 § kumottaisiin.\nViranomaistoimintana tehtävä olisi mahdollista hoitaa myös poliisin toimesta.\nSisäasiainministeriö vastaa yleisestä järjestyksestä ja turvallisuudesta ja tämän perusteella sillä on myös liikenneturvallisuustehtäviä. Poliisilla olisi katsottava olevan toimiverkostonsa ja käytettävissä olevien toimitilojensa puolesta valmiudet tehtävän hoitamiseen. Henkilöstön pätevyyden osalta vastaavia valmiuksia poliisilla ei kuitenkaan ole. Poliisilta puuttuu kuljettajantutkintoihin tai kuljettajaopetukseen liittyvä osaaminen ja kokemus. Poliisin liikenteen valvonnassa hankkimaa ammattitaitoa ja osaamista ei sellaisenaan voida soveltaa kuljettajantutkinnoissa. Poliisin oman arvion mukaan se joutuisikin palkkamaan Suomen Autokatsastus Oy:ssä nykyisin kuljettajantutkintotehtävissä toimivia palvelukseensa.\nPoliisin toimesta hoidettuna toiminta kasvattaisi valtion budjettia ja osakeyhtiömuodossa toimivan Suomen Autokatsastuksen henkilöstöä siirtyisi takaisin valtion budjettitalouden piiriin. Poliisin arvion mukaan toiminnan siirtämisestä poliisiorganisaation hoidettavaksi aiheutuisi kustannuksia 22,5 miljoonaa markkaa vuodessa. Kustannukset sisältäisivät palkka- ja toimitilaskustannukset sekä muut tehtävän hoitamisesta aiheutuvat kulut ja ylijohdon kustannukset. Toiminnan perustamis-, kehittämis- tai siirtokustannuksia ei tässä laskelmassa ole huomioitu. Ajoneuvohallintokeskuksen vastaavalla tavalla itse hoitamana toiminnasta aiheutuvat kustannukset on valmistelun kuluessa arvioitu 25,8 miljoonaksi markaksi. Poliisin kustannusten vertaamista ajoneuvohallintokeskuksen kustannuksiin vaikeuttavat muun muassa joiltakin osin poikkeavat laskentaperusteet. Esimerkiksi poliisihallinnossa tarvittavien toimitilojen koko on arvioitu huomattavasti pienemmäksi. Poliisin laskelmissa henkilöstön määrä on vähäisempi kuin ajoneuvohallintokeskuksen kohdalla. Myös muissa kustannuksissa on noudatettu erilaisia laskentaperiaatteita. Kustannuksia ei saataisi budjetin kautta kohdennettua palveluja käyttävien maksettaviksi valtion budjettimenoja kasvattamatta kuten voidaan menetellä ajoneuvohallintokeskuksen vastatessa toiminnasta nettobudjetoituna virastona.\nYhdistämällä kuljettajantutkinnot poliisin muuhun toimintaan menetettäisiin mahdollisuus kehittää kuljettajantutkintoja omana toimialanaan toiminnan erityispiirteistä ja pedagogisista lähtökohdista käsin. Myös yhteys kuljettajantutkintojen aiempaan kehitystyöhön vaarantuisi.\nVaikka poliisi toimii ajokorttiviranomaisena ja sillä on liikenteen ohjaukseen ja valvontaan liittyviä tehtäviä ja se on muutoinkin velvoitettu toimimaan liikenneturvallisuuden edistämiseksi, sen toiminnan pääpaino on kuitenkin muualla. Tehtävien hoitaminen poliisin toimesta merkitsisi niiden sijoittumista erilleen muista liikenneministeriön hallinnonalan kuljettajaopetukseen ja kuljettajantutkintoihin liittyvistä tehtävistä. Liikenneministeriöllä on vastuu liikenneturvallisuustyön koordinoinnista ja kuljettajantutkintoihin liittyvät tehtävät ovat keskeinen osa liikenneministeriön hallinnonalan liikenneturvallisuustyötä. Kuljettajantutkintojen ja kuljettajaopetuksen pysyttäminen yhtenä kokonaisuutena sekä niiden liittyminen muuhun liikennekasvatukseen ja -koulutukseen osana ihmiseen ja hänen käyttäytymiseensä liittyviä liikenneturvallisuustehtäviä puoltavat niiden pysyttämistä liikenneministeriön hallinnonalalla. Myös muualla länsi-Euroopassa kuljettajantutkintoihin liittyvät tehtävät kuuluvat yleensä liikenneturvallisuustyöstä vastaavalle ministeriölle.\nViranomaisluonteisten tehtävien hoito olisi mahdollista järjestää viranomaisen välittömien toimenpiteiden sijaan myös toimiluvalla, mikäli kansalaisten oikeusturva turvattaisiin lainsäädännöllä. Toimilupavaihtoehto ei toisi mitään oleellisia etuja sopimusmenettelyyn verrattuna. Toimilupavaihtoehdossa viranomaisen vastuu toiminnasta ei olisi yhtä selkeä kuin edellä esitetyssä sopimusmallissa. Viranomaisen rooli rajoittuisi toimilupien myöntämiseen ja toiminnan valvontaan. Viranomaisen mahdollisuudet toiminnan kokonaisvaltaiseen kehittämiseen, joustavaan ohjaamiseen ja palveluiden kilpailuttamiseen sekä hinnoitteluun olisivat rajoittuneemmat kuin sopimusmallissa.\nToimilupavaihtoehto on myös valtion lupahallinnon keventämistä koskevien periaatteiden vastainen. Valtioneuvosto on 1989 ja 1994 tekemissään periaatepäätöksissä esittänyt lupahallinnon uudistamista ja vaihtoehtojen etsimistä viranomaisen myöntämille luville. Periaatepäätösten mukaan uusien lupajärjestelmien perustamiseen on suhtauduttava erittäin pidättyvästi. Elinkeinotoimintaa ohjaavat ja kilpailua rajoittavat luvat tulisi korvata muilla menettelyillä kuten sopimusmenettelyllä.\nAjoneuvohallintokeskus vastaisi kuljettajantutkintojen järjestämisestä valtakunnallisesti. Ajoneuvohallintokeskuksella olisi oikeus sopia kuljettajantutkintotehtävien ja vaarallisten aineiden kuljettamiseen liittyvien tutkintotehtävien hoitamisesta alueellisin sopimuksin julkisten tai yksityisten palvelun tuottajien kanssa. Poikkeustapauksissa ajoneuvohallintokeskus voisi järjestää toiminnan joillakin alueilla myös omana palvelunaan. Tämä saattaisi tulla kyseeseen palveluiden saatavuuden turvaamiseksi esimerkiksi tilanteessa, jossa ulkopuolinen palvelun tuottaja on lopettanut toiminnan jollakin alueella ja ajoneuvohallintokeskus ei ole vielä tehnyt sopimusta uuden palvelun tuottajan kanssa.\nPalvelun tuottajien kanssa tehtävät sopimukset olisivat määräaikaisia. Sopimuskauden olisi mahdollistettava toiminta ja sen jatkuvuus ilman kohtuutonta riskiä. Yli viiden vuoden sopimuksia ei kuitenkaan voitaisi pitää tarkoituksenmukaisina. Sopimuskausi voisi olla tätä lyhyempikin. Viranomaisena ajoneuvohallintokeskus noudattaisi sopimuksien solmimisessa yleisiä hallinto-oikeudellisia periaatteita, kuten yhdenvertaisuuden periaatetta, sopimuksen tasapuolisuusperiaatetta ja objektiviteettiperiaatetta. Vastuu sopimuskumppanin valinnasta ja toiminnan laadusta olisi ajoneuvohallintokeskuksella. Palveluiden hankkimisessa noudatettaisiin julkisista hankinnoista annetun lain (1505/1992) yleisiä periaatteita. Sopimuksilla määriteltäisiin toiminnan järjestämiselle asetetut yleiset vaatimukset, henkilökunnan pätevyysvaatimukset, sopimuskumppanin velvollisuudet sekä toiminnan ehdot ja rajoitukset. Ajoneuvohallintokeskus valvoisi toiminnan laatua ja luotettavuutta.\nPalvelun tuottajan tekemästä päätöksestä saisi vaatia oikaisua ajoneuvohallintokeskukselta. Vahingonkorvausta voitaisiin hakea myös palvelun tuottajalta. Kuljettajantutkinnon vastaanottajaan sovellettaisiin rikoslain virkarikoksia koskevia säännöksiä. Sopimuksen perusteella tapahtuvassa kuljettajantutkintotoiminnassa sovellettaisiin sellaisenaan myös hallintomenettelylakia (598/1982), kielilakia (148/1922) ja viranomaisen toiminnan julkisuutta koskevia säännöksiä.\nAjoneuvohallintokeskus keräisi kuljettajantutkintomaksut. Maksujen suuruudesta päätettäisiin ottaen huomioon valtion maksuperustelain (150/1992) säännökset. Maksu määrättäisiin omakustannusperiaatteella. Maksulla katettaisiin palvelun tuottajille maksettavat korvaukset, tutkinnon kehittämistyö sekä kuljettajaopetuksen ja kuljettajantutkintojen valvonnasta aiheutuvat kustannukset.\nAjoneuvohallintokeskus päättäisi sopimusalueiden laajuudesta ja vastaanottoverkostosta ottaen huomioon palvelujen tarjonnan, palveluiden saatavuudelle asetettavat vaatimukset ja liikenneturvallisuuden vaatimukset. Ajoneuvohallintokeskus päättäisi edelleen paikkakunnista, joilla kuljettajantutkinnon ajokoe voitaisiin suorittaa. Sopimusmenettelyllä pystyttäisiin takaamaan nykyisen tasoinen ja liikenneturvallisuuden takaava palveluiden saatavuus taloudellisesti.\nTutkintoja vastaanottavan henkilökunnan ammattitaito ja muu soveltuvuus tehtävään olisi ratkaisevan tärkeää tutkintojen ja ajolupakokeiden laadun sekä yhtenäisyyden kannalta. Henkilökunnan pätevyysvaatimukset perustuisivat tutkinnon tavoitteeseen ja tehtävässä tarvittavaan asiantuntemukseen. Myös tutkintojen kiinteä suhde kuljettajakoulutukseen ja tutkintojen merkitys koulutusta ohjaavana tekijänä painottaisivat pedagogisten ja käyttäytymistieteellisten valmiuksien korostamista tutkinnon vastaanotossa. Tällaisia valmiuksia sisältyy esimerkiksi liikenneopettajakoulutukseen. Aiempi kokemus kuljettajantutkintotehtävistä otettaisiin myös huomioon.