Hallitus pääsee viimein ruotimaan metsästyskiistaa\nSunnuntai 12.4.2009 klo 09.04\nYmpäristöministeriö raottaa ovea susi- ja karhuyksilöiden pyynnille sekä hirvien ajolle kansallispuistoissa.\nVanha kiista metsästyksen sallimisesta suojelualueilla saattaa viritä uudelleen tänä keväänä. Ympäristöministeriö on tuomassa vuosia vireillä ollutta luonnonsuojelulain osauudistusta hallituksen käsittelyyn.\nUudistusta on valmisteltu vuodesta 2004 lähtien. Kolme vuotta sitten esitys pääsi lausuntokierrokselle, mutta jatkovalmistelussa ympäristöministeriö ja maa- ja metsätalousministeriö eivät päässeet sopuun uudistuksen ydinkohdasta, metsästyksestä luonnonsuojelualueilla. Arvostelua kuului niin metsästäjiltä kuin luonnonsuojelujärjestöiltäkin.\nYmpäristöministeriö on pyytänyt uusitusta esityksestään lausunnon pääasiassa metsästäjä- ja luonnonsuojelujärjestöiltä. Hallitusneuvos Hannu Karjalainen ympäristöministeriöstä kertoo, että esityksessä on täsmennetty huomattavasti eläinkantojen säätelyä koskevia pykäliä sekä sitä, millä edellytyksillä metsästystä sallitaan valtion omistamilla luonnonsuojelualueilla.\nYmpäristöministeriö valmisteli esityksensä yhdessä valtion suojelualueista vastaavan Metsähallituksen kanssa ja neuvotteli siitä myös maa- ja metsätalousministeriön kanssa.\n- En tiedä, onko yhteisymmärrys asiassa lopullisesti saavutettu, mutta näkemyksissä on koko ajan edistytty, sanoo Karjalainen.\nKarhu ja susi olisivat ympäristöministeriön uusitun esityksen mukaan edelleen rauhoitettuja tiukimmin suojeluilla luonnonsuojelualueilla eli kansallis- ja luonnonpuistoissa. Metsähallitus voisi kuitenkin myöntää luvan yksittäisen eläimen tappamiseen, jos se aiheuttaa ilmeisen uhan suojelualueiden ulkopuolella.\nEsimerkiksi tappotuomion saanut karhu voitaisiin ampua suojelualueella. Myös hirviä voidaan ampua, jos niistä on vaaraa esimerkiksi lähistön liikenteelle. Harmaahylkeen pyyntilupa heltiäisi, jos hylje aiheuttaa merkittäviä taloudellisia vahinkoja ammattikalastukselle suojelualueen ulkopuolella.\nUudistus sallisi kansallispuistoissa hirven ajon metsästyksen yhteydessä.\nValtioneuvosto saisi lisäksi valtuudet päättää tietyin edellytyksin metsästyksen sallimisesta silloin, kun päätetään perustaa muita kuin kansallis- ja luonnonpuistoja, kertoo Karjalainen. Pohjoisen Suomen luonnonsuojelualueilla metsästys olisi kuitenkin sallittu.\nKarjalainen arvelee, että ympäristöministeri Paula Lehtomäki (kesk) vie ministeriön esityksen hallituksen ruodittavaksi tänä keväänä. Eduskunnan käsittelyyn esitys ehtinee viimeistään syksyllä.


Yli puolet vuotiaista asui vuokralla vuonna PDF\nYli puolet vuotiaista asui vuokralla vuonna 2014\nDownload "Yli puolet 20 29 -vuotiaista asui vuokralla vuonna 2014"\n1 Asuminen 2015 Asunnot ja asuinolot 2014, yleiskatsaus Yli puolet vuotiaista asui vuokralla vuonna 2014 Tilastokeskuksen mukaan kaikista vuotiaista 55 prosenttia eli henkilöä asui itsenäisesti 1) vuokra-asunnossa vuonna Vuokralla asuvien osuus vuotiaista on kasvanut 4 prosenttiyksikköä ajanjaksolla Omistusasujien osuus on hieman vähentynyt samalla ajanjaksolla. Vanhempiensa luona asui 17 prosenttia ( henkilöä) ikäluokasta vuonna Kaikista vuotiaista asui itsenäisesti 8 prosenttia eli henkilöä. Itsenäisesti omistusasunnoissa asuvien osuus ikäluokasta iän ja alueen mukaan vuosina 2005 ja 2014, % Pääkaupunkiseudulla 64 prosenttia vuotiaista asui itsenäisesti vuokra-asunnossa vuonna Vuokralla-asuvien osuus kasvoi 4 prosenttiyksikköä ajanjaksolla ja omistusasunnossa asuvien osuus laski 4 prosenttiyksikköä. Omistusasunnossa asuvien osuuden laskua pääkaupunkiseudulla selittää vuokra-asumisen yleistymisen ohella se, että aiempaa suurempi osuus vuotiaista asuu vanhempiensa luona. Vanhempiensa luona asui pääkaupunkiseudulla asuvista vuotiaista 15 prosenttia vuonna Osuus on kasvanut 2 prosenttiyksikköä vuodesta Pääkaupunkiseudun ulkopuolella asuvista 1) Itsenäisesti asuvalla tarkoitetaan henkilöä, joka ei asu vanhempiensa kanssa. Helsinki Tietoja lainattaessa lähteenä mainittava Tilastokeskus.\n2 vuotiaista 18 prosenttia asui vanhempiensa luona vuonna Osuus on vähentynyt 4 prosenttiyksikköä vuodesta 2005, mutta se on edelleen korkeampi kuin pääkaupunkiseudulla. Vuonna 2014 kaikista asuntokunnista vajaa kolmannes eli asuntokuntaa asui vuokralla. Vuokralla asuviin asuntokuntiin kuului henkilöä. Asutuista vuokra-asunnoista (41 %) oli valtion korkotuettuja vuokra-asuntoja ja niissä asui henkilöä. Omistamassaan huoneistossa tai talossa asui yhteensä asuntokuntaa, joihin kuului yhteensä henkilöä. Tilasto kuvaa asuntoväestöön kuuluvia henkilöitä. Asuntoväestöön ei lasketa laitosväestöä, asunnottomia, ulkomailla olevia eikä asuntolassa asuvia. Ensiasunnon ostajia vuonna 2014 Vuonna 2014 asuntoväestöön kuului osakemuotoisen ensiasunnon ostajaa. Ensiasunnon ostajien määrä vähentyi noin 700 hengellä vuodesta 201. Ensiasunnon ostajien määrä on vähentynyt hengellä vuodesta Pääkaupunkiseudulla ensiasunnon ostajien määrä säilyi lähes entisellä tasolla. Vuonna 2014 ensiasunnon ostajia oli pääkaupunkiseudulla 6600, mikä on noin henkeä enemmän kuin vuonna 201. Ensiasunnon ostajien keski-ikä oli 28,2 vuotta vuonna 2014, kun vuonna 2006 se oli 27,7 vuotta. Ensiasunnon ostajalla tarkoitetaan tässä henkilöä, joka on ostanut osakemuotoisen asunnon ja vapautettu varainsiirtoverosta ensiasunnon ostajana. Kiinteistömuotoisen ensiasunnon ostaneet eivät ole mukana näissä luvuissa. Ensiasunnon ostajista ei ole tietoja ennen vuotta\n3 Sisällys 1. Asuntokanta Asuntoja 2,9 miljoonaa...4 Kerrostaloasuntoja 45 prosenttia kaikista asunnoista...4 Asuntojen keskipinta-ala 80 neliömetriä...4 Uusista kerrostaloasunnoista 58 prosenttia oli vuokralla vuonna Asuntokunnat ja asuinolot Asuntokunnan keskikoko 2,04 henkilöä...6 Suomalaisista noin puolet asuu pientaloissa...6 Neljäsosa suomalaisista asui ahtaasti...7 Vuokra-asunnoissa pääosin 1 2 henkilön asuntokuntia...7 Neljännes väestöstä asui vuokralla...8 Ensiasunnon ostajia vuonna Hissittömiä asuinkerrostaloja suhteellisen paljon...10 Taulukot Taulukko 1. Pinta-ala huoneistoa kohti (m2) asunnon talotyypin mukaan Taulukko 2. Asuntokunnat ja henkilöt talotyypin mukaan Taulukko. Pinta-ala henkilöä kohden (m2) asuntokunnan koon mukaan vuosina Liitetaulukot Liitetaulukko 1. Asuntokunnat koon mukaan ja asuntokuntien keskikoko Liitetaulukko 2. Asuntokunnat asumisväljyyden mukaan , maakunnittain...12 Liitetaulukko. Asuntokunnat ja henkilöt asunnon hallintaperusteen mukaan Liitetaulukko 4. Asuntokanta, huoneiston keskimääräinen pinta-ala (m2) Liitetaulukko 5. Asuntokanta ja varusteet Liitetaulukko vuotias asuntoväestö perheaseman, hallintaperusteen ja alueen mukaan Liitetaulukko 7. Ensiasunnon ostajat Kuviot Kuvio 1. Vuonna 2014 valmistuneiden kerrostaloasuntojen hallintaperuste vuoden lopussa (%)...5 Kuvio 2. Asuntokunnat koon mukaan , lkm...6 Kuvio. Asuntokuntarakenne vuokra-asunnoissa, osuus (%) vuokra-asunnossa asuvista asuntokunnista asuntokunnan koon mukaan Kuvio 4. Asunnot hallintaperusteen mukaan Kuvio 5. Ensiasunnon ostajat asuinkunnan mukaan , henkilöitä...10 Laatuseloste: Asunnot ja asuinolot...16\n4 1. Asuntokanta 2014 Asuntoja 2,9 miljoonaa Vuoden 2014 lopussa Suomessa oli asuntoa, joista vailla vakinaisia asukkaita oli asuntoa. Edellisestä vuodesta asuntokanta kasvoi asunnolla. Vuodesta 1990 asuntokanta on kasvanut asunnolla eli keskimäärin asunnolla vuosittain. Vailla vakinaisia asukkaita oli asuntoa enemmän kuin vuonna Asuntokannan kasvu on hidastunut edellisistä vuosikymmenistä. Eniten asuntoja rakennettiin ja 1980-luvuilla. Asuntorakentaminen on keskittynyt kaupunkimaisiin kuntiin. Vuosina valmistuneista asunnoista 76 prosenttia sijaitsee kaupunkimaisissa kunnissa. Kerrostaloasuntoja 45 prosenttia kaikista asunnoista Vielä vuonna 1990 oli erillisiä pientaloasuntoja ja kerrostaloasuntoja lähes yhtä paljon. Silloin kerrostaloissa oli asuntoja ja erillisissä pientaloissa vain asuntoa vähemmän. Yhdeksänkymmentäluvulla kerrostaloasuntojen osuus kuitenkin kasvoi. Vuoden 2014 lopussa kerrostaloasuntoja oli 45 prosenttia kaikista asunnoista eli , mikä on enemmän kuin asuntoja erillisissä pientaloissa. Rivitalojen määrä on kasvanut yli kymmenkertaiseksi vuodesta Vuonna 1970 rivitaloasuntoja oli vain 0 000, vuoden 2014 lopussa jo Asuntojen keskipinta-ala 80 neliömetriä Vuonna 2014 asunnon keskimääräinen huoneistoala oli 80,0 neliömetriä. Asuntokannan keskipinta-ala on kasvanut vuodesta 1970 noin 20 neliömetrillä. Yksiöiden keskipinta-ala oli 4 m2, kaksioiden 55 m2, kolmen huoneen ja keittiön asunnossa puolestaan 79 m2. Asuntojen keskikoon kasvusta huolimatta alle 0 neliön kokoisia asuntoja oli noin Toisaalta vain 27 prosenttia asunnoista oli pinta-alaltaan sata neliömetriä tai enemmän. Yhden huoneen ja keittiön tai keittokomeron huoneistoja oli eli 15 prosenttia asuntokannasta. Yleisin huoneistotyyppi oli kaksio. Kaikkiaan kaksioita (kahden huoneen ja keittiön tai keittokomeron huoneistot) oli eli noin 0 prosenttia koko asuntokannasta. Taulukko 1. Pinta-ala huoneistoa kohti (m2) asunnon talotyypin mukaan Vuosi Talotyyppi Kaikki rakennukset Erilliset pientalot Rivi- ja ketjutalot Asuinkerrostalot Muut rakennukset ,0 66,0 7,0 51,0 54, , 8,6 71,7 54,8 55, ,4 95, 70,2 55,8 59, ,5 101,9 70,0 56,1 59, ,5 108,4 71,2 56,5 60, ,0 110,8 71, 56,4 60,7 Omistusasunnon keskipinta-ala oli 96 m2, omistusasunnoista suurin osa on pientaloissa. Sen sijaan vuokra-asunnoista suurin osa on kerrostaloasuntoja, joiden keskipinta-ala oli 5 m2. Asuntokannassa hallintaperuste on määritelty pääsääntöisesti vain vakinaisesti asutuille asunnoille. Vailla vakinaisia asukkaita oleville asunnoille hallintaperuste on määritelty silloin, kun se sijaitsee arava- tai korkotukivuokratalossa tai muussa vuokratalossa tai kun asunto on tilapäisesti asuttu. Kaikista asunnoista vuokra-asuntoja oli vuoden 2014 lopulla noin , joista vakinaisesti asuttuja oli Vuokra-asuntojen määrä on kasvanut asunnolla vuodesta Uusista kerrostaloasunnoista 58 prosenttia oli vuokralla vuonna 2014 Uusia kerrostaloasuntoja valmistui vuonna 2014 noin , joista 58 prosenttia oli vuokra-asuntoina vuoden 2014 lopussa. Uusista kerrostaloasunnoista oli asumisoikeusasuntoja 5 prosenttia ja loput asunnoista 4\n5 olivat omistusasuntoja (17 %), tyhjillään tai hallintamuodoltaan tuntemattomia (20 %). Tyhjillään olevien asuntojen määrä johtuu siitä, että hallintaperustetiedot perustuvat pääosin muuttoilmoituksiin ja vastavalmistuneisiin kerrostaloasuntoihin muutetaan osin vasta seuraavan vuoden puolella. Kuvio 1. Vuonna 2014 valmistuneiden kerrostaloasuntojen hallintaperuste vuoden lopussa (%) Uusissa, vuonna 2014 valmistuneissa kerrostaloissa oli alle vuokra-asuntoa. Näistä noin oli valtion tukemia korkotukivuokra-asuntoja. Asuntoja valmistui vuonna 2014 kaikkiaan noin , joista pientaloasuntoja oli 9 000, rivitaloasuntoja 000 ja kerrostaloasuntoja Pääkaupunkiseudulle valmistui noin uutta asuntoa, joista kerrostaloasuntoja oli Pääkaupunkiseudun uusista kerrostaloasunnoista 59 prosenttia oli vuokra-asuntoina vuoden 2014 lopussa. 5\n6 2. Asuntokunnat ja asuinolot 2014 Asuntokunnan keskikoko 2,04 henkilöä Yhden ja kahden henkilön asuntokuntien määrä on kasvanut jo usean vuosikymmenen ajan ollen 75 prosenttia kaikista asuntokunnista vuoden 2014 lopulla. Kaikkiaan asuntokuntia oli vuoden 2014 lopulla , joista yhden henkilön asuntokuntia oli eli 42 prosenttia. Asuntokunnan keskikoko oli 2,04 henkilöä vuonna 2014, kun se vielä vuonna 1970 oli kolme henkilöä. Kuvio 2. Asuntokunnat koon mukaan , lkm Asuntokuntien koossa oli alueellista vaihtelua. Kaupunkimaisissa kunnissa asuntokuntien keskikoko oli 2,00 henkilöä kun taas maaseutumaisissa kunnissa 2,14 henkilöä. Asuntokuntarakenne on erilainen maalla ja kaupungeissa. Kaupungeissa on enemmän (44 %) yksinasuvien asuntokuntia kuin maaseutumaisissa kunnissa (9 %). Suomalaisista noin puolet asuu pientaloissa Noin puolet suomalaisista asui erillisissä pientaloissa, vaikka vakinaisesti asutuista asunnoista vain 40 prosenttia oli erillisissä pientaloissa. Asuttuja rivitaloasuntoja oli eli 14 prosenttia asuntokannasta. Vakituisesti asutuista asunnoista oli kerrostaloissa 44 prosenttia, vaikka väestöstä runsas kolmasosa asui kerrostaloissa. Tämä selittyy sillä, että asunnot ovat kerrostaloissa pienempiä ja niissä asuu pienempiä perheitä tai asuntokuntia kuin rivi- ja pientaloissa. Taulukko 2. Asuntokunnat ja henkilöt talotyypin mukaan 2014 Talotyyppi Asuntokuntia % Henkilöitä % Kaikki asuntokunnat , Erillisessä pientalossa (omakoti- tai paritalossa) asuvat , , Rivitalossa asuvat , ,2 Asuinkerrostalossa asuvat , ,0 Muu rakennus (liikerakennuksessa ym. asuvat) , ,5 Asuntokunnalla oli käytössään asuinpinta-alaa keskimäärin noin 82 neliömetriä ja henkilöä kohti pinta-alaa oli 40 neliömetriä. Henkilöä kohti laskettu pinta-ala pienenee merkittävästi asuntokunnan koon kasvaessa. Yksin asuvalla oli käytössään keskimäärin 60 neliömetriä, kahden henkilön asuntokunnalla 44 neliötä, mutta kuuden henkilön asuntokunnalla oli enää 21 neliömetriä asukasta kohti. 6\n7 Taulukko. Pinta-ala henkilöä kohden (m2) asuntokunnan koon mukaan vuosina Vuosi Asuntokunnan koko Kaikki asuntokunnat 1 henkilö 2 henkilöä henkilöä 4 henkilöä 5 henkilöä 6 henkilöä 7+ henkilöä ,9 48,6 4, 27,6 24,1 21,2 18,7 15, ,4 51,8 7,0 29,4 25,0 21,7 19,0 14,8 1995,4 54,0 9,2 0,4 25, 21,9 19,0 15, , 55,6 40,8 1,4 26,0 22,5 19,4 15, ,5 57,0 42,4 2, 27, 2,7 20,4 16, ,1 58,6 4,6,0 28,2 24,4 21,0 16, ,9 59,6 44,2,4 28, 24,6 21,1 16,8 Neljäsosa suomalaisista asui ahtaasti Ahtaasti asuvia asuntokuntia oli vuoden 2014 lopussa ja ahtaasti asui yhteensä henkilöä. Ahtaasti asuva on asuntokunta, jossa on enemmän kuin yksi henkilö huonetta kohti. Yksin asuvaa henkilöä ei siis katsota ahtaasti asuvaksi. Ahtaasti asuvia asuntokuntia olikin 15 prosenttia muista kuin yksin asuvista asuntokunnista ja henkilöistä runsas viidennes asui ahtaassa asunnossa. Aikaisemmin ahtaasti asuvien määrä väheni vuosittain, sen sijaan vuodesta 201 määrä kääntyi kasvuun. Vuonna 2014 ahtaasti asuvien asuntokuntien määrä lisääntyi tuhannella ja henkilöiden määrä lisääntyi noin henkilöllä. Omistusasunnoissa asuttiin väljemmin kuin vuokra-asunnoissa, kun mittarina käytetään henkilöä kohti laskettua huoneistoalaa. Omistusasunnossa asuvalla asuntokunnalla oli keskimäärin 4 neliömetriä huoneistoalaa henkeä kohti, kun taas vuokra-asunnossa asuvalla asuntokunnalla oli käytössään keskimäärin vain 2 neliömetriä asukasta kohti. Vuokra-asunnoista väljimmin asuttiin vapaarahoitteisissa vuokra-asunnoissa. Niissä asuinpinta-alaa asukasta kohti oli neliömetriä. Erot muihin vuokra-asuntoihin eivät olleet suuria. Arava- ja korkotukivuokra-asunnoissa pinta-alaa henkeä kohti oli 1 neliömetriä. Asumisoikeusasunnoissa asuinpinta-alaa asukasta kohti oli neliömetriä. Vuokra-asunnoissa pääosin 1 2 henkilön asuntokuntia Vuokra-asunnossa asuvista asuntokunnista suurin osa, 86 prosenttia, oli yksin tai kaksin asuvia henkilöitä, omistusasunnoissa vastaava osuus oli 70 prosenttia. Suurempia, vähintään neljän henkilön asuntokuntia oli vuokra-asunnoissa asuvista asuntokunnista 6 prosenttia ja omistusasunnossa asuvista 18 prosenttia. Vakinaisesti asuttuja vuokra-asuntoja oli vuoden 2014 lopulla kaikkiaan noin , joista 41 prosenttia oli arava- tai korkotukivuokra-asuntoja. 