\nAjoneuvohallintokeskus on nettobudjetoitu valtion virasto, jonka menot katetaan pääasiassa maksullisen toiminnan tuloilla. Liikenneministeriö on määrännyt ajoneuvohallintokeskuksen maksullisista suoritteista ja niiden maksuperusteista sekä julkisoikeudellisista suoritteista perittävistä kiinteistä maksuista. Maksullisia liiketaloudellisia suoritteita, joista peritään liiketaloudellisin perustein maksut, ovat esimerkiksi tietojen luovuttaminen tieliikenteen tietojärjestelmästä sikäli kuin se on mahdollista, verotustehtävien hoito, tiedotustoimintaan kuulumattomat painotuotteet ja koulutus sekä toimeksiantoon perustuvat tutkimus- ja tilauspalvelut. Omakustannusarvon mukaisista julkisoikeudellisista suoritteista peritään omakustannusarvon mukainen maksu ja kiinteämaksuisista julkisoikeudellisista suoritteista omakustannusarvoa vastaava tai alempi kiinteä maksu. Näitä suoritteita ovat viranomaistehtävistä johtuvat suoritteet kuten esimerkiksi ajokorttiasiat, kuljettajaopetukseen ja kuljettajantutkintoihin liittyvät päätökset, ajoneuvotekniset luvat, lausunnot ja ajoneuvojen tyyppikatsastus ja rekisteröintiasiat sekä erilaiset lupa- ja poikkeuslupapäätökset, erityistunnuksen myöntäminen ja valvontaan liittyvät suoritteet. Kiinteämaksuisista julkisoikeudellisista suoritteista perittävät maksut määrätään liikenneministeriön päätöksellä. Näihin kuuluu muun muassa kuljettajantutkinnon ja vaarallisten aineiden kuljettajan ajolupakokeen vastaanottajalta perittävä valvonta- ja kehitysmaksu, jolla katetaan kuljettajantutkintojen kehittämisestä ajoneuvohallintokeskukselle aiheutuvat kustannukset. Muista maksuista päättää ajoneuvohallintokeskus itse. Vuodelle 1997 ajoneuvohallintokeskukselle asetettu maksullisen toiminnan ylijäämätavoite on 4,4 miljoonaa markkaa.\nKuljettajantutkintomaksut olisivat omakustannusarvon mukaisia julkisoikeudellisia suoritteita.\nKuljettajantutkintojen vastaanottamisen siirtyminen ajoneuvohallintokeskukseen ei lisäisi valtion budjettimenoja, sillä siitä aiheutuvat kertaluonteiset menot katettaisiin ajoneuvohallintokeskuksen maksullisen toiminnan ylijäämällä. Ajoneuvohallintokeskuksen perimiä maksuja ei tarvitsisi uudistuksen vuoksi korottaa. Toiminnan käynnistymisen jälkeen toiminnasta aiheutuvat kustannukset katettaisiin kuljettajantutkintomaksuilla kuten tähänkin saakka. Erillistä kuljettajantutkintojen valvonta- ja kehitysmaksua ei enää tarvittaisi, sillä ajoneuvohallintokeskus kattaisi kyseisestä toiminnasta aiheutuvat kulut keräämillään tutkintomaksuilla. Ehdotuksessa toiminnan kokonaiskustannukset on arvioitu nykyisen liikevaihdon perusteella, sillä toiminnan yhteydessä perittävät maksut on määrätty omakustannusperiaatetta noudattaen. Arvioidut kokonaiskustannukset vastaisivat arvioituja tuottoja. Vuoden 1996 suoritemäärillä ja vuonna 1997 perittävillä maksuilla arvioituna tulot kuljettajantutkinto- ja ajolupakoetoiminnasta olisivat noin 32,5 miljoonaa markkaa vuodessa.\nValmistautuminen kuljettajantutkinto- ja ajolupakoetoiminnan aloittamiseen vuoden 1999 alusta aiheuttaisi ajoneuvohallintokeskuksen toiminnassa lisäkustannuksia vuodelle 1998 yhteensä noin 0,5 miljoonaa markkaa. Kustannukset aiheutuisivat pääosin palkkauksesta, koulutuksesta ja asiasta tiedottamisesta.\nKuljettajantutkintojen ja ajolupakokeiden vastaanoton organisointi voitaisiin toteuttaa siten, ettei siitä aiheutuisi lisäkustannuksia valtiontaloudelle tai kotitalouksille. Koska palveluista perittäviä maksuja ei tarvitsisi uudistuksen vuoksi korottaa, kansalaisten tutkinto- ja ajokoekustannukset eivät ainakaan nousisi nykyisestä. Toiminnan kokonaiskustannusten taso riippuisi tarjouskilpailusta. Ehdotettu järjestely antaisi mahdollisuudet maksutason tarkistamiseen joustavasti. Mahdollinen ylijäämä voitaisiin käyttää maksujen alentamiseen. Sitä voitaisiin käyttää myös esimerkiksi tutkinto- ja ajolupakoetoiminnan kehittämiseen niiden parantamiseksi ja turvallisuuden lisäämiseksi.\nTutkinto- ja ajolupakoetehtävät siirtyisivät nykyisen väliaikaisjärjestelyn päättyessä viranomaisen hoidettaviksi ajoneuvohallintokeskuksessa. Sopimusmenettely tutkintojen järjestämisessä takaisi kuitenkin tehtävää nykyisin hoitavalle yhtiölle tasavertaisen mahdollisuuden kilpailla tutkintopalveluiden tuottamisesta. Uudistuksen organisaatio- ja henkilöstövaikutusten laajuus riippuu pitkälti siitä, miten hyvin yhtiö kilpailussa menestyy. Pitkäaikainen kokemus tutkintotehtävien hoitamisesta antanee yhtiölle kuitenkin hyvät kilpailuedellytykset. Ajoneuvohallintokeskuksessa jouduttaisiin uudistuksen johdosta panostamaan nykyistä enemmän tutkintotoiminnan valvontaan. Organisatoriset ja henkilöstövaikutukset ajoneuvohallintokeskuksessa jäisivät kuitenkin vähäisiksi.\nTutkinnon vastaanottajan peruskoulutus on nykyisin teknillinen, koska tehtävä on organisoitu katsastustoiminnan yhteyteen. Erityisesti kuljettajantutkinnon ajokokeen vastaanotossa korostuvien pedagogisten valmiuksien vuoksi tutkinnon vastaanottajan peruskoulutukseksi soveltuisi liikenneopettajakoulutus. Kuljettajantutkintotyön kehittyminen sopimusmenettelyssä omaksi toimialakseen mahdollistaisi myös tähän toimintaan erikoistuneiden yritysten syntymisen.\nEsityksellä turvattaisiin palvelujen tarjonta ja saatavuus liikenneturvallisuuden vaatimukset huomioon ottaen. Pääasiallisesti säilyisi palvelujen saanti valtakunnallisesti nykyisellä tasolla. Liikenneturvallisuuden tutkintopaikan liikenneympäristölle asettamat vaatimukset voisivat joiltain osin merkitä muutoksia tutkintopaikkoihin. Kokonaisuutena tarkastellen tutkintopalveluja olisi nykyistä vastaavassa määrin saatavissa. Kansalaisten oikeusturva varmistettaisiin tutkintotoimintaa koskevilla, oikaisun hakemista, tietojen salassapitovelvollisuutta, esteellisyyttä, kielilain noudattamisvelvoitetta ja hyvää hallintotapaa koskevilla säännöksillä. Kansalaisten tutkinto- ja ajokoekustannukset eivät nousisi kohdassa 4.1. todetun mukaisesti.\nToiminnan kehittyminen itsenäiseksi toimialaksi ja tutkintojen vastaanotossa vaadittavien ominaisuuksien ja koulutuksen painottuminen käyttäytymistieteelliseen suuntaan mahdollistaisivat nykyisestä poiketen muiden kuin teknillisen koulutustaustan omaavien henkilöiden hakeutumisen alalle. Liikenneopettajakoulutuksen korostuminen peruskoulutuksena edesauttaisi myös tasapuolisemmin naisten hakeutumista nykyisin lähes täysin miesvaltaiselle alalle.\n5.1. Asian käsittely Autorekisterikeskuksen yhtiöittämisen yhteydessä\nAutorekisterikeskuksen yhtiöittämistä valmisteltaessa vuonna 1995 kuljettajantutkintojen vastaanottoa koskevat asiat jätettiin vielä erikseen selvitettäviksi. Tehtäviä ei voitu muiden viranomaistehtävien kanssa siirtää ajoneuvohallintokeskukseen niiden vaatiman palveluverkon puuttumisen johdosta.\nYhtiöittämisen edellyttämiä säädösmuutoksia käsitellessään eduskunnan liikennevaliokunta otti myös kantaa tutkintotoiminnan järjestämiseen (liikennevaliokunnan mietintö n:o 5/1995 vp). Se edellytti, että Autorekisterikeskuksen yhtiöittämisen jälkeen varmistetaan riittävä ja liikenneturvallisuuden takaava palvelutaso valtakunnan eri osissa. Lisäksi se katsoi, että kuljettajantutkintojen vastaanottamisen ja kuljettajaopetuksen valvonnan on liikenneturvallisuussyistä oltava eri puolilla maata riittävän tasokasta, jolloin keskeinen merkitys on vastaanottajaorganisaatiolla.\n5.2. Kuljettajantutkintojen ja vaarallisten aineiden ajolupatehtävien organisoimista selvittänyt työryhmä\nKuljettajantutkintojen vastaanottamiseen, kuljettajaopetuksen valvontaan ja vaarallisten aineiden kuljettamisen edellyttämiin ajolupiin liittyvien tehtävien järjestämistä asetettiin 19 päivänä toukokuuta 1995 selvittämään liikenneministeriön työryhmä, jossa oli liikenneministeriön ja ajoneuvohallintokeskuksen ohella mukana sisäasiainministeriön, opetushallituksen, Liikenneturvan, Autorekisterikeskuksen, sittemmin Suomen Autokatsastus Oy, ja katsastustoimen henkilöstön edustus.\nTyöryhmän tehtävänä oli selvittää, millä tavoin kuljettajantutkintojen vastaanottamiseen ja kuljettajaopetuksen valvontaan sekä vaarallisten aineiden kuljettamiseen oikeuttavien lupien myöntämiseen liittyvät asiat on Autorekisterikeskuksen yhtiöittämisen jälkeen järjestettävä ja tehdä siitä johtuvat ehdotukset ottaen huomioon toiminnoille asetettavat liikenneturvallisuus-, palvelutaso-, oikeusturva- ja muut tavoitteet.\nTyöryhmä selvitti tehtävien järjestämiselle ja vastaanottavalle organisaatiolle asetettavat vaatimukset toimeksiannossa asetetut tavoitteet huomioon ottaen. Työryhmän mietintö on julkaistu liikenneministeriön mietintöjä ja muistioita-sarjassa (B:15/96). Työryhmän ehdotukseen sisältyi kolme eriävää mielipidettä.\nLisäksi työryhmä teki ehdotuksensa kuljettajaopetuksen valvonnasta ja vaarallisten aineiden ajolupien myöntäjästä. Kuljettajaopetuksen valvonnan ja kuljettajantutkinto- ja ajolupakoetoiminnan perustuessa samanlaiseen asiantuntemukseen vastuun valvonnasta tulisi olla kuljettajantutkinnosta vastaavalla organisaatiolla, ajoneuvohallintokeskuksella.