7\n8 Kuvio. Asuntokuntarakenne vuokra-asunnoissa, osuus (%) vuokra-asunnossa asuvista asuntokunnista asuntokunnan koon mukaan 2014 Kaikkiaan vakinaisesti asuttuja asuntoja oli vuoden 2014 lopulla Runsaasta miljoonasta vakinaisesti asutusta kerrostaloasunnosta yli puolet oli vuokra-asuntoja. Rivitaloissa oli noin vuokra-asuntoa, mikä on noin kolmannes asutuista rivitaloasunnoista. Omakoti- ja paritaloissa oli 000 vuokra-asuntoa. Neljännes väestöstä asui vuokralla Vakinaisesti asutuista asunnoista vuokra-asuntojen osuus oli 1 prosenttia, mutta vuokralla asuvia oli 1, miljoonaa henkilöä eli neljäsosa väestöstä. Tämä selittyy sillä, että vuokra-asunnoissa asuu pienempiä asuntokuntia kuin omistusasunnoissa. Vakinaisesti asuttuja vuokra-asuntoja oli vuoden 2014 lopulla kaikkiaan noin , joista 41 prosenttia oli valtion tukemien arava- ja korkotukirajoitusten piirissä. Edellisvuodesta arava- ja korkotukirajoitusten piirissä olevien vuokra-asuntojen osuus kaikista vakinaisesti asutuista vuokra-asunnoista pieneni. Aravarajoituksista vapautuneet asunnot kasvattivat muuta vuokra-asuntokantaa. Myös asuntorahastojen ja muiden valtakunnalisten vuokrataloyhtiöiden asuntotuotanto lisäsi vapaarahoitteista vuokra-asuntokantaa. Vakinaisesti asuttuja asumisoikeusasuntoja oli vuoden 2014 lopussa Näistä 44 prosenttia sijaitsee pääkaupunkiseudulla. 8\n9 Kuvio 4. Asunnot hallintaperusteen mukaan Vuokra-asuminen on etenkin nuorten asuntokuntien asumismuoto. Asuntokunnan vanhimman henkilön iän kasvaessa vähenee vuokralla asuvien asuntokuntien osuus. Asuntokunnista, joiden vanhin henkilö on alle 0-vuotias, vuokralla asui 75 prosenttia, 0-44-vuotiaiden asuntokunnista kolmannes ja 45 vuotta täyttäneistä vuokralaisasuntokuntia oli enää 22 prosenttia. Talon omisti todennäköisimmin asuntokunta, jonka vanhin henkilö oli vuotias. 4 prosenttia tämän ikäluokan asuntokunnista asui omistamassaan talossa. Sen sijaan, kun asuntokunnan vanhin oli iäkkäämpi, oli oman talon omistaminen jo harvinaisempaa. Iäkkäämpänä asunto-osakkeen omistaminen oli kaikkein yleisin asumistapa. Ensiasunnon ostajia vuonna 2014 Vuonna 2014 asuntoväestöön kuului osakemuotoisen ensiasunnon ostajaa. Ensiasunnon ostajien määrä on vähentynyt henkilöllä (41 prosenttia) verrattuna vuoteen Ensiasunnon ostajalla tarkoitetaan tässä henkilöä, joka on ostanut osakemuotoisen asunnon ja vapautettu varainsiirtoverosta ensiasunnon ostajana. Kiinteistömuotoisen ensiasunnon ostaneet eivät ole mukana tilastossa. Osakemuotoisen ensiasunnon ostajat keskittyvät kaupunkeihin. Suurin osa, 60 prosenttia, ensiasunnon ostajista asui ostovuonna Suomen kymmenessä suurimmassa kunnassa. 19 prosenttia ensiasunnon ostajista asui Helsingissä. 9\n10 Kuvio 5. Ensiasunnon ostajat asuinkunnan mukaan , henkilöitä Vuonna 2014 osakemuotoisen ensiasunnon ostaneiden keski-ikä oli 28 vuotta. Kaikista ensiasunnon ostajista asui ostamassaan asunnossa henkilöä vuoden lopussa. Henkilöt jakautuivat 1 000:een asuntokuntaan, joista 5 oli yhden hengen asuntokuntia. Varainsiirtoverosta vapautetaan vuotiaat, jotka eivät ennestään omista asuntoa ja jotka ostavat asunnon omaan käyttöönsä. Ensiasuntoon on muutettava kuuden kuukauden sisällä ostohetkestä, mistä johtuen kaikki ensiasunnon ostajat eivät asu tilaston viiteajankohtana ostamassaan asunnossa. Laitoksissa vakinaisesti kirjoilla olevat, asuntoloissa ja ulkomailla asuvat sekä asunnottomat henkilöt eivät kuulu asuntoväestöön. Pääkaupunkiseutuun kuuluvat Helsingin, Espoon, Kauniaisten ja Vantaan kaupungit. Hissittömiä asuinkerrostaloja suhteellisen paljon Yli kolmekerroksisia kerrostaloja oli noin , joista 200 oli hissittömiä rakennuksia. Yli kolmekerroksisissa hissittömissä kerrostaloissa oli asuntoja ja asukkaita yhteensä Näistä oli 65 vuotta täyttäneitä. Tasan kolmekerroksisissa taloissa hissi oli vielä harvinaisempi. Kolmekerroksisissa rakennuksissa olevista asunnosta oli 15 prosenttia talossa, jossa oli hissi. Hissittömissä kolmekerroksisissa taloissa asui suomalaista, joista 65 vuotta täyttäneitä oli\n11 Liitetaulukot Liitetaulukko 1. Asuntokunnat koon mukaan ja asuntokuntien keskikoko Asuntokuntia yhteensä henkilö henkilöä henkilöä 4+ henkilöä Asuntokunnan keskikoko ,4 2,99 2,7 2,64 2,56 2,5 2,50 2,46 2,44 2,42 2,40 2,8 2,6 2,4 2,1 2,29 2,28 2,25 2,2 2,21 2,19 2,17 2,15 2,14 2,12 2,11 2,10 2,09 2,08 2,07 2,07 2,06 2,05 2,04 11\n12 Liitetaulukko 2. Asuntokunnat asumisväljyyden mukaan , maakunnittain Maakunta Koko maa Uusimaa Varsinais-Suomi Satakunta Kanta-Häme Pirkanmaa Päijät-Häme Kymenlaakso Etelä-Karjala Etelä-Savo Pohjois-Savo Pohjois-Karjala Keski-Suomi Etelä-Pohjanmaa Pohjanmaa Keski-Pohjanmaa Pohjois-Pohjanmaa Kainuu Lappi Ahvenanmaa Asuntokuntia Henkilöitä Pinta-ala/asuntokunta Pinta-ala/henkilö Ahtaasti asuvia asuntokuntia 81,7 75,9 8, 88,4 84,7 80,1 80,2 81,9 80,8 8,6 81,1 81,2 81,2 9,5 91, 94,9 86,8 84,0 84,4 96,6 9,9 6,7 41,8 44,2 41,5 9,6 41,1 42,2 41,7 4,2 40,7 41,2 9,8 4,1 41,8 41,6 9,2 42,1 41,5 45, Ahtaaasti asuvia henkilöitä Liitetaulukko. Asuntokunnat ja henkilöt asunnon hallintaperusteen mukaan Hallintaperuste Asuntokuntia Yhteensä Omistusasunto Vuokra-asunto Muu tai tuntematon Henkilöitä Yhteensä Omistusasunto Vuokra-asunto Muu tai tuntematon\n13 Liitetaulukko 4. Asuntokanta, huoneiston keskimääräinen pinta-ala (m2) Pinta-ala m2/henkilö Muut rakennukset Asuinkerrostalot Rivi- ja ketjutalot Erilliset pientalot Kaikki rakennukset 18,9 54,0 51,0 7,0 66,0 60, , 55,5 54,8 71,7 8,6 69, ,9 59,1 56, 72,0 92,8 7, ,5 60, 55,8 70,8 9,8 7, ,0 60,2 55,8 70,5 94,9 74, ,4 59,7 55,8 70,2 95, 74, ,9 59,6 55,8 70,1 96,6 74, , 56,9 55,8 70,1 97,1 74, ,7 56,5 55,9 70,1 98,0 75,1 199,0 56,5 55,9 70,1 98,7 75, 1994,4 56,7 55,9 70,1 99,2 75,5 1995,7 59,0 56,0 70,2 99,7 75, ,1 58,6 56,0 70,2,1 75, ,5 59,0 56,0 70,,6 76, ,9 60,4 56,1 70,7 101,1 76, , 59,8 56,1 70,0 101,9 76, ,8 61,2 56,1 70,1 102,6 76, , 59,9 56,2 70,2 10,5 77, ,7 59,7 56,2 70, 104,1 77, 200 7,2 59,6 56,2 70,4 104,9 77, ,5 59,2 56,2 70,6 105, 78, ,0 60,4 56, 70,7 106,5 78, , 60,6 56,4 70,9 107,1 78, ,6 60,8 56,4 71,0 107,8 79, ,9 60,9 56,5 71,1 108,0 79, ,1 60,7 56,5 71,2 108,4 79, ,4 61,2 56,5 71,2 109,0 79, ,6 61,1 56,5 71, 109,5 79, ,8 60,6 56,5 71, 109,9 79, ,9 60,7 56,4 71, 110,8 80,\n14 Liitetaulukko 5. Asuntokanta ja varusteet Varusteet Asuntoja yhteensä Viemäri Vesijohto WC Lämmin vesi Kylpy-/suihkuhuone Keskuslämmitys Huoneistosauna % Asuntoja yhteensä,0,0,0,0,0,0,0 Viemäri 51,5 74,4 90, 96,5 98,5 98,1 98,5 Vesijohto 47,1 72,1 89, 95, 98,1 98, 98,8 WC 5,4 61,4 8,9 92,9 95, 96,6 97,6 Lämmin vesi 2,2 52,0 79,7 89,8 95,6 97,2 97,8 Kylpy-/suihkuhuone 15,7 9,1 68,4 87,7 99,0 99,1 99, Keskuslämmitys 1,1 56,0 80,2 88,9 91,6 9,5 94,5 Huoneistosauna ,8 42,2 48, 5,5 54,5 14\n15 Liitetaulukko vuotias asuntoväestö perheaseman, hallintaperusteen ja alueen mukaan Itsenäisesti asuvat Alue Vuosi Vanhempiensa luona asuvia % Omistusasunto % Vuokra-asunto % Muu tai tuntematon % Yhteensä % Koko maa Pääkaupunkiseutu Muu Suomi Liitetaulukko 7. Ensiasunnon ostajat Ensiasunnon ostajat, henkilöitä yhteensä Ostajan asuinkunta kymmenen suurimman kunnan joukossa % 56,2 55,5 54, 58,8 56,8 57, 57,1 58,6 59,8 Ostajan asuinkunta pääkaupunkiseudulla % , , , , , , , , ,8 Ensiasunnon ostajien keski-ikä 27,7 27,5 27,4 27,8 27,9 27,6 27,8 28,0 28,2 15\n16 Laatuseloste: Asunnot ja asuinolot Tilastotietojen relevanssi Asunnot ja asuinolot -tilasto kuvaa olemassa olevaa asuntokantaa, asuntojen lukumäärää, asuntokuntien lukumäärää sekä asuntokuntien ja asuntoväestön asuinoloja vuoden viimeisenä päivänä. Asuntokantaan sisältyvät sekä vakituisesti asutut asunnot että vailla vakinaisia asukkaita olevat asunnot. Kesämökit, jotka ovat ympärivuotisessa asuinkäytössä, on otettu mukaan asuntokantaan vuodesta 2000 lähtien. Asuntokunnan muodostavat väestötietojärjestelmän mukaan kaikki samassa asuinhuoneistossa vuoden lopussa vakinaisesti asuvat henkilöt. Asuntoja ja asuntokuntia voidaan kuvata mm. talotyypin (pientalo, rivitalo, kerrostalo), asunnon rakennusvuoden, huoneistotyypin (yksiö, kaksio jne.), hallintaperusteen (vuokra-, omistusasunto jne.) ja pinta-alan mukaan sekä asuntokuntia lisäksi asuntokunnan rakenteen, elinvaiheen ja tulojen mukaan. Asunnot ja asuinolot -tilasto perustuu Väestörekisterikeskuksen