\nTyöryhmä samoin kuin sen mietinnöstä saadut lausunnot olivat yksimielisiä siitä, että tehtävät eivät soveltuisi hoidettaviksi elinkeinotoimintana vapaassa kilpailutilanteessa. Toiminnalle asetettavat vaatimukset huomioon ottaen työryhmä ei pitänyt kilpailuvaihtoehtoa minkään toimeksiannossa mainitun tavoitteen kannalta suotavana. Se katsoi kuljettajantutkintotoiminnan poikkeavan olennaisesti luonteeltaan kilpailutilanteessa toimivasta katsastustoiminnasta, koska kysymyksessä on yksilösuorituksen arviointi. Lisäksi tutkinto on luonteeltaan valvontatoimenpide, minkä merkitystä korostaa myös autokoulualalla tapahtuneiden muutosten johdosta tapahtunut kilpailun lisääntyminen. Arvostelun puolueettomuutta, yhdenmukaisuutta ja oikeudenmukaisuutta vaarantamatta tutkinto- ja ajolupakoetoiminta ei työryhmän mukaan soveltuisi vapaan kilpailun piiriin. Myöskään kansainvälisesti toiminnan ei todettu olevan missään vapaasti kilpailtua.\nTehtävien hoitamisen ei katsottu soveltuvan myöskään yksinoikeudella Suomen Autokatsastus Oy:n tai poliisin toimesta hoidettavaksi. Koululaitoksen piirissä noudatetun itsearviointimenettelyn ei myöskään katsottu soveltuvan toiminnan puolueettomuutta vaarantamatta kuljettajaopetukseen, koska opetusta antavat yksiköt ovat niin pieniä ja toimivat liiketaloudellisin perustein. Opetushallituksella on joitakin kuljettajaopetukseen liittyviä tehtäviä kuljettajan ammattiopetuksen yhteydessä, mutta hallinnonalan resursseja kuljettajantutkintojen järjestämiseen pidettiin riittämättöminä. Tehtävien yhdistämisen valtakunnallisen liikenneturvallisuustyön keskusjärjestön Liikenneturvan tehtäviin katsottiin perustuvan samalle asiantuntemukselle kuljettajantutkintotehtävien kanssa ja mahdollistavan henkilöstön työllistymisen alan ammattitaitoa ja osaamista kehittävissä tehtävissä. Järjestelyn katsottiin kuitenkin edellyttävän Liikenneturvan aseman ja tehtävien yleisempää tarkastelua ja uudelleen arviointia ja mahdollisesti kokonaan uuden organisaation muodostamista.\nTyöryhmä kuuli jo työnsä kuluessa eri alojen asiantuntijoita. Lisäksi työryhmän mietinnöstä pyydettiin lausunnot pääasiassa liikenneturvallisuustyöhön osallistuvilta viranomaisilta, järjestöiltä ja yhteisöiltä. Lausuntonsa antoivat oikeusministeriö, valtiovarainministeriö, sisäasiainministeriö, ajoneuvohallintokeskus, pääesikunta, kilpailuvirasto, kuluttaja-asiamiehen toimisto, Liikenneturva, Liikennevakuutuskeskus, Suomen Autokoululiitto SAKL ry, Suomen Autokatsastus Oy, Autoliitto ry, Suomen Kuorma-autoliitto ry, Öljyalan Keskusliitto, Auto-ja Kuljetusalan Työntekijäliitto AKT ry ja Suomen Tieliikenneopettajien Liitto STOL ry. Työryhmän malli tehtävän hoitamisesta viranomaistoimintana sai sellaisenaan kannatusta. Valtiovarainministeriö vastusti uuden alueorganisaation luomista ja oikeusministeriö edellytti nykyisen välitilanteen muodostuvan mahdollisimman lyhyeksi. Muut esillä olleet vaihtoehdot tehtävän hoitamiseksi saivat kannatusta joissakin lausunnoissa.\nTutkintojen ja ajolupakokeiden uudelleen järjestämistä ei ehditty valmistella vuoden 1996 aikana, joten sitä varten tarvittiin lisäaikaa. Hallituksen esityksessä laiksi Autorekisterikeskuksen muuttamisesta osakeyhtiöksi ja yhtiön eräistä tehtävistä annetun lain 6 §:n 1 momentin muuttamisesta (HE 207/1996 vp) esitettiin vallinnutta järjestelyä jatkettavaksi vuoden 1998 kesäkuun loppuun. Tämän jälkeen tehtävät siirtyisivät ajoneuvohallintokeskuksen hoidettaviksi. Eduskunta hyväksyi esityksen siten muutettuna, että Autorekisterikeskuksen toimintaa jatkamaan perustettu yhtiö vastaa tehtävistä vuoden 1998 loppuun saakka.\nHallituksen esitystä käsitellessään eduskunnan liikennevaliokunta esitti käsityksenään, että kuljettajantutkintojen järjestämisessä tulisi selvittää mahdollisuudet perusteellisemmin ja erityisesti mahdollisuudet järjestää tehtävä siten, että ne voidaan hoitaa viranomaisen valvonnassa viranomaisorganisaation ulkopuolella (liikennevaliokunnan mietintö n:o 9/1996 vp).\nEsitysehdotus on valmisteltu virkatyönä liikenneministeriössä ja ajoneuvohallintokeskuksessa työryhmäehdotuksen pohjalta ja hallituksen esityksen (HE 207/1996 vp) perusteluissa sekä edellä mainitussa liikennevaliokunnan mietinnössä mainittujen periaatteiden mukaisesti.\n1 § Lain soveltamisala. Laki kuljettajantutkintotoiminnan järjestämisestä koskisi sekä kuljettajantutkintojen että vaarallisten aineiden kuljetuksiin liittyvien ajolupakokeiden järjestämistä. Niistä säädetään tieliikennelaissa ja vaarallisten aineiden kuljetuksesta annetussa laissa ja niiden nojalla annetuissa säännöksissä ja määräyksissä.\nKuljettajantutkinnolla tarkoitettaisiin 2 momentin mukaan soveltuvin osin myös vaarallisten aineiden ajolupakokeiden vastaanottoon liittyvää toimintaa. Säännös olisi tarpeen, koska kuljettajantutkinto on vakiintunut käytettäväksi vain ajo-oikeuden saamiseksi tai voimassa pysyttämiseksi suoritettavana tutkintona.\nTieliikennelain nojalla annetaan erikseen myös puolustusvoimien ajokorttia koskevat säännökset. Tämän johdosta puolustusvoimien kuljettajantutkintotoiminta on syytä rajata tämän lain soveltamisen ulkopuolelle 3 momenttiin otettavalla säännöksellä.\n2 § Määritelmiä. Pykälään sisältyisivät kuljettajantutkintotoimintaa, kuljettajaopetustoimintaa ja kuljettajantutkinnon vastaanottajaa koskevat määritelmät.\nKuljettajantutkintotoiminta käsittäisi kuljettajantutkintojen vastaanottamisen ohella myös kuljettajaopetuksen valvontaan liittyvät tehtävät. Autokoulujen valvonnasta säädetään ajokorttiasetuksessa. Ehdotettu säännös koskisi kaiken kuljettajaopetuksen valvontaa ja loisi mahdollisuudet valvonnan laajentamiselle myös muualla kuin autokoulussa tapahtuvaan kuljettajaopetukseen. Kuljettajantutkintoon liittyvistä ja kuljettajantutkinnon vastaanottajalle kuuluvista ajokorttia koskevista tehtävistä säädetään ajokorttilainsäädännössä. Kuljettajantutkinto on vakiintunut käytettäväksi vain ajo-oikeuden saamiseksi tai voimassa pysyttämiseksi suoritettavana tutkintona. Kuljettajantutkintotoiminnalla tarkoitettaisiin kuitenkin laajemmin myös vaarallisten aineiden ajolupakokeisiin ja niiden vastaanottoon, vaarallisten aineiden kuljettamiseen oikeuttavaan todistukseen ja\najolupakoulutuksen valvontaan liittyviä tehtäviä, joista säädetään vaarallisten aineiden kuljetuksesta annetussa laissa ja vaarallisten aineiden kuljettajien ajoluvasta annetussa asetuksessa.\nKuljettajaopetustoiminta käsittäisi opetustoiminnan ohella myös muun alaan liittyvän toiminnan, kuten oppimateriaalin valmistamisen ja myynnin.\nKuljettajantutkinnon vastaanottajalla tarkoitettaisiin palvelun tuottajaa, joka tehdyn sopimuksen nojalla hoitaa tässä laissa tarkoitettua kuljettajantutkintotoimintaa. Palvelun tuottaja voisi olla yksityinen tai julkinen. Ajoneuvohallintokeskuksen toimimisesta tutkinnon vastaanottajana säädettäisiin 3 §:ssä.\n3 § Kuljettajantutkintotoiminnan järjestäminen. Pykälän 1 momentin mukaan kuljettajantutkintotoiminnasta vastaisi ajoneuvohallintokeskus, jolla on ennestään muun muassa alan kehittämistehtävät.\nAjoneuvohallintokeskus voisi 2 momentin mukaan järjestää tehtävän hankkimalla tarvittavat palvelut ulkopuolisilta palvelujen tuottajilta tai hoitamalla tehtävät itse. Palvelut voitaisiin hankkia yksityisiltä tai julkisilta palvelujen tuottajilta. Julkisena palvelujen tuottajana voisivat tulla kysymykseen esimerkiksi viranomaiset, julkiset organisaatiot tai valtion omistamat yritykset. Tehtävien hoitaminen itse voisi tulla kysymykseen lähinnä silloin, kun tässä laissa tarkoitettuja palveluja ei saataisi muutoin järjestetyksi riittävän palvelutason ylläpitämiseksi esimerkiksi kohdassa 3.2.3. mainitussa tilanteessa. Silloin kun ajoneuvohallintokeskus vastaisi itse tutkintojen vastaanotosta, se toimisi tältä osin tutkinnon vastaanottajana. Toiminnan järjestämisestä tarkemmin säädettäisiin 17 §:n mukaisesti asetuksella. Tieliikenteen tietojärjestelmästä annetun lain (819/1989) mukaan tutkinnon vastaanottajalla on oikeus saada tietoja ajokorttirekisteristä ja tallettaa näitä tietoja rekisteriin. Tämä oikeus koskisi sopimuksen perusteella toimivaa tutkinnon vastaanottajaa.\nPykälän 3 momentissa säädettäisiin toiminnan järjestämisen yleisistä edellytyksistä. Säännökset olisivat tarpeen tutkintojen yhtenäisyyden, luotettavuuden ja yhdenmukaisuuden varmistamiseksi valtakunnallisesti. Tämä tulisi ottaa huomioon myös tutkintojen vastaanottajien toimialueista sovittaessa. Toimialueiden tulisi olla riittävän suuria, jotta edellä mainitut tavoitteet saavutettaisiin valtakunnallisella tasolla. Toiminnan jakautuminen lukuisiin pieniin yksiköihin ei takaisi tutkintotoiminnan laatua ja yhtenäisyyttä. Toimialueen tulisi olla vähintään maakuntaa vastaava. Kuljettajantutkintopalveluiden tulisi olla luotettavia sekä laadultaan ja arvosteluperusteiltaan samantasoisia riippumatta tutkinnon vastaanottajasta, vastaanottopaikkakunnasta tai muista olosuhteista. Palveluiden tulisi olla saavutettavissa kohtuullisella etäisyydellä ja odotusajalla sekä kattavasti kaikkien ajokorttiluokkien osalta. Lähtötasona pidettäisiin nykyistä palvelutasoa. Odotusajan kohtuullisuuteen sisältyy myös vaatimus siitä, että tutkintoon pääseminen on etukäteen ennakoitavissa. Alueelliset kielelliset olosuhteet olisi otettava huomioon palvelujen tarjonnassa sekä suomen- että ruotsinkielisten asiakkaiden palvelujen turvaamiseksi. Kuljettajantutkintojen ajokoepaikkakuntien olisi kuitenkin oltava riittävän monipuolisia ja vaativia liikenneympäristöltään, mikä asettaa omat vaatimuksensa tutkintojen vastaanottoverkostolle. Liikenneturvallisuussyistä olisi tutkinnon laadukkuudelle ja luotettavuudelle asetettavat vaatimukset otettava huomioon palvelujen riittävää saatavuutta arvioitaessa. Vaarallisten aineiden ajolupakokeiden vähäisemmistä suoritusmääristä johtuen näiden palvelujen tarjonnassa olisi erityisesti otettava huomioon myös vastaanottajien ammattitaitoon ja sen kehittymiseen liittyvät vaatimukset verkoston määräytymisessä. Toimintojen sopiva keskittäminen antaisi paremmat edellytykset ammattitaidon kehittymiselle.\nKuljettajantutkintotoiminnan hoitamista koskevassa sopimuksessa olisi edellä mainitut edellytykset huomioon ottaen sovittava alueesta, jolla palvelun tuottajalla olisi yksinomainen oikeus tutkintotoimintaan. Lisäksi olisi sovittava tutkintopalveluiden kattavuudesta muun muassa eri ajokorttiluokkien ja ajolupakoepalveluiden osalta sekä toimintaan liittyvistä ehdoista.\n4 § Kuljettajantutkinnon vastaanottajalle asetetut vaatimukset. Palvelun tuottajalta vaadittaisiin luotettavuutta, asiantuntevuutta, riippumattomuutta ja vakavaraisuutta. Kuljettajantutkinnon vastaanottajan luotettavuuden ja riippumattomuuden arvioinnista säädettäisiin jäljempänä erikseen.\nPalvelun tuottajalta vaadittavan asiantuntemuksen tulisi palvella kuljettajantutkintotoiminnalle asetettujen tavoitteiden toteutumista. Asiantuntevuus voisi perustua tehtävään soveltuvaan koulutukseen, alan työkokemukseen tai muuten alaan perehtymiseen. Tutkintoja vastaanottavalle henkilöstölle asetettavista vaatimuksista säädettäisiin erikseen jäljempänä. Tutkintotoiminnan tavoitteet huomioon ottaen soveltuvana alan peruskoulutuksena voitaisiin pitää liikenneopettajakoulutusta ja kokemuksena kuljettajaopetuksessa ja kuljettajantutkintotoiminnassa saatua kokemusta.\nPalvelujen tuottajan olisi 2 momentin mukaan kyettävä osoittamaan, että hänellä on edellytykset tehtävän asianmukaiseen hoitamiseen. Näitä edellytyksiä olisivat riittävä henkilöstö ja muut voimavarat, kuten esimerkiksi asianmukaisesti varustetut toimitilat.\nKorostetusti asiantuntemusta koskeva vaatimus kohdistuisi 3 momentissa tarkoitettuun kuljettajantutkintotoiminnasta vastaavaan henkilöön, jolta edellytettäisiin riittävää asiantuntemusta ja perehtyneisyyttä alaan. Vain riittävän alan tuntemuksen perusteella hänellä olisi edellytykset toiminnasta vastaamiseen ja sen kehittämiseen.\n5 § Kuljettajantutkinnon vastaanottajan luotettavuuden arviointi. Pykälässä säädettäisiin kuljettajantutkinnon vastaanottajan luotettavuuden arvioinnin yleisistä edellytyksistä. Vastuunalaisena yhtiömiehenä ei pidettäisi esimerkiksi kommandiittiyhtiön äänetöntä yhtiömiestä. Muussa määräävässä asemassa olevana henkilönä pidettäisiin muun muassa kuljettajantutkintotoiminnasta vastaavaa henkilöä.\nPalvelun tuottajaa ei voitaisi pitää luotettavana, jos jokin pykälässä mainituista henkilöistä olisi esimerkiksi syyllistynyt vakavaan kuljettajantutkintotoimintaa, katsastusta, ajoneuvojen rekisteröintiä, verotusta, kirjanpitoa tai varainhallintaa koskevien säännösten rikkomiseen ja teon voitaisiin katsoa osoittavan hänen olevan ilmeisen sopimaton harjoittamaan kuljettajantutkintotoimintaa.\n6 § Kuljettajantutkinnon vastaanottajan riippumattomuuden arviointi. Toiminnan hoitamiselle haitallisen riippuvuuden estämiseksi kuljettajantutkinnon vastaanottaja, hänen palveluksessaan oleva tai vastaanottajaan riippuvuussuhteessa oleva ei saisi harjoittaa kuljettajaopetustoimintaa. Kuljettajaopetustoimintaa koskevan 2 §:n laajemman määritelmän mukaisesti hän ei saisi myöskään muuten toimia kyseisellä alalla. Muuten samalla alalla toiminnaksi voitaisiin katsoa esimerkiksi oppimateriaalin tuottaminen tai kustannustoiminta.\nPykälän 2 momentissa säädettäisiin muista riippumattomuuen esteistä, jotka koskisivat tutkinnon vastaanottajaa tai hänen palveluksessaan olevaa.\n7 § Kuljettajantutkintoja ja ajolupakokeita vastaanottavaa henkilöä koskevat vaatimukset. Pykälässä asetettaisiin tutkintoja ja ajolupakokeita vastaanottavaa henkilöstöä koskevat pätevyys- ja kelpoisuusvaatimukset. Pätevysvaatimukset asetettaisiin yleisellä tasolla, koska mitään kuljettajantutkinnon vastaanottajan koulutusta ei vielä tällä hetkellä ole olemassa.\nKuljettajantutkinnon laatuun vaikuttavat paitsi tutkintoa koskevat vaatimukset myös tutkinnon vastaanottajan pätevyys. Tämän vuoksi tutkintoja vastaanottavan henkilöstön pätevyydellä on olennaista merkitystä tutkinnon tavoitteen saavuttamisen kannalta. Henkilöstön pätevyysvaatimusten tulisi perustua tutkinnon tavoitteeseen ja tehtävässä tarvittavaan asiantuntemukseen. Tutkinnon kehittäminen lähemmäksi kuljettajaopetusta ja sen tavoitteita korostaisi pedagogisia valmiuksia. Henkilöstöltä vaadittavan peruskoulutuksen ja ammattitaidon tulisi tukea näitä tavoitteita. Tällaisia valmiuksia sisältävä pohjakoulutus olisi ainakin liikenneopettajakoulutus. Etenkin vaarallisten aineiden ajolupakokeiden vastaanottajan kohdalla voitaisiin muutakin pohjakoulutusta pitää sopivana. Tutkintoja vastaanottavalta tulisi kuitenkin vaatia laajempaa pätevyyttä kuin kuljettajaopetuksessa toimivalta. Tutkintotoiminnassa olisi edellyttävä ainakin kokemusta kuljettajaopetuksen alalta tai kuljettajantutkintojen vastaanotosta ja lisäksi mahdollisesti hankittua lisäkoulutusta.\nAmmattitaitovaatimus edellyttäisi myös korostetusti soveltuvuutta tutkinnon kaltaiseen asiakaspalvelutehtävään. Kuljettajantutkinnossa arvioidaan inhimillistä suoriutumista ja oppimistuloksia. Tutkinnon vastaanottavan henkilön ammattitaito ja muu soveltuvuus on siksi ratkaisevan tärkeää tutkintojen ja ajolupakokeiden laadun ja yhtenäisyyden kannalta.\nLisäksi tutkintoja vastaanottavalta henkilöltä vaadittaisiin luotettavuutta. Asianomainen ei saisi olla toiminnallaan osoittanut olevansa sopimaton hoitamaan tällaista tehtävää. Hän ei saisi olla syyllistynyt törkeisiin tai toistuviin liikennerikkomuksiin taikka muihin rikoksiin siten, että hänet voitaisiin sen perusteella katsoa sopimattomaksi tähän tehtävään. Toistuvia liikennerikkomuksia voitaisiin pitää sopimattomuuden perusteena. Esimerkiksi sitä, että asianomainen on määrätty tai hänet olisi voitu määrätä ajokieltoon syyllistyttyään tieliikennelaissa säädetyn määräajan sisällä laissa säädettyyn määrään liikennerikkomuksia. Asianomaisen sopivuutta toimia kuljettajantutkintotehtävissä voitaisiin arvioida tietyn määräajan, esimerkiksi viiden viimeisen vuoden ajalta, ottaen huomioon tekojen luonne ja määrä. Vastaavasti voitaisiin arvioida törkeisiin liikennerikkomuksiin syyllistymisen vaikutusta. Tällaista yksittäistä tekoa ei sinänsä tarvitsisi pitää esteenä tehtävään, ellei teko samalla osoita asianomaisen sopimattomuutta tehtävään.\n8 § Hyvä hallintotapa. Kuljettajantutkintojen vastaanottotehtävää on pidetty viranomaistehtävän luonteisena tehtävä. Tutkinnossa tehtävä päätös koskee asianomaisen oikeutta ja etua ja sisältää julkisen vallan käyttöä. Asiassa tehtävä päätös on hallintopäätöksen luonteinen. Tämän vuoksi menettelyssä tulisi noudattaa yleishallinto-oikeudellisia periaatteita, mikä viranomaisorganisaation ulkopuolella hoidettuna edellyttää säädettäväksi siitä erikseen. Hallintomenettelylain noudattaminen takaa menettelyn määrämuotoisuuden ja parantaa kokelaiden oikeusturvaa. Voimassa oleva laki yleisten asiakirjain julkisuudesta (83/1951) koskee viranomaisasiakirjojen julkisuutta. Parhaillaan on valmisteilla julkisuuslainsäädännön muutos, joka tulee koskemaan viranomaisen toiminnan julkisuutta. Uudistuksessa rinnastetaan esimerkiksi viranomaisen toimeksiannosta suoritetun toiminnan yhteydessä syntyvät asiakirjat viranomaisen asiakirjoihin. Uudistuksen johdosta ehdotetaan momenttiin sisällytettäväksi viittaus viranomaisen asiakirjoja koskevaan julkisuuslainsäädäntöön.\n9 §. Kielilain säännökset. Kuljettajantutkinnon vastaanottajan olisi noudatettava toiminnassaan kielilain säännöksiä. Käytännössä tämä merkitsisi sitä, että suomen- ja ruotsinkielisen väestön palvelu omalla kielellään olisi järjestettävä lain edellyttämällä tavalla.