väestötietojärjestelmän rakennuksia, asuntoja ja henkilöitä koskeviin tietoihin, joita ylläpitävät kuntien rakennusvalvontaviranomaiset, maanmittaustoimistot sekä maistraatit. Väestötietojärjestelmään tallennettavat tiedot määrittelee väestötietolaki ja väestötietoasetus. Rakennuksia ja rakentamistoimenpiteitä koskevasta ilmoitusvelvollisuudesta on säädetty maankäyttö- ja rakennuslaissa. Tilastokeskuksen tehtävänä on puolestaan laatia yhteiskuntaoloja kuvaavia tilastoja. Menetelmäkuvaus Asuntokunnat ja asuinolot on kokonaistilasto, jonka lähteenä on Väestörekisterikeskuksen väestötietojärjestelmän väestöä, rakennuksia ja asuntoja koskevat tiedot. Tilastokeskus täydentää mm. hallintaperustetietoa verohallituksen asunto-osakekauppojen varainsiirtoveroaineistoa (osakehuoneistorekisteriä) sekä ARA:n (Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus) tietoja hyväksikäyttäen. Myös ensiasunnon ostajien tiedot saadaan verohallinnon osakehuoneistorekisteristä. Asuntokunnan tulotiedot päätellään kunkin vuoden verotusrekisteristä henkilötietojen ja asuinpaikan avulla. Väestörekisterikeskuksen rakennuksia ja asuntoja koskeva tietojärjestelmä on luotu 1980-luvun alussa. Sen tietopohjan muodostaa Tilastokeskuksen, vuoden 1980 väestölaskennan yhteydessä, omistajilta tai rakennuksen ja asunnon haltijoilta keräämät tiedot. Tiedonkeruu perustui väestökirjalakiin ja erilliseen väestölaskenta-asetukseen. Vuodesta 1982 lähtien rakennus- ja huoneistotietoja on päivitetty tietojärjestelmään rakennushankeilmoituksilla, jotka täytetään haettaessa rakennuslupaa uutta rakennusta, laajennusta tai muutostöitä varten. Koko 1980-luvun ajan Väestörekisterikeskuksen väestötietojärjestelmän rakennus- ja huoneistotietoja tarkistettiin ja korjattiin eri tietojen osalta. Tilastokeskus kehitti erilaisia käsittelysääntöjä aineiston käsittelemiseksi, jotta rekisteritietoja pystyttäisiin jatkossa käyttämään vuosittaisen rakennus- ja asuntokantatilaston tekemiseen. Vuosittainen tilastotuotanto aloitettiin Tilastokeskuksessa vuodesta 1987 alkaen. Asunnot ja asuinolot -tilaston laatu on suhteellisen suoraan riippuvainen lähdeaineiston laadusta. Tiedot asuntojen purkamisesta tai muusta rakennusten poistumasta eivät välity säännöllisesti väestötietojärjestelmään. Tämän vuoksi Tilastokeskuksen aineistoa pyritään korjaamaan käsittelysäännöillä siten, että aineistosta karsitaan todennäköiset poistumatapaukset kuten vanhat ja huonokuntoiset rakennukset ja asunnot. Asuntokanta on muodostettu vuodesta 2005 alkaen siten, että vakinaisesti asuttujen asuntojen lisäksi asuntokantaan kuuluvat kaikki edellisvuoden asunnot. Poikkeuksena kuitenkin yli 15 vuotta asumattomina olleet pientalot, jotka poistetaan käytössäolevasta asuntokannasta. Asuntokannan määrälliset vuosimuutokset eivät ole kaikilta osin luotettavia johtuen rekisteritiedon laadusta. Myös muita alkuperäisaineiston virheellisyyksiä ja rakennusten puuttuvia tietoja pyritään päättelemään ja korjaamaan Tilastokeskuksessa. Osa rakennusten ja asuntojen varustetiedoista on kerätty vasta vuoden 1980 väestölaskentatietojen jälkeen. Tällaisia tietoja ovat esimerkiksi hissi, parveke ja koneellinen ilmastointi. Yksilöivien tunnistetietojen avulla asuntotietoihin yhdistetään muita tietoja, esimerkiksi asuntoväestö ja vakinaisesti asutut asunnot päätellään väestötietojärjestelmän henkilötiedoista. Kaikki samassa asunnossa vakituisesti asuvat henkilöt muodostavat asuntokunnan. Vakinaisesti laitoksissa olevat, asunnottomat, ulkomailla ja tietymättömissä olevat henkilöt eivät muodosta asuntokuntia. Myöskään 16\n17 asuntola- tai hoitoalan rakennuksiksi luokitelluissa rakennuksissa asuvat henkilöt (ylisuuret asuntokunnat), joiden asunto ei täytä asuinhuoneiston määritelmää, eivät muodosta asuntokuntia. Asuntokunnan tulojen, varallisuuden, elinvaiheen ja viitehenkilön määrittämiseksi asunnot ja asuinolot -tilastoon yhdistetään myös kunkin vuoden verotusrekisteristä saatuja tietoja henkilötunnuksen avulla. Tilastoon viedään lisäksi tietoja asuntokunnan saamista erilaisista asumisen tuista (yleinen asumistuki, eläkeläisten ja opiskelijoiden asumislisät sekä ASP-tuki). Tietojen oikeellisuus ja tarkkuus Tilaston lähdeaineistona käytetään erilaisia hallinnollisia rekisteriaineistoja. Tilaston laatu onkin siten riippuvainen lähdeaineistojen laadusta. Asuntojen keskeisten tietojen peittävyys on suhteellisen hyvä. Vuoden 1990 väestölaskennan yhteydessä tehdyn luotettavuustutkimuksen mukaan rekisteripohjaisesti pääteltyjen asuntojen määrä oli tilastossa koko maan tasolla suhteellisen oikein. Väestötietojärjestelmän rakennuksia ja asuntoja koskevista tiedoista ei saada poistumatietoja tarkasti, minkä vuoksi Tilastokeskus pyrkii karsimaan asuntokantatilastosta vanhat ja huonokuntoiset rakennukset ja asunnot. Asumattomista omakotitaloista on joskus vaikea päätellä, milloin niiden huoneisto vielä kuuluu asuntokantaan, milloin se sieltä asuinkelvottomana poistetaan. Asuntokanta on muodostettu vuodesta 2005 alkaen siten, että vakinaisesti asuttujen asuntojen lisäksi asuntokantaan kuuluvat kaikki edellisvuoden asunnot. Poikkeuksena kuitenkin yli 15 vuotta asumattomina olleet pientalot, jotka poistetaan käytössäolevasta asuntokannasta. Mikäli tällaiseen asuntokannasta poistettuun rakennukseen muuttaa vakinaisia asukkaita, asunto palautuu jälleen asuntokantaan. Asuntokannan määrälliset vuosimuutokset eivät ole kaikilta osin luotettavia johtuen rekisteritiedon laadusta. Asuntojen ominaisuustiedoissa voi olla jonkin verran virheellisyyttä, sillä kaikki muutostiedot eivät tule kattavasti väestötietojärjestelmää ylläpitävien viranomaisten tietoon. Tiedot ilman lupaa rakennetuista uusista kohteista sekä muutos- ja parannustöistä, jotka eivät vaadi lupaa tai joille ei ole lupaa haettu, eivät välity tietojärjestelmään. Lämmitystavan tai -aineen muutokset eivät kaikissa tapauksissa ole luvanvaraisia rakennustoimenpiteitä, eivät myöskään rakennuksen varusteita ja verkostoliittymiä koskevat toimenpiteet, joten niissä saattaa olla virheellisyyttä. Vääriä tietoja pystytään jonkin verran korjaamaan Tilastokeskuksessa poistamalla ristiriitaisuuksia eri varusteiden, lämmitystapojen ja -aineiden kesken. Myös niissä tiedoissa on puutteellisuuksia, joita on alettu kerätä vasta vuoden 1980 tietopohjan perustamisen jälkeen. Esimerkiksi tiedot hissistä, parvekkeesta ja koneellisesta ilmastoinnista voivat olla puutteellisia. Asunnon hallintaperuste (omistus, vuokra, yms.) päivittyy väestötietojärjestelmään muuttoilmoituksen kautta asukkaan muuttaessa. Tilastokeskus täydentää hallintaperustetietoa verohallituksen asunto-osakekauppojen varainsiirtoveroaineistoa sekä ARA:n (Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus) tietoja hyväksikäyttäen. Asuntokuntien rakennetta kuvaavat tiedot ovat tutkimuksen mukaan luotettavia. Asuntokuntien rakennetta kuvaavat tiedot muodostetaan Väestörekisterikeskuksen väestötietojärjestelmän henkilöitä koskevista kotipaikka- ja osoitetiedoista, joiden oikeellisuutta Väestörekisterikeskus tutkii säännöllisesti. Väestörekisterikeskus teettää vuosittain Tilastokeskuksella otantatutkimuksen osoitetietojen oikeellisuudesta. Noin hengeltä tiedustellaan, onko heidän osoitteensa väestötietojärjestelmässä oikein. Vuoden 2012 tutkimuksessa vastanneista 98,1 prosentilla tieto oli oikein (kun otostutkimuksen vastaamattomat/tavoittamattomat oletetaan vääriksi). Julkaistujen tietojen ajantasaisuus ja oikea-aikaisuus Asunnot ja asuinolot -tilasto tehdään vuosittain. Tiedot kuvaavat vuoden viimeisen päivän tilannetta. Ensimmäiset asuntokanta- ja asuntokuntatiedot valmistuvat noin viisi kuukautta tilastointiajankohdan jälkeen. Aluejakona käytetään tilastointiajankohdan jälkeistä päivää eli seuraavan vuoden ensimmäisen päivän aluejakoa. Näin ollen kunnat, jotka yhdistyvät vuoden ensimmäisenä päivänä on tilastoitu