\n10 §. Salassapitovelvollisuus. Viranomaisorganisaation ulkopuolella toimittaessa olisi tarpeen säätää tutkinnon vastaanottajan palveluksessa olevia koskeva salassapitovelvollisuus yksityisen henkilön terveydentilaa koskevien tietojen turvaamiseksi. Vaikka lääkärintodistusta ei enää edellytetä ajokorttiasetuksen mukaan esitettäväksi kuljettajantutkinnon yhteydessä, saattaa sairauden tai vamman vuoksi ajokokeeseen tai ajonäytteeseen tulevan asiapaperien yhteydessä tulla tietoon asianomaisen henkilön terveydentilaa koskevia tietoja. Lisäksi sopimuksen voimassa ollessa tapahtuvan luotettavuuden arvioinnin yhteydessä voisi tutkinnon vastaanottajan tai hänen palveluksessaan olevan tietoon tulla 5 §:ssä tarkoitettua henkilöä koskevia rikostietoja. Tämän vuoksi olisi myös näiden tietojen turvaamiseksi tarpeen säätää salassapitovelvollisuus. Pykälässä tarkoitettujen tietojen luvattomasta ilmaisemisesta sivulliselle säädettäisiin rangaistus rikoslaissa (39/1889).\n11 §. Valvonta. Pykälässä säädettäisiin toiminnan valvonnasta. Ajoneuvohallintokeskus vastaisi toiminnan järjestämisestä ja samalla valvoisi kuljettajantutkinnon vastaanottajien toimintaa.\n12 §. Henkilörekisteritiedot. Rikosrekisteristä säädetään rikosrekisteriasetuksessa (772/1993). Kuljettajantutkinnon vastaanottajalle 5 §:ssä ja kuljettajantutkintoja vastaanottavalle henkilöstölle 7 §:ssä säädetyn luotettavuusvaatimuksen toteamiseksi tulisi ajoneuvohallintokeskuksella toiminnan järjestämisestä vastaavana ja tutkintojen vastaanottoa koskevien sopimusten tekoon oikeutettuna viranomaisena olla oikeus rikosrekisteritietojen saamiseen. Tämän johdosta ehdotetaan lakiin otettavaksi tietojensaannin turvaava säännös. Ajoneuvohallintokeskuksella on tieliikenteen tietojärjestelmästä annetun lain 10 §:n mukaan oikeus käyttää sille lain tai asetuksen mukaan kuuluvien tehtävien hoitamisessa tietojärjestelmää ja sen osarekistereitä. Pykälässä säädettäisiin lisäksi nimenomaisesti ajoneuvohallintokeskuksen oikeudesta ajokorttirekisterin tietojen käyttöön tässä laissa tarkoitetun tehtävän hoitamisessa.\n13 § Virka-apu. Säännöksessä asetettaisiin poliisille velvollisuus virka-avun antamiseen tämän lain tai sen nojalla annettujen säännösten noudattamisen valvomiseksi. Käytännössä tämä voisi koskea tilanteita, joissa poliisin apua tarvittaisiin esimerkiksi ajoneuvohallintokeskuksen valvontatoimenpiteiden totetuttamiseksi.\n14 § Oikaisun hakeminen ja muutoksenhaku. Pykälän 1 momentissa säädettäisiin oikaisusta kuljettajantutkinnon vastaanottajan kuljettajantutkintoa tai ajolupakoetta koskevaan päätökseen. Oikaisua haettaisiin toiminnan järjestämisestä vastaavalta viranomaiselta, ajoneuvohallintokeskukselta.\nPykälän 2 momenttiin ehdotetaan otettavaksi muutoksenhakua koskeva säännös sen tapauksen varalta, että ajoneuvohallintokeskus toimii itse tutkinnon vastaanottajana. Ajoneuvohallintokeskuksen päätökseen haettaisiin muutosta hallintolainkäyttölain mukaisesti.\n15 § Rangaistussäännökset. Pykälän 1 momentissa säädettäisiin rangaistavaksi luvaton kuljettajantutkintotoiminnan harjoittaminen. Luvatonta kuljettajantutkintotoiminnan harjoittamista olisi kuljettajantutkintotoiminnan harjoittaminen ilman ajoneuvohallintokeskuksen kanssa tehtyä sopimusta. Luvattomaksi kuljettajantutkintotoiminnan harjoittamiseksi katsottaisiin myös toiminnan harjoittaminen sellaisessa laajuudessa, johon sopimus ei anna oikeutta. Sopimuksella rajattaisiin kuljettajantutkinnon vastaanottajan toiminta tietylle toimialueelle ja mahdollisesti tiettyihin tutkinto- tai koeluokkiin. Kuljettajantutkintotoiminnan harjoittaminen vastoin sopimuksessa sovittua olisi rangaistavaa tämän momentin nojalla.\nPykälän 2 momentin mukaan kuljettajantutkintoja vastaanottava henkilö olisi virkamiehiä koskevan lainsäädännön alaista tehtävää hoitaessaan. Hän ei saisi oikeudettomasti käyttää asemaansa omaksi tai jonkun muun hyödyksi tai paljastaa tehtävää hoitaessaan saamiaan tietoja. Rangaistavaa näin olisi esimerkiksi edun vaatiminen tai hyväksyminen velvollisuuksien täyttämisestä tai niiden suorittamatta jättämisestä edellä mainitussa tarkoituksessa.\nPykälän 3 momentti sisältää viittaussäännökset rikoslakiin virheellisesta rekisterimerkinnästä ja salassapitovelvollisuuden rikkomisesta rangaistukseen tuomitsemisesta. Tieliikenteen tietojärjestelmästä annettu laki sisältää säännökset rangaistuksesta näitä tietoja koskevan salassapitovelvollisuuden rikkomisesta.\n16 § Maksu kuljettajantutkinnosta tai ajolupakokeesta. Kuljettajantutkinto- ja ajolupakokeista perittävien maksujen suuruudesta päätettäisiin valtion maksuperustelain mukaisesti omakustannusarvon perusteella. Maksujen suuruus vastaisi palvelujen tuottamisesta aiheutuvien kokonaiskustannusten määrää. Maksuja määrättäessä otettaisiin huomioon myös tutkintotoiminnan kehittämisen edellyttämät kustannukset. Maksu kuljettajantutkinnosta suoritettaisiin viranomaiselle, ajoneuvohallintokeskukselle.\n17 § Valtuutussäännös. Tarkempia säännöksiä kuljettajantutkintotoiminnan järjestämisestä ja ajoneuvohallintokeskuksen toimimisesta itse tutkinnon vastaanottajana annettaisiin asetuksella. Valtuutussäännöksen mukaan myös asianomainen ministeriö voisi antaa siinä säädetyistä asioista tarkempia säännöksiä ja ohjeita. Tehtävät kuuluisivat liikenneministeriön hallinnonalalle, joten asianomaisena ministeriönä säännösten ja ohjeiden antamisesta vastaisi liikenneministeriö.\n18 § Voimaantulo. Laki tulisi voimaan vuoden 1999 alusta. Sitä ennen voitaisiin ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin toiminnan käynnistämiseksi mainitusta ajankohdasta.\n1.2. Laki Autorekisterikeskuksen muuttamisesta osakeyhtiöksi ja yhtiön eräistä tehtävistä annetun lain 6 §:n kumoamisesta\nAutorekisterikeskuksen muuttamisesta osakeyhtiöksi ja yhtiön eräistä tehtävistä annetun lain 6 §:n 1 momentin kumoamisen johdosta yhtiön lakiin perustuva toimivalta kuljettajantutkintoihin, ajokortteihin ja kuljettajaopetukseen liittyvissä tehtävissä sekä vaarallisten aineiden kuljettamiseen oikeuttavaan todistukseen, ajolupakokeisiin ja ajolupakoulutukseen liittyvissä tehtävissä lakkaisi.\nTarkemmat säännökset kuljettajantutkintotoiminnan järjestämisestä ja ajoneuvohallintokeskuksen toiminnasta tutkinnonvastaanottajana annettaisiin asetuksella. Valtuutussäännöksen mukaan säännösten ohella voitaisiin antaa myös muita säännöksiä ja ohjeita kuljettajantutkintopalveluiden laajuudesta, kuljettajantutkintojen vastaanottamisen yleisistä edellytyksistä, kuljettajantutkintotoimintaa harjoittavan henkilöstön pätevyysvaatimuksista sekä muista kuljettajantutkintotoiminnan järjestämisen yksityiskohdista.\nVoimassa olevien säännösten mukaisesti Autorekisterikeskuksen toimintaa jatkamaan perustetun yhtiön on huolehdittava kuljettajantutkintoihin ja vaarallisten aineiden ajolupakokeiden vastaanottoon liittyvistä tehtävistä vuoden 1998 loppuun. Tämän johdosta lait ehdotetaan tuleviksi voimaan 1 päivänä tammikuuta 1999. Kuljettajantutkintotoiminnan järjestämistä koskevan lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimiin voitaisiin kuitenkin ryhtyä jo ennen lain voimaantuloa.\nTämä laki koskee tieliikennelaissa (267/1981) ja vaarallisten aineiden kuljetuksesta annetussa laissa (719/1994) ja niiden nojalla annetuissa säännöksissä tarkoitettujen kuljettajantutkintojen ja ajolupakokeiden järjestämistä.\n3) kuljettajantutkinnon vastaanottajalla julkista tai yksityistä palvelun tuottajaa, jonka kanssa ajoneuvohallintokeskus on tehnyt kuljettajantutkintotoimintaa koskevan sopimuksen.\nKuljettajantutkintotoiminnasta vastaa ajoneuvohallintokeskus.\nAjoneuvohallintokeskus järjestää kuljettajantutkintotoiminnan hankkimalla tarvittavia palveluja julkisilta tai yksityisiltä palvelujen tuottajilta ja hoitamalla tehtäviä itse. Ajoneuvohallintokeskuksen toimiessa tutkinnon vastaanottajana siitä on voimassa mitä tutkinnon vastaanottajasta säädetään.\nKuljettajantutkintotoiminta on järjestettävä siten, että kuljettajantutkinto- ja ajolupakoepalveluiden laatu ja yhdenmukaisuus sekä liikenneturvallisuuden vaatimukset huomioon ottaen riittävä saatavuus turvataan eri puolilla maata. Kuljettajantutkintotoimintaa koskevassa sopimuksessa sovitaan alueesta, jolla palvelun tuottaja hoitaa kuljettajantutkintotoimintaa, sekä toiminnan laajuudesta ja ehdoista.\nKuljettajantutkinnon vastaanottajan on osoitettava, että hänellä on toiminnan laajuuteen nähden riittävä henkilökunta ja muut voimavarat toiminnan asianmukaiseen hoitamiseen.\nKuljettajantutkinnon vastaanottajaa voidaan pitää luotettavana, jos hakija tai sen hallituksen tai hallintoneuvoston jäsen tai varajäsen, toimitusjohtaja, vastuunalainen yhtiömies taikka muussa määräävässä asemassa oleva henkilö ei ole toiminnallaan osoittanut olevansa ilmeisen sopimaton harjoittamaan kuljettajantutkintotoimintaa.\nKuljettajantutkintoja ja ajolupakokeita vastaanottavaa henkilöä koskevat vaatimukset\nKuljettajantutkintoja ja ajolupakokeita vastaanottavan henkilön on oltava ammattitaidoltaan ja luotettavuudeltaan sopiva toimimaan tässä tehtävässä, eikä hän saa olla syyllistynyt törkeisiin tai toistuviin liikennerikkomuksiin taikka muihin rikoksiin siten, että hänet voitaisiin katsoa sopimattomaksi toimimaan kuljettajantutkintotehtävissä.\nAjoneuvohallintokeskus valvoo kuljettajantutkinnon vastaanottajan toimintaa.\nAjoneuvohallintokeskuksella on oikeus saada tarpeellisia tietoja rikosrekisteristä kuljettajantutkinnon vastaanottajalle sekä kuljettajantutkintoja ja ajolupakokeita vastaanottavalle henkilölle asetettujen luotettavuusvaatimusten toteamiseksi ja ajokorttirekisteristä tässä laissa tarkoitetun kuljettajantutkintotoiminnan järjestämistä varten.\nKuljettajantutkinnon vastaanottajan tekemään, kuljettajantutkintoa tai ajolupakoetta koskevaan päätökseen saa vaatia oikaisua ajoneuvohallintokeskukselta. Oikaisuvaatimus on tehtävä 30 päivän kuluessa päätöksen tiedoksisaannista. Päätökseen on liitettävä oikaisuvaatimusosoitus.\nMuutoksenhausta ajoneuvohallintokeskuksen tutkinnon vastaanottajana tekemään päätökseen on voimassa mitä hallintolainkäyttölaissa (586/1996) säädetään.\nJoka harjoittaa kuljettajantutkintotoimintaa ilman ajoneuvohallintokeskuksen kanssa tehtyä sopimusta, on tuomittava luvattomasta kuljettajantutkintotoiminnan harjoittamisesta sakkoon tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi.\nKuljettajantutkintoja vastaanottavaa henkilöä pidetään rikoslain 2 luvun 12 §:n mukaisena virkamiehenä. Virheellisestä rekisterimerkinnästä säädetään rangaistus rikoslain 16 luvun 21 §:ssä. Rangaistus 10 §:ssä tarkoitetun salassapitovelvollisuuden rikkomisesta tuomitaan rikoslain 38 luvun 1 tai 2 §:n mukaan.\nKuljettajantutkinnosta ja ajolupakokeesta peritään ajoneuvohallintokeskukselle maksu, joka määrätään siten kuin valtion maksuperustelaissa (150/1992) säädetään.\nTarkemmat säännökset kuljettajantutkintotoiminnan järjestämisestä ja ajoneuvohallintokeskuksen 3 §:n 2 momentissa tarkoitetusta toiminnasta kuljettajantutkinnon ja ajolupakokeen vastaanottajana annetaan asetuksella. Asianomainen ministeriö voi antaa tarkempia säännöksiä ja ohjeita kuljettajantutkinto- ja ajolupakoepalveluiden laajuudesta, kuljettajantutkintojen ja ajolupakokeiden vastaanottamisen yleisistä edellytyksistä, kuljettajantutkintotoimintaa harjoittavan henkilöstön pätevyysvaatimuksista sekä muista kuljettajantutkintotoiminnan järjestämisen yksityiskohdista.\nTällä lailla kumotaan Autorekisterikeskuksen muuttamisesta osakeyhtiöksi ja yhtiön eräistä tehtävistä annetun lain (1591/1995) 6 §, sellaisena kuin se on osaksi laissa 1181/1996.\nPÄÄASIALLINEN SISÄLTÖPERUSTELUT1. Johdanto2. Nykytila2.1. Lainsäädäntö2.2. Käytäntö2.3. Kansainvälinen käytäntö2.4. Nykytilan arviointi3. Esityksen tavoitteet ja keskeiset ehdotukset3.1. Tavoitteet ja keinot niiden saavuttamiseksi3.2 Ehdotukset3.2.1. Tutkintojen ja ajolupakokeiden vastaanottaja3.2.2. Muut vaihtoehdot tehtävän hoitamiseksi3.2.3. Toiminnan järjestäminen käytännössä4. Esityksen vaikutukset4.1. Taloudelliset vaikutukset4.2. Organisaatio- ja henkilöstövaikutukset4.3. Vaikutukset eri kansalaisryhmien asemaan5. Asian valmistelu5.1. Asian käsittely Autorekisterikeskuksen yhtiöittämisen yhteydessä5.2. Kuljettajantutkintojen ja vaarallisten aineiden ajolupatehtävien organisoimista selvittänyt työryhmä5.3. Jatkoaika Suomen Autokatsastus Oy:lleYKSITYISKOHTAISET PERUSTELUT1. Lakiehdotusten perustelut1.1. Laki kuljettajantutkintotoiminnan järjestämisestä1.2. Laki Autorekisterikeskuksen muuttamisesta osakeyhtiöksi ja yhtiön eräistä tehtävistä annetun lain 6 §:n kumoamisesta2. Tarkemmat säännökset3. VoimaantuloLaki kuljettajantutkintotoiminnan järjestämisestä1 § - Lain soveltamisala2 § - Määritelmiä3 § - Kuljettajantutkintotoiminnan järjestäminen4 § - Kuljettajantutkinnon vastaanottajalle asetetut vaatimukset5 § - Kuljettajantutkinnon vastaanottajan luotettavuuden arviointi6 § - Kuljettajantutkinnon vastaanottajan riippumattomuuden arviointi7 § - Kuljettajantutkintoja ja ajolupakokeita vastaanottavaa henkilöä koskevat vaatimukset8 § - Hyvä hallintotapa9 § - Kielilain säännökset10 § - Salassapitovelvollisuus11 § - Valvonta12 § - Henkilörekisteritiedot13 § - Virka-apu14 § - Oikaisun hakeminen ja muutoksenhaku15 § - Rangaistussäännökset16 § - Maksu kuljettajantutkinnosta tai ajolupakokeesta17 § - Tarkemmat säännökset18 § - VoimaantuloLaki Autorekisterikeskuksen muuttamisesta osakeyhtiöksi ja yhtiön eräistä tehtävistä annetun lain 6 §:n kumoamisesta1 §2 §


5741. Rekku 1167 g Kirjolohi Hossalaislammet 07.06.2015\n5742. Duumis 1167 g Taimen Muddusjärvi 23.07.2016\n5743. Roiha 1167 g Kirjolohi Niemisjärvet 22.10.2018\n5744. Migo 1166 g Hauki Venetjoen tekojärvi 02.09.2013\n5745. Stigu666 1166 g Kirjolohi Hossalaislammet 20.06.2015\n5746. sarozha 1166 g Taimen Iso-Ruuhijärvi 20.11.2016\n5747. Juksupuksu 1165 g Kirjolohi Niemisjärvet 19.04.2013\n5748. StevenSeagal 1165 g Kirjolohi Niemisjärvet 03.05.2013\n5749. Juhizz_ 1165 g Kirjolohi Surrinlampi 20.11.2013\n5750. Egidoram 1165 g Kirjolohi Hossalaislammet 10.04.2014\n5751. Miksu581 1165 g Kirjolohi Hossalaislammet 04.03.2015\n5752. Makkonen_22 1165 g Rautu Vuolasniva 30.11.2015\n5753. Make 73 1165 g Hauki Kortejärvi 02.02.2016\n5754. SancheZZ 1165 g Rautu Iso-Söimi 07.09.2016\n5755. H1p3r 1165 g Hauki Vuolasniva 27.10.2016\n5756. Röpönen69 1164 g Kirjolohi Niemisjärvet 25.06.2014\n5757. Tomek1984 1164 g Kirjolohi Kolmisoppi 09.11.2015\n5758. juhaazz 1164 g Kirjolohi Hossalaislammet 24.12.2016\n5759. Väärälä 1164 g Kirjolohi Niemisjärvet 28.04.2017\n5760. Tomba_Dude 1164 g Taimen Meri 14.10.2017


Sukukirjasta kaksiosainen | Sukuseura Utajärven Haloset\n← Sukukokous 12.7.2015\nUtajärven Haloset -sukukirjasta tuli kaksiosainen. Molempia kirjoja on painatettu 200 kpl, kovakantisina. Kirjan kuvista.\nUtajärven Haloset I sisältää kantavanhempien tiedot ja lasten Juhon, Marketan, Valpurin, Iisakin ja Saaran jälkeläisten sekä heidän puolisoittensa tiedot. Sivuja kirjassa 517, perhetauluja 1307 kpl. Hinta 40 eur.\nUtajärven Haloset II sisältää niinikään kantavanhempien tiedot ja lasten Aaronin, Annan ja Kustaan jälkeläisten sekä heidän puolisoittensa tiedot. Sivuja kirjassa 641, perhetauluja 1640 kpl. Hinta 50 eur.\nKirjat julkaistiin Utajärven kunnan 150-vuotisjuhlaviikon yhteydessä 12.7.2015 Utajärven Halosten sukukokouksessa kylätalo Katajistolla. Lue Utajärvi 150-vuotta -juhlalehti tästä (pdf-tiedosto).\nKirjoja voi tilata oheisen lomakkeen avulla (klikkaa linkkiä, lomake avautuu uuteen ikkunaan). Kirjoja myydään vain sukuun kuuluville henkilöille – tilaukset pelkästään em. lomakkeella!\nSukukirjojen kuin myöskään tällä sivustolla olevaa materiaalia ei saa kopioida luvatta. Sitä ei saa etenkään tallentaa internetin sukupuihin (Geni, MyHeritage, Ancestry jne.), koska tiedot ja kuvat ovat tekijänoikeuden alaista materiaalia. Kunnioittakaa sukututkijan yli 30 vuoden mittaista tutkimustyötä!\nKategoria(t): Sukukirja. Lisää kestolinkki kirjanmerkkeihisi.


Muskari nastola – Fitness ja Terveellinen syöminen\nLaulamme, leikimme, liikumme ja loruilemme. Musiikkimarakatti on Lahdessa jo vuotta toiminut musiikkileikkikoulu. Musiikkileikkikouluopetuksen lisäksi tarjoamme soitonopetusta.\nVauvamuskarissa tutustutaan musiikin eri osa-alueisiin laulun, leikin, loruilun, kuuntelun ja liikunnan avulla. Kuntaliitoksen myötä Nastolan seurakunnasta tuli 1. Työntekijämme haluavat omilla työaloillaan tarjota . Vauva-ajan muskareissa tärkeää ovat yhdessä tekemisen riemu ja musiikin kuuntelu – motorisen kehityksen myötä tehtävät monipuolistuvat ja lapsen oma .\nPuuttuu: nastolaMusiikkileikkikoulu Musiikkimarakatti laulattaa lastenosastolla. VälimuistissaMusiikkileikkikoulu Musiikkimarakatin lapset laulattavat ja leikittävät lapsia ja miksei aikuisiakin jouluisissa tunnelmissa lastenosaston tapahtumatorilla. VälimuistissaJärjestämme erilaista lapsiperheille suunnattua toimintaa esimerkiksi päiväkotimme, muskareiden ja perhekahviloiden merkeissä. Luokkaa käyttäisivät esimerkiksi pienten lasten muskarit, erityisesti senioreille suunnatut kurssit sekä käsityön,.\nAlle kouluikäisten kerhotoiminta koulujen toiminta-aikana. Lapsen muskari sai odottaa, kun hiihtäjä-äiti joutui dopingtestiin – video. Pienellä myöhästymisellä selvittiin lapsen kanssa muskariin, hän kertoi.\nNastolan perinnetapahtuma otti varaslähdön kesään. Muskari on 0–vuotiaiden ja heidän huoltajiensa yhteinen tutkimusretki lastenmusiikin ja musiikkiliikunnan pariin.\nMuskarin vetää asukasyhdistyksen sivari . Nastolan seurakunnan kirk- koherranvaali on. Sari Sakki (Nastola), Sinikka Kivelä (Jyväskylä). Musiikkileikkikoulu eli muskari on alle kouluikäisten lasten suosituin harrastus Suomessa! Musiikkileikkikoulu, Muskari, Lasten jumppa, Temppujumppa, Musiikkikoulutus, Liikuntakoulutus.\nTämä ainutlaatuinen kirkkokonsertti on ensimmäinen Aki Samulin omaa nimeä kantava joulukonsertti. KULTTUURI SARI KAUPPINEN Netan haitari soi niin perinnemusiikkia kuin heviäkin Soili Kaivosoja . On muskari, mutta eipä sielläkään voi leikkiä toisten kanssa. Nastolassa, pieni kyläpahanen Lahden kupeessa.