yhteen. Asunnon hallintaperustetiedot valmistuvat noin 10 kuukautta viiteajankohdan jälkeen. Tilastossa on myös kertymätietoja koko vuodelta (esim. tulotiedot, asumisen tukitiedot). Nämä valmistuvat noin 14 kuukautta viiteajankohdasta. Julkistamiskalenterin verkko-osoite: 17\n18 Tilastojen saatavuus Asuntoja ja asuinoloja koskevia tietoja on saatavilla kunnittain ja kuntaa suuremmilla aluejaoilla Tilastokeskuksen internet-sivuilta, maksuttomasta StatFin -tilastopalvelusta sekä muuta tietoa Asunnot ja asuinolot -tilaston kotisivulta Kotisivun linkeistä löytyvät mm. tilaston kuvaus, käsitteet ja määritelmät. Asuntokanta- ja asuinolotilastoja koskevia painojulkaisuja on julkaistu vuosittain Asuminen-sarjassa vuosina Sitä aikaisemmin tietoja on julkaistu Väestölaskenta-sarjassa vuodesta Asuntokantatilastoa sekä Asuntokunnat ja asuinolot -tilastoa on tehty erillisinä tilastoina tilastovuoteen 2007 asti. Tilastovuodesta 2008 alkaen tilastot yhdistettiin siten, että tilaston nimeksi tuli Asunnot ja asuinolot -tilasto ja sen tietosisältö on sama kuin aikaisemmin erillisinä olleiden tilastojen. Tilastojen vertailukelpoisuus Vertailtaessa eri ajankohtien tietoja on otettava huomioon, että osa muutoksista voi johtua osin rekisterissä tehdyistä tarkastuksista, tilastoaineiston käsittelyn muutoksista ja aikaisempien vuosien erilaisista tiedonkeruumenetelmistä. Esimerkiksi rakentamisvuosien korjaukset vaikuttavat rakennusten ikärakenteeseen, samoin rakennusten käyttötarkoitukseen kohdistuneet tarkistukset. Vuoden 1985 väestölaskennassa käytettiin ensimmäisen kerran rekisteritietoja asunto-ja rakennuskantatilastojen muodostamisessa. Tiedot asunto- ja rakennuskannasta on tuotettu väestölaskennoissa vuosina 1950,1960, 1970, 1980 sekä YK:n väestölaskentasuositukset on otettu huomioon väestölaskentoja toteutettaessa. Väestölaskentavuodet 1990, 2000 ja 2010 on saatu vuosittaisista tilastotiedoista. Vuodesta 1987 lähtien asunto- ja rakennuskantatietoja on tuotettu vuosittain rekisteripohjaisesti, ja pitemmällä periodilla tilastotiedot ovat suhteellisen vertailukelpoisia keskenään. Vuosimuutokset eivät kuitenkaan ole kaikilta osin luotettavia johtuen rekisteritiedon laadusta. Hallintaperusteluokitus on muuttunut hieman vuosien varrella. Vuodesta 1994 vuokra-asunnot on jaettu aravavuokra-asuntoihin ja muihin asuntoihin. Vuodesta 1995 ei työsuhde- ja muita vuokra-asuntoja enää erotella toisistaan. Vuodesta 1998 on tilastoissa käytetty uutta hallintaperusteluokitusta, jossa on tietoja aravavuokratalojen lisäksi myös korkotukivuokrataloista sekä asumisoikeustaloista. Rakennus-, asuntoja asuinolotilastojen tuotantojärjestelmä uudistettiin tilastovuodesta 2005 lähtien. Samalla tarkennettiin joidenkin tietojen käsittelyä, mm. asunnon hallintaperusteen käsittelyssä huomioitiin rakennuksen omistajan tiedot entistä tarkemmin. Tämä vaikutus näkyy hallintaperustetiedossa vuodesta 2005 alkaen etenkin luokkien Muut vuokra-asunnot ja Omistaa talon lukumäärissä. Vuodesta 2005 lähtien tilastossa on huomoitu kokonaisuudessaan rajoituksista vapautuneet arava- ja korkotukivuokra-asunnot. Valtion tukemassa lyhyen korkotuen asuinrakentamisessa vuosina vuokraa ja asukasvalintaa ei ole rajoitettu kuten muussa valtion tukemassa vuokra-asuntorakentamisessa. Nämä ns. välimallin asunnot on luokiteltu yksityiskohtaisemmassa hallintaperusteluokittelussa luokkaan Muut vuokra-asunnot. Vuodesta 2014 alkaen tilastokäsittelyä on muutettu siten, että vuokra-taloiksi päätellyissä rakennuksissa olevat asunnot päätellään vuokra-asunnoiksi huolimatta siitä olivatko asunnot asuttuja tai tyhjillään. Aikaisemmin vain asutut asunnot sisältyivät pääsääntöisesti vuokra-asuntoihin (muut olivat hallintaperusteeltaan tuntemattomia). Asuntokuntatilastoja on tehty rekisteripohjaisesti vuodesta 1980 lähtien. Tällöin otettiin käyttöön asuntokuntakäsite. Vuonna 1980 asuntokuntia muodostettiin myös henkilöistä, jotka asuivat asuntolarakennuksiksi luokitelluissa rakennuksissa, mutta joiden asunto ei täyttänyt asunnon määritelmää. Myöhemmin näin ei ole enää tehty. Ennen vuotta 1980 käytettiin väestölaskennoissa ruokakuntakäsitettä. Ruokakunnan katsottiin muodostuvan yhdessä asuvista perheenjäsenistä ja muista henkilöistä, joilla oli yhteinen ruokatalous. Alivuokralainen, jolla oli oma ruokatalous, muodosti oman ruokakuntansa. Vuodesta 1980 alivuokralainen kuuluu asuinolotilastoissa samaan asuntokuntaan muiden asunnossa asuvien kanssa. Selkeys ja yhtenäisyys Tilastokeskuksen rakennus- ja asuntokantatilastot vastaavat toisiaan siten, että jokaista asuntokannan asuntoa vastaava rakennus on rakennuskannassa. Asutut asunnot on saatu yhdistämällä henkilöt huoneistotietoihin ns. kotipaikkatunnuksen avulla, jolloin saadaan kuvattua myös asuinoloja. 18\n19 Vertailtaessa asuntokuntien ja asuntojen lukuja on otettava huomioon, että asuntokantaan luetaan myös tyhjät ja tilapäisesti asutut asunnot, jotka eivät sisälly asuinolotilastoihin. Vakinaisesti asuntoloissa, hoitoalan rakennuksissa tai muissa laitoksissa olevat, asunnottomat, ulkomailla tai tietymättömissä olevat henkilöt eivät muodosta asuntokuntia eivätkä kuulu ns. asuntoväestöön. Tilastokeskuksen rakennus- ja asuntokantatilastot sekä Väestörekisterikeskuksen rakennus- ja huoneistotiedot eivät ole täysin yhtenevät, koska rekisterin sisältämät virheet on pyritty korjaamaan Tilastokeskuksessa. Kahden eri tilaston, asuntokantatilaston sekä rakennus- ja asuntotuotantotilaston eroavuudet johtuvat mm. eri poiminta-ajankohdasta. Lisäksi asuntokannassa on mukana kaikki ne asunnot, joissa asuttiin vuoden viimeisenä päivänä, vaikka ne eivät vielä olisi valmistuneetkaan. On myös mahdollista, että asuntokantaan aikaisemmin kuulumaton rakennus otetaan asumiskäyttöön, jolloin se tulee mukaan asuntokantaan. Asuntoväestö poikkeaa perheiden perusväestöstä, koska perheisiin luetaan mukaan asuntoloissa asuvat perheelliset henkilöt. 19\n20 Asuminen 2015 Lisätietoja Topias Pyykkönen Marja Hermiö Arja Tiihonen Vastaava tilastojohtaja: Jari Tarkoma Lähde: Asunnot ja asuinolot, Tilastokeskus Asiakaspalaute: Tietopalvelu ja viestintä, Tilastokeskus puh ISSN = Suomen virallinen tilasto ISSN (pdf) Julkaisutilaukset, Edita Publishing Oy puh


Italiana Hotels Cosenza – Cosenza – Italia\n- Voimaantulo: 1. lokakuuta 2018\n- Hinta: 1,50 € per henkilö\n- Maksettujen verojen enimmäismäärä: 4 yötä\n- Vapautus iästä: alaikäiset 14-vuotiaat ja yli 70-vuotiaat ikääntyneet.\n1) potilaat, jotka ovat suorittaneet lääketieteellisiä tutkimuksia, hoitoja tai hoitoja päivähoidossa terveydenhoitolaitoksissa samoin kuin potilaspotilaille terveydenhuollon laitoshoitoa edistävät potilaat kunkin potilaan kumppanin perusteella. Jos potilaat ovat alle 18-vuotiaita, molemmat vanhemmat vapautetaan veron maksamisesta. Potilaan tai mukana olevan henkilön on ilmoitettava kunnan antamassa muodossa presidentin asetuksen nro 46 ja 47 pykälän mukaisesti. 445/2000 ja sen myöhemmät muutokset, että vastaanottavan rakenteen pysyminen on viimeistelty potilaan terveydenhuoltopalvelujen saamiseksi tai potilaan terveydenhuollon tai sairaalahoidon referenssikauden aikana;\n2) aiheet, jotka seuraavat viranomaisten toteuttamia toimia katastrofien tai poikkeuksellisten tapahtumien tai humanitaaristen avustustoimien aiheuttamien sosiaalisten ja hätätilanteiden vuoksi;\n3) onnettomuudessa palvelevat vapaaehtoiset;\n4) Linja-autonkuljettajat ja matkanjärjestäjät, jotka tarjoavat apua matkailu- ja matkailutoimistojen järjestämille ryhmille. Poikkeus koskee jokaista linja-autonkuljettajaa ja jokaisen 25 osanottajan oppaan;\n5) valtioon ja paikallisiin poliisivoimiin, palokuntaan ja puolustusvoimiin, jotka harjoittavat yleistä järjestystä ja turvallisuutta;\n6) vammaiset, ei-omavaraiset henkilöt, joilla on asianmukainen sertifikaatti ja heidän kumppaninsa;\n7) laitokseen työskentelevät työntekijät.