Myydään AJS - | Nettimoto\nNettimoto.com  AJS  AJS -\nMyydään AJS -\n3 kpl Ajs - - mallista kohdetta myydään alla olevien ilmoitusten kautta hintaluokissa 2 300 € - 9 500 €23009500€. Selaa kohteita ja löydä itsellesi Ajs -....Lue lisää Katso myös muut Ajs -motomallit.\nAJS-Tarkenna hakua »\nAJS- Tarkenna hakua »


Suomalaisten painajaiset ovat lisääntyneet ja kohta niistä tiedetään paljon enemmän | Puoli seitsemän | yle.fi\nJulkaistu 16.05.2018 - 09:36 . Päivitetty 16.05.2018 - 09:36\nTutkimusten mukaan kutakuinkin kaikki näkevät unia ja suurin osa unista on jollain tavalla kielteisiä. Suomalaisia unet ovat aina kiehtoneet, joten suomalaisesta uniperinteestä on paljon tietoa keskiajalta lähtien.\nJuuri nyt suomalaisten painajaisunista suunnitellaan ennennäkemättömän laajaa tutkimusta.\nSuomen väestön pahat unet 1400-2020 -tutkimushankkeessa on mukana niin sosiologeja, historiantutkijoita, folkloristeja kuin uskontotieteilijöitäkin, mutta myös esimerkiksi lääketieteilijöitä.\nParhaillaan rahoitusta keräävää hanketta johtaa Tampereen yliopiston Pohjoismaiden historian dosentti Marko Lamberg.\nTarkoituksena on tutkia niin suomen- ja ruotsinkielisten sekä romanivähemmistön kuin saamelaisten ja uusien maahanmuuttajaryhmien unia.\n– Olisi hyödyllistä verrata Suomessa asuvien eri etnisten ryhmien painajaisia toisiinsa. Samalla selviäisi, mitä painajaisunet kertovat omasta ajastaan ja missä määrin painajaiskokemuksissa on alueellista ja kulttuurista vaihtelua Suomen sisällä.\nPainajaiset ovat yleistyneet\nJotain painajaisista jo tiedetään.\nEsimerkiksi se, että sotakokemus lisää pahoja unia.\nTutkijatohtori Nils Sandman Turun yliopistosta tutki suomalaisten painajaisia vuosina 1972-2012. Hän havaitsi, että vielä 1970-luvulla sotaveteraanit – ja varsinkin sotainvalidit – näkivät 2-3 kertaa enemmän painajaisia kuin muut miehet.\n– Sen sijaan kun tutkitaan ihmisiä, joilla ei ole sotakokemuksia, vaikuttaa siltä että painajaisia näkevien ihmisten määrä on lisääntynyt 1980-luvulta 2010-luvulle, kertoo Sandman.\nIhmiset nukkuvat huonommin nyt kuin muutama vuosikymmen sitten.\nNykysuomalaiset siis näkevät enemmän pahoja unia kuin vielä muutama vuosikymmen sitten.\nNykyisin noin neljä prosenttia aikuisista näkee painajaisia usein. Tutkijat pitävät pääsyynä ihmisten lyhentynyttä unta ja nukahtamista viihderuutulaitteiden ääreen.\n– Myös unettomuusoireet ja unilääkkeiden käyttö ovat lisääntyneet. Vaikuttaa siltä, että ihmiset nukkuvat huonommin nyt kuin muutama vuosikymmen sitten. Satunnaistenkin painajaisten lisääntyminen kertoo psyykkisen kuormituksen lisääntymisestä.\nTerveyden ja hyvinvoinnin laitoksen FinTerveys 2017 -tutkimus totesi, että naisista 25 prosenttia ja miehistä 20 prosenttia kärsii pitkäaikaisista uniongelmista.\nEroottisia vaaliunia Sauli Niinistöstä\nUnilaboratoriossa on osoitettu, että kaikki näkevät unia. Tutkimukset kertovat myös, että suurin osa unista käsittelee erilaisia kielteisiä tunteita kuten pelkoa, vihaa tai pahoja aavistuksia.\nUnessa saatettiin kulkea Niinistön kanssa käsi kädessä ja mennä yhdessä kahville.\nUnien tarkkaa syntymekanismia ei vieläkään tunneta\nVaikka neurotiede on edistynyt unennäön hermostollisen perustan tutkimuksessa, ei unien tarkkaa syntymekanismia vieläkään tunneta.\n– Unet ovat monimutkaisia tajunnallisia kokemuksia, joten unennäön hermostollinen perustakin lienee todennäköisesti aivan yhtä monimutkainen kuin valvetajunnankin mekanismi, arvelee erikoistutkija, dosentti Katja Valli Turun yliopistosta.\nNukkuva ihminen Kuva: Yle/ Arja Lento nukkuminen,Unihalvaus,painajainen\nVallin mukaan pitäisikin pohtia paitsi sitä miten unet syntyvät myös sitä miksi aivot ylipäänsä tuottavat unia.\nVallin tutkimusryhmä on kehittänyt erilaisia evolutiivisia simulaatioteorioita, joiden mukaan unien tehtävä on simuloida tiettyjä valvehavaintomaailman piirteitä.\nEli opettaa meille tärkeitä tosielämän taitoja.\nNämä taidot ovat evoluutiossa auttaneet ihmisen selviytymistä ja jälkeläisten tuottamista.\nYksi teorioista on uhkasimulaatioteoria. Sen mukaan unissa harjoitellaan toistuvasti erilaisten uhkien havainnointia ja kohtaamista. Toistuva harjoittelu auttaa toimimaan tehokkaammin, jos samanlainen uhka tulee vastaan valveilla.\nSosiaalisen simulaatioteorian mukaan harjoittelemme unissa erityisesti sosiaalisissa tilanteissa toimimista ja vuorovaikutusta toisten ihmisten kanssa.\nIslantilaiset ja suomalaiset ovat Pohjolan unimyönteisimmät kansat\nNordiska institutet för folkdiktning (NIF) rahoitti 1986-1990 projektia, jossa oli tutkija jokaisesta Pohjoismaasta. Projektin tarkoituksena oli tutkia pohjoismaista\nkansanomaista unentulkintaa ja –kerrontaa sekä unikirjoja.\nIslantilaiset ja suomalaiset innolla mukana. Vaikeampaa oli muissa maissa.\nVarsinkin Ruotsissa oli todellisia vaikeuksia levittää unikyselyä. Siellä ei sen paremmin lehdistö kuin radiokaan halunnut halunnut levittää pohjoismaisen ryhmän kyselylistaa, tai olla muutenkaan aiheen kanssa missään tekemisissä.\nJohtuuko se siitä, että he ovat rationaaleja germaaneja?\n– Kyllä, naurahtaa Annikki Kaivola-Bregenhøj.\n– Unet ovat perinteisesti olleet tärkeitä islantilaisille. Se saattaa johtua heidän hienosta saagaperinteestään, johon on kirjattu monia tärkeitä unia.\nIslantilaiset ja suomalaiset ovatkin Pohjoismaiden unimyönteisimmät kansat.\nIslantilaisilla on saagansa, Suomessa taas on ikiaikainen kansanuskon perinne, jonka yksi elinvoimainen osa on unentulkintaperinne.\nsuomen vanhin unikirja unikirjat\nSuomalaisten unia on kerätty aina 1800-luvulta saakka ja unet ovat tärkeä osa Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran kansanrunousarkistoa.\nUnikirjat ovat aakkostettuja hakemistoja, joissa unen pääkohteelle annetaan tulkinta.\nMonet unisymbolit, kuten hampaan menetys unessa, ovat kansainvälisiä. Vanhin säilynyt suomalainen unikirja on vuodelta 1857. Sitä säilytetään Kansanrunousarkistossa.\n– Ihmiset on todella lukeneet paljon unikirjoja ja niitä on Kansalliskirjastossa tallessa satoja. Ne ovat olleet ihmisille tärkeitä, sanoo Kaivola-Bregenhøj.\nUnien parissa vuosikausia työskennellyt psykologi Irma Heiskanen on sanonut, että unet antavat arvokasta tietoa sielunelämästämme.\n- Unet ovat pieniä ihmeitä, jotka auttavat ihmisiä pohtimaan, mitä juuri nyt on elämässä meneillään.


Kiina ja Iran lähentyivät jälleen – 25-vuotinen sopimus siirtyi ”toimeenpanoasteelle” ja voi mullistaa alueellisen tasapainon - Ulkomaat | HS.fi\nKiina ja Iran lähentyivät jälleen – 25-vuotinen sopimus siirtyi ”toimeenpanoasteelle” ja voi mullistaa alueellisen tasapainon\nIranin ja Kiinan ulkoministerit sopivat yhteistyösopimuksen toimeenpanosta, mutta konkreettisia seurauksia ei kerrottu.\nIranin ulkoministeri Hossein Amir Abdollahian ja Kiinan ulkoministeri Wang Yi poseerasivat valokuvaajilla perjantaina Wuxin kaupungissa Kiinassa. Kuva: Ji Chunpeng / Xinhua\nKiina ilmoitti lauantaina, että Kiinan ja Iranin välinen strateginen sopimus taloudellisesta, poliittisesta ja sotilaallisesta yhteistyöstä siirtyy toimeenpanoasteelle. Ilmoitusta edelsi maiden ulkoministerien tapaaminen perjantaina Wuxin kaupungissa Kiinassa, kertoo esimerkiksi uutistoimisto Reuters.\nViime vuonna hahmoteltu sopimus on tehty peräti 25 vuodeksi. Sen tarkat yksityiskohdat eivät ole julkisuudessa. Nytkään ei kerrottu konkreettisista projekteista, joita toimeenpanon myötä tehtäisiin.\nJoka tapauksessa maiden jo joitakin vuosia jatkunut lähentyminen voi muuttaa alueellista tasapainoa ja lisätä Kiinan vaikutusvaltaa Lähi-idässä.\nKiina julisti samalla vastustavansa ”laittomia pakotteita Irania vastaan”, sen ulkoministeriö tiedotti.\nSamaan aikaan kansainväliset neuvottelut Iranin ydinsulkusopimuksesta keskeytyivät Wienissä pariksi päiväksi, uutistoimisto Reuters kertoo.\nVuoden 2015 sopimuksessa Yhdysvallat, Kiina, Venäjä, Ranska ja Saksa antoivat Iranin-vastaisille pakotteille helpotuksia vastineeksi sille, että Iran pystyy luotettavasti osoittamaan, ettei se ole kehittämässä ydinasetta.\nYhdysvallat irtautui sopimuksesta vuonna 2018 ja asetti pakotteet taas täysmääräisesti voimaan. Iran katsoi tämän merkiksi siitä, että ydinsulkusopimusta ei tarvitse kunnioittaa.\nViime vuonna YK:n ydinvalvontajärjestö IAEA arvioi, että Iranilla on 3 000 kiloa uraania eli moninkertaisesti enemmän kuin ydinsulkusopimus sallisi. Samalla Iranin arvioitiin jalostaneen uraania 60-prosenttiseen väkevyyteen noin 2,4 kiloa. Ydinaseeseen käytettävä uraani on väkevyydeltään yleensä 90-prosenttista.\nViime vuonna hahmoteltu sopimus on tehty peräti 25 vuodeksi. Sen tarkat yksityiskohdat eivät ole julkisuudessa.\nNykyisissä neuvotteluissa Iran vaatii, että Yhdysvaltain presidentti Donald Trumpin kaudella asettamat pakotteet poistetaan ja Yhdysvallat lupaa, ettei se enää kävele sopimuksen yli.\nYhdysvallat puolestaan haluaa, että Iran supistaa ensin ydinohjelmaansa ja pystyy takaamaan, ettei uraanin rikastus etene ydinaseisiin kelpaavalle tasolle.\nYhdysvaltojen ulkoministeri Antony Blinken sanoi torstaina, että vuoden 2015 sopimuksen pelastamiseen on aikaa vain muutamia viikkoja ja Yhdysvallat on valmis harkitsemaan myös muita toimenpiteitä, jos neuvottelut kaatuvat.\nMitä enemmän Kiina tarjoaa, sitä vähemmän Iranin tarvitsee välittää muiden maiden pakotteista.\nUutistoimisto Bloombergin mukaan öljyvienti Iranista ja Venezuelasta Kiinaan kasvoi viime vuonna 53 prosenttia pakotteista huolimatta. The Economist -lehti arvioi, että Iranin öljynvienti kiinalaisyrityksille peräti kaksinkertaistui.\nIranin tuore presidentti Ebrahim Raisi on ylpeillyt maansa öljyviennin nousseen 40 prosentilla sen jälkeen, kun hän aloitti tehtävissään elokuussa. Itsenäiset arviot ovat samansuuntaisia, arvioi The Wall Street Journal. Toisaalta sama lehti muistuttaa, että kiinalaisetkin yrittävät varoa Yhdysvaltojen väläyttämiä lisäpakotteita, joita Iranin ja Kiinan tiivistyvä yhteistyö voisi tuottaa.\nThe Economist on myös pohtinut Kiinan ja Iranin lähentymisen jatkoseurauksia. Se pitää mahdollisena, että Iran tarjoaisi Kiinan laivastolle oikeuden käyttää saariaan Persianlahdella.\nSe muuttaisi alueellista tasapainoa jälleen ja voi johtaa ennakoimattomiin seurauksiin.\nIran|Iranin ydinsopimuksen neuvotteluissa vallitsee pattitilanne, mutta osapuolia voi hillitä pelko sotilaallisesta yhteenotosta\nUlkomaat 14.1. 10:59


Euroopan tilintarkastustuomioistuimen uudesta toimintakertomuksesta ilmenee, että tilintarkastustuomioistuin keskittyy lisääntyvissä määrin arvioimaan EU:n varainkäytön ja sääntelyn tuloksellisuutta ja niiden tuottamaa lisäarvoa. Vuonna 2019 EU:n ulkoiset tarkastajat julkaisivat 67 kertomusta, katsausta ja lausuntoa, joissa käsiteltiin monia unionin kohtaamia haasteita. Näitä ovat muun muassa rajat ylittävä terveydenhuolto, uusiutuva energia, kyberturvallisuus, muuttoliike ja julkisen talouden ohjausjärjestelmä. Jäsenvaltioilla on COVID- 19 -pandemian vuoksi edessään ennennäkemätön kansanterveyteen ja talouteen kohdistuva haaste. Euroopan tilintarkastustuomioistuimen presidentti Klaus-Heiner Lehne toteaa siksi, että kaikkien EU:n toimielinten on aikaisempien ponnistelujen pohjalta jatkettava unionin varainhoidon parantamista ja varmistettava, että EU:n toiminta tuottaa tulosta.\nToimintakertomuksessa selostetaan, mitä tarkastuskertomuksia ja julkaisuja tilintarkastustuomioistuin laati, mitä tarkastuksia tehtiin jäsenvaltioissa ja EU:n ulkopuolisissa maissa sekä millaista oli vuorovaikutus pääasiallisten sidosryhmien kanssa vuonna 2019. Tilintarkastustuomioistuin julkaisee myös henkilöstöään, hallintoaan ja talouttaan koskevat keskeiset tiedot ja soveltaa niiden osalta samoja läpinäkyvyyden ja tilivelvollisuuden periaatteita, joiden noudattamista se vaatii tarkastuskohteiltaan.\n“Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot ovat COVID-19 pandemian myötä kohdanneet ennennäkemättömiä haasteita. Seuraavaa pitkän aikavälin talousarviota koskevat neuvottelut ovat loppusuoralla, ja niiden tuloksen mukaan määräytyy EU:n rahoituskapasiteetti seuraaville seitsemälle vuodelle,” toteaa presidentti Lehne. “On tärkeämpää kuin koskaan, että unioni saa aikaan konkreettisia tuloksia. Auttamalla kansalaisia selviytymään kriisistä se voi osoittaa, kuinka EU:n tason yhteistyöllä ja solidaarisuudella saadaan aikaan lisäarvoa.”\nLehdistötiedote: Katsaus EU:n tarkastajien lukuihin ja havaintoihin vuodelta 2019: kuinka EU:n politiikat ja menot tuottavat lisäarvoa ruohonjuuritasolla


Pikkukunkku, Joensuu 2.8.2015 - Sukuposti\nPikkukunkku, Joensuu 2.8.2015\n1. Pyörylän Paroni 246001S00102288 Jorma Kontio 24,9a\n2. Vitter 246001S00101201 Mika Forss 25,6a x\n3. Kihisee 246001S00101391 Eero Laitinen 25,6a\n4. Vaellus 246001S00101094 Hannu Hietanen 25,9a x\n5. Särkän Kalle 246001S00102131 Jani Ruotsalainen 26,8a x\n6. Myllyn Valtti 246001S00101640 Antti Ripatti 27,0a\n7. Savon Kuukuiskaaja 246001S00102077 Harri Konttinen 29,5a


Tärkeimmät VPN-ominaisuudet, joita kannattaa etsiä vuonna 2022 - VPN.com\nEtusivu » liiketoiminta » huippuominaisuudet\nPäivitetty: 2021: 8:44 AM ET pe, tammikuu 15th 2021\nVPN:t ilmestyivät ensimmäisen kerran vuonna 1996 keinona antaa kuluttajille vapaa pääsy Internetiin. Nämä verkot kehittyivät ja auttoivat poistamaan maantieteellisen eston rajoitukset. Ne avasivat suoratoiston ja verkkosivustojen maailman käyttäjille riippumatta siitä, missä päin maailmaa he asuvat.\nNykyään niistä on tullut olennainen osa turvatekniikka. Ne auttavat estämään sekä tietojen keräämisen että verkkoon tunkeutumisen ja varmistavat, että Internet-yhteytesi on luotettava ja turvallinen.\nYrityksen turvallisuus on yksi päivittäisen toiminnan tärkeimmistä osatekijöistä. Työntekijät vaihtavat arkaluonteisia tietoja pilvipalveluiden kautta, ja heidän on tiedettävä, että heidän tietonsa ovat suojattuja.\nKaikki VPN:t eivät kuitenkaan sovi yrityksille, varsinkin kun otetaan huomioon niiden syntytarina.\nMiten voit siis varmistaa, että valitset vuonna 2020 VPN:n, joka parantaa päivittäistä liiketoimintaasi? Ja miten varmistat, ettet tuhlaa rahaa ominaisuuksiin, joita et tule käyttämään?\nVaikka VPN:n hankkiminen vuonna 2020 on tärkeää, sinun on syytä varmistaa, että löydät oikeanlaisen VPN:n. Miten siis päätät, mikä VPN toimii yrityksellesi?\nEtsi liiketoimintasuuntautuneita ominaisuuksia\nYmmärrä VPN:n eri tyypit\nVPN:n tietoturvaominaisuuksien ymmärtäminen\nPäätä, mitä ominaisuuksia ei tarvita\nYritykset tarvitsevat turvallisen pääsyn yritystietoihin ja pilvipalveluihin toimistossa ja silloin, kun työntekijät ovat matkoilla tai työskentelevät kotona. Niiden on suojattava arkaluonteiset tiedot ja toteutettava varotoimia ei-toivottua tiedonkeruuta vastaan.\nHakkerit ja ulkomaiset hallitukset ovat löytäneet keinoja tunkeutua turvallisiksi katsottuihin verkkoihin. Tämäntyyppiset verkkohyökkäykset tulevat vain lisääntymään ensi vuosikymmenellä.\nTulevaisuuteen keskittyvät VPN:t voi tarjota yrityksille tilinhallintaa, haittaohjelmasuojausta ja muita palveluja, kuten keskitettyä laskutusta. Oikea yritys-VPN vuonna 2020 voi myös asettaa suodattimia sisällölle, kuten suoratoisto- ja sosiaalisen median alustoille. Näiden asetusten hallinta voi auttaa varmistamaan, että työntekijät pysyvät tehtäviensä parissa ja lisäävät tuottavuutta.\nVuonna 2020 on olemassa kolme pääasiallista yritys-VPN-tyyppiä.\nKiinteä VPN - Tämä VPN tulee suoraan Internet-palveluntarjoajaltasi. Sitä kutsutaan myös staattinen VPN ja tarjoaa sinulle oman IP-osoitteen. Se yhdistää eri toimipisteesi yhteen keskitettyyn yritysverkkoon. Vaikka tämä on hyödyllistä, se ei ole joustava tarjottavien ominaisuuksien suhteen.\nErikoistunut VPN - Tämäntyyppistä VPN:ää käytetään erikoistuneelta palvelimelta, johon on rakennettu VPN-palvelin. Tämäntyyppisen järjestelmän hallintaan tarvitaan IT-osasto, ja se on soveltuu parhaiten suurille yrityksille.\nVPN-palvelu - Tämäntyyppinen VPN on pilvipohjainen palvelu, joka luo virtuaalisen portaalin laitteesi ja VPN-palvelimen välille. Palvelut ovat halpoja ja helppokäyttöisiä, mutta niitä ei välttämättä ole räätälöity yrityksille. Ne ovat enimmäkseen kuluttajille suunnattuja, ja niistä puuttuvat usein jotkin tarvitsemasi premium-turvaominaisuudet.\nRiippumatta siitä, minkä tyyppistä VPN:ää päätät käyttää, varmista, että yrityksesi VPN:n ensisijainen tehtävä vuonna 2020 on tarjota lisäturvaa.\nKeskivertokuluttajat käyttävät useimmiten VPN-verkkoja geoblokkauksen ohittamiseen. Tämä mahdollistaa vapaan pääsyn verkkosivustoille, urheilutapahtumiin tai palkintoesityksiin, jotka eivät ole saatavilla paikallisen IP-osoitteen kautta.. Mutta Yrityksille tarkoitettujen VPN:ien on korostettava turvallisuutta. Turvallisuuteen vaikuttavia ominaisuuksia ovat mm:\nKirjausprosessi pitää kirjaa VPN-palvelimelle tulevista ja sieltä lähtevistä yhteyksistä. Tämän prosessin aikana saatetaan tallentaa myös käyttäjän IP-osoite. Kirjaaminen auttaa, jos haluat, että yritys-VPN:ääsi voidaan tehdä tilintarkastus vuonna 2020. Kuitenkin, kirjaaminen voi tehdä IP-osoitteestasi helposti löydettävissä olevan ja johtaa siihen, että ei-toivotut kolmannet osapuolet voivat tunkeutua verkkoon. Monet parhaista VPN-palveluista tarjoavat lokimerkitsemättömyyskäytännön.\nTurvallinen yritys-VPN vuonna 2020 käyttää salausavaimia, jotka auttavat estämään tietojen katoamisen. Mitä enemmän tietoja sinun on suojattava, sitä enemmän määrittelee se, kuinka paljon sinun on tukeutuvat salausavaimiin. Tämä tarjoaa toisenlaista turvallisuutta, mutta voi myös tehdä pääsystä sekavaa, jos protokollia ei ole dokumentoitu asianmukaisesti ja jaettu tiimin jäsenten kanssa.\nKun yhä useammat yritykset käyttävät VPN:iä turvallisuustarkoituksiin, saatavilla olevien palvelujen määrä on jatkuvasti kasvanut. Vaikka monet näistä ominaisuuksista on suunniteltu auttamaan turvallisuutta, kaikki yritykset eivät tarvitse lukuisia lisäosia..\nJos et esimerkiksi tarvitse tukea viikonloppuisin, sinun ei pitäisi maksaa siitä. Sama pätee myös siihen, että voit muodostaa yhteyden useisiin palvelimiin eri puolilla maailmaa. Vuoden 2020 yritys-VPN:llä on monia arvokkaita ominaisuuksia, mutta voit myös säästää rahaa, kun pysyt kevyesti ja et lisää palveluita, joita yrityksesi ei tarvitse.\nVarmista, että valitset vuonna 2020 yritys-VPN:n, joka asettaa turvallisuuden etusijalle ja on helppokäyttöinen. Jotkut VPN-palvelut ovat ryhtyneet myymään tietoja, joten tarkista käyttöehdot, jotta tiedät, mihin olet sitoutumassa.\nOta askel oikeaan suuntaan käyttämällä yritys-VPN:ää vuonna 2020, mutta muista, että kaikki VPN:t eivät ole samanlaisia. Jos tarvitset apua VPN:n löytämisessä yrityksellesi, meillä on vuosien kokemus. auttaa yrityksiä parantamaan turvallisuuttaan.


Suomen COVID-19 epidemian seurantaraportti 9. helmikuuta 2022 - Epidemia.fi\nSuomen epidemia 9. helmikuuta 2022 Ilkka Rauvola Päivitetty 11. helmikuuta 2022\nEpidemia pahenee. Positiivisten osuus nousi uuteen ennätykseen, päivittäisten kuolemien määrä nousi uuteen ennätykseen, ja sairaanhoidossa olevien määrä on noussut takaisin vanhalle ennätystasolle.\nPäivittäisten kuolemien määrä on noussut uuteen ennätykseen. Kuolemat on nyt raportoitu arviolta 18.12. asti. Päivittäisten kuolemien määrä on tähän mennessä korreloinut vahvasti positiivisten osuuden kanssa (joka on 5-kertaistunut joulukuun alun tasolta).\nMyös kuolemien kolmen viikon keskiarvo on noussut uuteen ennätykseen. Suurin määrällinen kasvu on yli 80-vuotiaiden kuolemissa, ja 50-60 -vuotiaiden kuolemien määrä kasvaa nopeinta vauhtia (kasvuprosentti).\nSairaanhoidossa olevien määrä sivuaa vanhaa ennätystä. 30.1. jälkeen kasvuvauhti on ollut keskimäärin 1.2 prosenttia päivässä = 1.4x kuukaudessa.\nSairaanhoidossa olevien määrän nousun takana on merkittävä nousu KYS (Kuopio) ja TAYS (Tampere) erityisvastuualueilla. Myös OYS (Oulu) ja TYKS (Turku) nousevat.\nTässä reaaliaikaista tietoa kuolemista Päijät-Hämeessä. THL on julkaissut kuolinpäivän mukaiset kuolemat noin keltaiseen viivaan asti (18.12.2021). Näyttää siltä, että Omicronista on tulossa koko epidemian ylivoimaisesti suurin määrä kuolleita.\nTässä sekä 7 että 21 päivän keskiarvot.