syyskuu | 2015 | blogi.kankaita.com | Sivu 2\nViikon kangas: Peach Skin Porto Alegre 1\nJulkaistu 22. syyskuu 2015 , kirjoittanut Christine\nViikon kangas, voimassa 22.09.2015 - 28.09.2015:\n» Peach Skin Porto Alegre 1\nTrendikäs, pehmeä kangas, ihanteellinen housuihin ja takkeihin. Kangas muistuttaa tunnultaan ja ulkonäöltään pestyä silkkiä.\nHinta vain tämän viikon: 4,99 EUR\nVoimassa 22.09.2015 - 28.09.2015. Tarjous on voimassa niin kauan kun tuotetta riittää.\nAlkuperäinen hinta 11,95 EUR\nMateriaali: 68% Polyesteri, 19% Nylonkangas, 13% Puuvilla\nVikt: 159 gr/m\nKategoriat: Yleistä\t| Avainsanoina alennettu, Viikon kangas\t| Vastaa\nUusi jerseylaatu upeissa väreissä\nJulkaistu 21. syyskuu 2015 , kirjoittanut Christine\nErilaisten puuvillajersey- ja viskoosijerseylaatujen lisäksi tarjoamme nyt myös yksiväristä jerseylaatua puuvillasta ja polyesteristä. Se vakuuttaa ihanilla väreillään ja pehmeydellään. Uudesta laadusta voi ommella erinomaisesti toppeja, hameita ja mekkoja, jotka sopivat uuteen muotikauteen ja hyödyntävät esimerkiksi ajankohtaista pastellitrendiä.\n» Uusi jerseylaatu kankaita.com:sta\nKategoriat: Yleistä\t| Avainsanoina jerseykankaat, uusi jerseylaatu\t| Vastaa\nMarlene, Culottes tai tupakka – uudet housumallit!\nTänä syksynä housuilla on muodissa keskeinen rooli. Pitkään suosiossa olleiden tiukkojen housumallien lisäksi suurten muotitalojen mallistoista löytyy jälleen leveämpiä malleja, kuten Marlene-housut ja prässihousut. Myös pituudella leikitellään, jotkut saumat hipovat maata, kun taas toisissa housuissa halutaan ehdottomasti näyttää hieman nilkkaa. Tänä syksynä jokaiseen vaatekaappiin kuuluvat ehdottomasti Culottes-housut, sillä uusi hameen ja housujen sekoitus on huippumuodikas ja erittäin käytännöllinen! Tutustu nyt erilaisiin kankaisiin, jotka sopivat housuihin kankaita.comissa ja löydä sopiva uusiin lempihousuihisi!\nKategoriat: Yleistä\t| Avainsanoina housut, muotitrendit, vaatekankaat\t| Vastaa\nNips, naps – korkealaatuiset sakset ompelun harrastajille\nKorkealaatuiset Premax-sakset valmistetaan Italiassa ja ne ilahduttavat jokaista ompelun harrastajaa. Tarvitsit sitten uudet koruompelusakset, räätälinsakset tai aaltosakset, löydät sopivan mallin Premax-saksien valikoimastamme. Näin leikkaaminen on vieläkin hauskempaa ja helpompaa!\n» Korkealaatuiset sakset kankaita.com:sta\nKategoriat: Yleistä\t| Avainsanoina ompelutarvikkeet, sakset\t| Vastaa\nSyysideoihin ja kestäviin lasten housuihin tai mekkoihin: Vakosametti\nJulkaistu 17. syyskuu 2015 , kirjoittanut Christine\nTänä syksynä jokaiseen vaatekaappiin kuuluu ehdottomasti kestävät vakosamettihousut. Yksiväristen leveävakosametin ja kapeavakosametin lisäksi tarjoamme myös upeita painettuja vakosamettikankaita, jotka sopivat ihanteellinen lasten vaatteisiin. Vakosamettihousuilla ilahdutat pikkuriiviöitäsi - ja housut kestävät hurjemmatkin leikit!\n» Vakosamettikankaat kankaita.com:sta\nKategoriat: Yleistä\t| Avainsanoina lasten kankaat, vaatekankaat, vakosamettikankaat\t| Vastaa\nAlennetut taftikankaat – täydellistä juhlapäivien vaatetukseen\nJulkaistu 16. syyskuu 2015 , kirjoittanut Christine\nTafti on upea materiaali eleganttiin iltamuotiin ja juhlaviin mekkoihin! Ehkä sinulla on tiedossa suuret juhlat tai ehkä mietit jo nyt, mihin haluaisit pukeutua jouluna? Sitten sinun kannattaa tutustua taftikankaiden valikoimaamme, josta voimme tarjota sinulle muutamia värejä alennettuna 1,50 euron metrihintaan. Varmista itsellesi nyt raikkaita värejä, jotka tukeutuvat pastellitrendiin, tai hillittyjä sävyjä syksyyn ja anna kankaiden inspiroida!\nKategoriat: Yleistä\t| Avainsanoina juhlavaatteet, Taftikankaat, vaatekankaat\t| Vastaa\nVintagen ystäville: Nyplätyt pitsit\nKaunis sauma nyplätyllä pitsillä tai muutama pitsiraita yläosassa tai mekossa tuovat asuun vintage-tyyliä. Jos pidät shabby-tyylistä kotona, voit koristaa esimerkiksi lautasliinoja tai kaitaliinoja sopivilla nyplätyillä pitseillä: Näin luodaan yksittäiskappaleita, jotka vastaavat täysin oman sisustuksen tyyliä. Näin voit ilmentää vintage-fiilistä vaatteidesi sekä myös sisustuksesi kautta.\n» Nyplätyt pitsit kankaita.com:sta\nKategoriat: Yleistä\t| Avainsanoina nyplätyt pitsit, ompelutarvikkeet, vintage\t| Vastaa\nAinutlaatuiset aiheet ja väriyhdistelmät – Free Spirit -suunnittelijoiden uudet kankaat ovat täällä\nJulkaistu 15. syyskuu 2015 , kirjoittanut Christine\nUpeat väriyhdistelmät, leikkisät, kukalliset aiheet ja mielikuvitukselliset, geometriset ovat ominaisia suunnittelijoiden kuviot Amy Butler, Joel Dewberry, Dena Designs ja Heather Bailey uusille Free Spirit -mallistoille. Ainutlaatuiset kuviot ja värit luovat todellisia katseenvangitsijoita ja ensiluokkainen laatu ilahduttaa kankaita työstettäessä. Älä jää paitsi uusista designer-kohokohdista, vaan vakuutu itse kankaiden ainutlaatuisuudesta!\nYksilöllisiin joulukoristeisiin ja -lahjoihin: Tule hakemaan innoitusta!\nIhanin aika vuodesta lähestyy ja yksilöllisten joulukoristeiden ja itsetehtyjen lahjojen täydellinen toteutus vaatii paljon aikaa ja rauhaa. Ensimmäiset joulukankaat ovat saapuneet meille jo muutama viikko sitten ja ne ihastuttavat meitä monipuolisuudellaan ja suloisilla aiheillaan. Lisäksi sinua odottaa suuri valikoima jouluisia ompelutarvikkeita ja kaavoja. Virittäydy jo tunnelmaan ja tutustu joulunajan inspiraatio-osioomme.


Stora Naturalmanackan 2018 hos kalenderkungen\nHem » Kalender 2018 » Väggkalendrar » Stora Naturalmanackan 2018\nStora Naturalmanackan 2018\nArtikelnamn: Stora Naturalmanackan 2018\nKalendarium: 2018. FSC®. Format: 490x360 mm.


Esra 2 - Raamattu 1992 (KR92) - RAAMATTU.FI\nNämä ovat ne Juudan maakunnan miehet, jotka Babylonian kuningas Nebukadnessar oli vienyt pakkosiirtolaisuuteen ja jotka nyt lähtivät matkalle takaisin Jerusalemiin ja Juudaan, kukin omaan kaupunkiinsa. 2Heitä johtivat Serubbabel, Jesua, Nehemia, Seraja, Reelaja, Mordokai, Bilsan, Mispar, Bigvai, Rehum ja Baana.\n59Seuraavat Tel-Melahista, Tel-Harsasta, Kerub-Addanista ja Immeristä lähteneet eivät pystyneet osoittamaan, että he ja heidän sukunsa olivat israelilaisia: 60Delajan, Tobian ja Nekodan jälkeläiset, yhteensä 652. 61\n2. Sam. 19:32\nJoukossa oli myös pappeja, nimittäin Hobajan, Kosin ja Barsillain jälkeläiset; Barsillai oli ottanut vaimokseen gileadilaisen Barsillain tyttären, ja häntä nimitettiin vaimonsa suvun mukaan. 62Nämä etsivät sukuluetteloista merkintää itsestään, mutta sitä ei löytynyt, ja sen vuoksi heidät katsottiin pappeuteen kelpaamattomiksi. 63\n3. Moos. 6:112. Moos. 28:30+\nKäskynhaltija kielsi heitä nauttimasta pyhiä uhreja, kunnes ilmaantuisi pappi, joka voisi ratkaista asian urimilla ja tummimilla2:63 Urim ja tummim olivat arpomisvälineitä, joiden avulla tiedusteltiin Jumalan vastausta (vrt. 2. Moos. 28:15)..\n68Tullessaan Jerusalemiin Herran temppelin paikalle monet sukujen päämiehet antoivat lahjoja temppeliä varten, jotta se voitaisiin pystyttää uudelleen entiselle paikalleen. 69He antoivat rakentamista varten niin paljon kuin pystyivät, yhteensä 61 000 kultadrakmaa2:69 Drakma on kreikkalainen raha, joka tunnettiin Palestiinan alueella Aikakirjojen syntyaikana. Tässä sitä on käytetty persialaisaikaan sovellettuna ilmaisemaan kullan määrää. Persialainen kultaraha oli dareikki (vrt. Esra 8:27)., 5000 hopeaminaa ja 100 papinpukua. 70Sitten papit, leeviläiset ja osa kansaa asettuivat asumaan Jerusalemiin, mutta laulajat, portinvartijat ja temppelipalvelijat menivät omiin kaupunkeihinsa, samoin muut israelilaiset omiinsa.


Pasila | Helsingin kaupunki\n0 Comments\t/ Hs uutiset / By Nikorisar\nTutustu JM Suomen myytäviin asuntoihin Pasilassa! Pasilan uudistuminen alkoi Keski-Pasilasta, Tripla-keskuksen rakentamisesta Pasilasta Itä-Helsinkiin johtava Teollisuuskadun tunneli on suljettu tiistaista. Vuokra-asunnot Helsinki. Etsitkö vuokra-asuntoa alueelta Helsinki? Valitse Kaupunginosa.\nIt-Pasila, Keski-Pasila, Lnsi-Pasila, Pohjois-Pasila. Tlt sivulta lydt myytvt asunnot. Katso kuvat ja tiedot upeista. Lyd omasi Oikotien asunnosta alueella. Pasilan asema ja Pasilansilta. Pasila sijaitsee hyvien kulkuyhteyksien varrella. Pasila (Swedish: Ble) is a part of Helsinki, Argumentaatioanalyysi, that. Kuva: Lauri Asanti Helsingin kaupunki. Tutustu JM Suomen myytviin asuntoihin. 30: Poistettu tieto, ett UVC-valo.\nHelsinki Pasila Site information Video\nHelsinki Pasila There are 5 ways to get from Helsinki to Pasila by train, bus, tram, taxi or foot Video\nTypaikkoja ja liiketiloja rakennetaan kaikille myt Pasilan typaikkamr kaksinkertaistuu vuoteen neighbourhoods and quarters.\nHidden categories: CS1 Finnish-language sources fi Articles using Infobox station. Uusien toimistojen ja liiketilojen rakentamisen niin, ett liikenne voidaan aloittaa uudella Santahamina Sandhamn Uutta Helsinki.\nKauppakeskuksen pohjoispuolella on rakenteilla uusi. It-Pasila on liikenneratkaisultaan samantapainen kuin Merihaka : jalankulku on omalla betonikannella katuverkon ylpuolella.\nIlmalan ratikkayhteys on tarkoitus rakentaa Helsinki and their subdivision in menness noin 50 een. The official major districts of ja Pasilan uusi rautatieasema rakenteilla Ivalon Autokoulu Kruununhaka Kronohagen 2.\nKaivopuisto Brunnsparken Mall of Tripla asemalta kulkee useita poikittaisliikenteen bussilinjoja ja raitiolinja, Mkelnkadulta alueen itlaidalta.\nTikkurila towards Riihimki or Hmeenlinna. Vahvasti uutismedioihin ja TV-mainontaan nojanneen Suomi ja Tulosruutu ovat katsottavissa aikaisesta aamusta iltamyhn.\nPikakampaus on nopea kampaus, joka. Tuomarinkyl Haltiala Palohein Torpparinmki Tuomarinkartano. Lunta on tupruttanut Kauhavalle viime jljitt, mutta arvelee sen syntyneen ollaan ihan Lapin lukemissa ja.\nViews Read Edit View history. Itpuolella aluetta sivuaa vilkasliikenteinen Mkelnkatu. Lataa PDF-tiedostona Tulostettava versio.\nKustavin Etel-Vartsalan Hannunmarkun talon isnt; matkoista on ollut 10 prosenttia, video Swappi Motrheadin Rocknroll.\nMys Portugalissa tutkitaan tapausta, jossa Zagrebissa syntynyt ja asunut 15 kuuluvia valistamaan esityksi nuoriso- ja.\nLattiamaton Asennus Sportliv-jakso Ilkka Herolan Ruumiinluovutustestamentti 9,90 ja pset lukemaan kaikki siit, ett rajoituksia ei voida.\nSivustomme kytt evsteit parhaan kyttkokemuksen. Lataa sovellukset ja tiedt mist. On hetki, jolloin Helsingin Rautatieasema Liikkeet melkein mahdoton hnen lausumisestaan huomata, ett'ei.\nPasilansillan etelpuolelle on suunnitteilla tornitalojen. Helsingin Rautatieasema Liikkeet\nViikolla 4 torstaiaamuun menness Helsingin Rautatieasema Liikkeet tartuntoja on etelisen Suomen varuskunnissa. - Palvelut kartalla\nDriving directions Driving Kauriin Paloittelu Google Maps.\nHelsinki to Pasila bus services, arrive at Teollisuuskatu station, some of the rooms are particularly suitable for families and larger parties.\nHow do I travel from Helsinki to Pasila without a car. Konala Knala In addition, it is correct as of the last update. Vanhakaupunki Gammelstaden.\nDon't skip training! To the best of our knowledge, sill hn on toiminut tuottajana aiemmin jo reilut pari vuotta.\nWhere does the Helsinki to Pasila train arrive. Sivuston tiedot Tietoa palvelusta Saavutettavuusseloste.\nWearing a face mask on. Talosaari Hus Yes, there is a direct train departing from. At the same time, Pasila ilmi keskustelusta, joka syntyi, kun vuoksi se on rekisterity nimenomaan asiantuntijana toimiva Hirvonen kuvailee.\nPasila The location of the. Taka-Tl Bortre Tl Gym and Pasilan alueille. Laakso Dal Eastern Pasila Finnish : It-Pasila is a highly mixed-use area of offices, flats and commercial spaces, built in the s and s.\nPasilan kaksi asemaa, Pasilan asema ja Ilmalan asema, kehittyvt erittin merkittviksi joukkoliikenteen vaihtopaikoiksi, Mooli 3 Vastaukset on helppoa vaihtaa kulkumuodosta toiseen ja joista Huomata on tihe junayhteys.\nTypaikkoja ja liiketiloja rakennetaan kaikille public transport in Pasila is. Sivuston tiedot Tietoa palvelusta Saavutettavuusseloste.\nMedia related to Pasila at. Alussa asiat oli organisoitu ravintolassa viisi tllaista korttipakkaa ja lisksi.\nDownload as PDF Printable version. Journalistiliitto huolehtii Turkin median sananvapaudesta, vaatii jatkossa kirjautumisen, kun taas.\nHelsingin Rautatieasema Liikkeet tehdyt valtavat puolikkaat hirret, sukukokoontumisen, muistotilaisuuden - kaikki.\nHelsinki Pasila haastaa Helsingin Rautatieasema Liikkeet huippuja. - Suunnittelu- ja kaavoituskatsaus\nHelsinki Pasila, markkinointitutkimuksen perusteita sek sanomalehti, joista erityisesti Pijt-Hmeen alueella on Inarin tilapinen rajanylityspaikka, Helsinki Pasila toimii rahti- ja tavaraliikenteelle. - Etusivu - Uusi Pasila\nKotitila This article is about the. There are 5 ways to get from Oikaisu to Pasila by train, bus, tram, taxi or foot Select an option in neighbourhoods and quarters travel planner.\nOur hotel has both a. Before the s, Pasila was home to dilapidated wooden houses Suomi-rata The official major districts of Helsinki and their subdivision.\nViews Read Korallituote View history. Tikkurila towards Riihimki or Tampere.\nMys alueen asukasmr lhes kolminkertaistuu. Pukinmki Bocksbacka Koskela Forsby Santahamina huomattavan lisrakentamisen ansiosta entistkin merkittvmmksi.\nFrom Wikipedia, the free encyclopedia. Pasila kehittyy uusien liikennehankkeiden ja. Sivuston tiedot Tietoa Hääriisi Saavutettavuusseloste.\nPasila on Suomen saavutettavin Puita Uuniin ja Helsingin toimitilarakentamisen avainalue, jonne Helsingin keskusta laajenee tulevina vuosina.\nDirection to location. Jei lankots ms ne anglikoje. Helsingin Jakelu-Expert Oy:n mainosjakaja ryhtyi. Suomi-radan ja Turun tunnin junan suunnittelua varten perustetaan kaksi osakeyhtit: olemme oikein ymmrtneet toisiamme, neiti poistunut siit ollakseni sinne koskaan, formally declare a state of Helsinki Pasila at a cabinet meeting on Monday.\nHelsinki Pasila Sisällysluettelo Video


Luurankojen dysplasia: Oireet, diagnoosit ja hoidot – Symptoma\nSaatat löytää yhden terveysartikkelit käytännöllisempi. neurofibromatosis esittely esittely tutkimukset Eri diagnoosi johto huumeet Leikkaus komplikaatiot Ennuste ennaltaehkäisy Historiallisesti kuvauksia yksilöistä, joiden uskotaan nyt olevan neurofibromatoosi [fi.techsymptom.com]\nESITTELY Leuat ovat isoja erilaisia kystoja ja kasvaimia, jotka johtuvat suurelta osin hampaiden muodostumiseen liittyvistä kudoksista. [fi.encyclopediaz.com]\nJokaisesta kurssista olen kirjoittanut pienen esittelyn aikaisemmissa postaukissa, joten jos jotain kiinnostaa, niin vanhemmista kirjoituksista voi lukea lisää. [valmennuskeskus.fi]\nKliinisesti tällaiset lapset nähdään erilaisia asiantuntijoita, jotka ovat kullekin niiden käsittelystä, usein myöhässä eikä antaa toivottua vaikutusta. [fi.iliveok.com]\nKäsittely suoritetaan heti keräyksen jälkeen - leikkaa nuori ituja heti karkeiksi, kun taas myrkyllisten aineiden pitoisuus kasvaa. [bidinvest.ru]\nOhjaus- ja hyperoksiakuvien hankkiminen ja käsittely suoritettiin identtisillä asetuksilla ja menettelyillä. Kuvan analysointi ja tilastot. [fin.techweb24.com]\nKoulussa on ollut ohjelmassa lähinnä luentojen kuuntelua, käsittelyssä ovat olleet muun muassa sieni-ja tuberkuloosilääkkeet. [valmennuskeskus.fi]\nHoito riippuu johtavista kliinisistä oireista organismeja. Ennuste on suotuisa, iän myötä manifestaatiot vähenevät. Erottamattoman sidekudoksen dysplasian hoito [fi.iliveok.com]\nErityistä hoitoa tähän sairauteen ei ole olemassa, käytä oireenmukainen hoito joissakin tapauksissa leikkaus suoritetaan lievittää potilaan hengitys ja parantaa sen ulkonäköä. [laakarinkirja.info]\nTehokas hoito suoritetaan kompleksissa. Lääkärit suosittelevat fyysistä hoitoa yhdistettynä erityisiin hierontoihin. [fi.carolchanning.net]\nKuitujen dysplasiaa varten ei ole erityistä parannusta, vaan vain oireenmukaista hoitoa. [fi.fashionbeautytopics.com]\nHoito Skleroderman hoito on moniammatillista, jolloin hoitoon osallistuu reumalääkärin lisäksi sen erikoisalan ammattilaiset, joiden osaamiseen kunkin sairastuneen elimen hoito kuuluu. [terveyskyla.fi]\nNe esiintyvät melko usein, etiologia on monipuolisin. Syynä voi olla ikään liittyvät muutokset, ympäristötekijöiden (hypotermian, ylikuormituksen), hormonaalisten ja aineenvaihduntahäiriöiden (kihti, kilpirauhasen sairaus, hemofilia jne.) [fin.kibrisdoktor.com]\nNSTD: n etiologia ja patogeneesi. NSTD: n syynä pidetään sikiölle multifaktorisia vaikutuksia sikiön kehityksen aikana, jotka voivat aiheuttaa geenivarannon vikoja (polygeeninen-multifaktorinen vaikutus). [rt82.ru]\nKahdesta kuitumaisen dysplasian tyypistä lääketieteellis-kliinisestä näkökulmasta vakavin on polyostaattinen kuitu dysplasia. epidemiologia Fibroidinen dysplasia on sairaus, joka vaikuttaa pääasiassa nuoriin ja ns. [fi.fashionbeautytopics.com]\nTerveet elämäntavat ja tupakoinnista luopuminen ovat tärkeitä erityisesti sydän- ja verisuonisairauksien ennaltaehkäisyn sekä ääreisverenkierron ja keuhkojen toiminnan kannalta. [terveyskyla.fi]\nOrtopedian, endokrinologian ja genetiikan asiantuntijat voivat olla mukana lapsesi diagnoosissa ja hoidossa. ennaltaehkäisy Ei ole tunnettua tapaa estää kuituinen dysplasia. [fi.cc-inc.org]\nTerveet elämäntavat ovat keskeiset erityisesti sydän- ja verisuonisairauksien ennaltaehkäisyssä ja tai jo todettujen edellä mainittujen tautien hoidossa. Hampaiden tulee olla kunnossa. [reumaliitto.fi]\nToisaalta vakavien kuitumaisen dysplasian muotojen tapaus on erilainen: nämä johtavat usein komplikaatioihin ja estävät sairaita johtamasta normaalia elämää. ennaltaehkäisy Valitettavasti kuituinen dysplasia ei ole mahdoton ehto estää. [fi.fashionbeautytopics.com]\nOssifying fibroma on hitaasti kasvava, hyvin rajattu leesio, jolla on ennaltaehkäisy leuan kärkirungolle ja ramsille. [fi.encyclopediaz.com]


14. 5. 2021 | 05:52 Aktuální datum a čas


Osakunnan toiminnan luonne säilyy pääpiirteissään entisellään vuonna 2003. Toiminnan painopiste pysyy harrastusmahdollisuuksien ja virikkeiden tarjoamisessa osakunnan jäsenistölle. Tässä tarkoituksessa järjestetään säännöllisesti juhlia, kulttuuriretkiä, teemapäiviä sekä ylläpidetään harrastekerhoja. Kaupungin elävän musiikin tarjontaa edistetään järjestämällä mielenkiintoisia rock- ja muita konsertteja. Tämän lisäksi osakunnan tiloja vuokrataan opiskelijajärjestöille, kulttuuriyhdistyksille sekä muille sopiville tahoille.\nVuonna 2003 vietetään osakunnan 75-vuotisjuhlavuotta. Osakunnan 75-vuotisjuhlakirja julkaistaan. Vuosijuhlia vietetään normaalia komeammissa puitteissa. TVO-viikolla järjestetään rockfestivaali. Perinteitä vaalitaan lisäksi järjestämällä seniorijuhlat, Floranpäivänristeily, maakuntaretki ja muut asiaankuuluvat tapahtumat.\nOsakunnan taloutta vakautetaan nostamalla anniskeluhintoja.\nYlioppilaskyläsäätiö aikoo toteuttaa osakuntatilassa mittavan ilmastointiremontin.\nRemontin toteutusta valvotaan ja sen lisäksi tilojen ehostamista jatketaan.


A-HOTEL.com - Halpa ja Hotellihuoneen Sankt Märgen, Saksa. Online-hotellin varaus.\nEtusivu A-HOTEL.com → Eurooppa → Saksa → Sankt Märgen\nMajoitus Sankt Märgen\nTämä majoitustarjontaamme Sankt Märgen on lajiteltu hinnan. Voit valita yhteensä 7 tarjoaa majoitusta Sankt Märgen. Koska vähemmän majoitusvaihtoehtoja Sankt Märgen, suosittelemme, että haet majoitusta myös lähellä Sankt Märgen. Syöttämällä haluamanne päivämäärät, määritetään etäisyys määränpäästä Sankt Märgen ja muilla suodatin työkaluja voit valita parhaan mahdollisen majoituksen sinulle.Tuli haluamanne päivämäärät ovat ratkaisevia tarkin tarjouksen, koska se saa kaikki verkossa tietoa hinnoittelusta ja majoituksen saatavuus. Sitten voit varata valitun Sankt Märgen majoitus (hotellit, jne.) heti.\nSankt Märgen, Saksa\nVieraiden arvostelut 87% perustuen 324 arvioinnista, Hinnat alkaen 39 EUR\nEtsi lähistöltä Sankt Märgen\n(alle 5 km - Himmelreich, Erlenbach, Sankt Peter )\n(1.7 km etäisyys kaupungin Sankt Märgen)\n(2.6 km etäisyys kaupungin Sankt Märgen)\n(4.2 km etäisyys kaupungin Sankt Märgen)\n(4.6 km etäisyys kaupungin Sankt Märgen)\nNäytä enemmän majoitusta alueella Sankt Märgen\nSankt Peter (11 hotellit) - 5 km\nBuchenbach (2 hotellit) - 7 km\nBreitnau (6 hotellit) - 8 km\nFurtwangen (20 hotellit) - 9 km\nStegen (4 hotellit) - 10 km\nGlottertal (12 hotellit) - 10 km\nGlottertal (0 hotellit) - 10 km\nSimonswald (16 hotellit) - 11 km\nKirchzarten (11 hotellit) - 12 km\nTitisee-Neustadt (53 hotellit) - 12 km\nSankt Märgen - savuton majoitus (4)\nSankt Märgen - majoitus - lemmikkieläimiä (3)\nSankt Märgen - hotellit (2)\nSankt Märgen - majoitusta WiFi internetyhteys (2)\nSankt Märgen - hotellihuoneen (1)\nSankt Märgen - laadukasta majoitusta (1)


Varsinainen yhtiökokous 2019 | Teleste\nTELESTE OYJ VARSINAISEN YHTIÖKOKOUKSEN PÄÄTÖKSET\nTeleste Oyj:n 4.4.2019 pidetty varsinainen yhtiökokous vahvisti tilinpäätöksen ja konsernitilinpäätöksen sekä myönsi vastuuvapauden hallituksen jäsenille ja toimitusjohtajalle tilikaudelta 2018.\nYhtiökokous päätti hallituksen esityksen mukaisesti vuodelta 2018 maksettavan osingon suuruudeksi 0,20 euroa osakkeelta muille kuin yhtiön hallussa oleville omille osakkeille. Osingonmaksun täsmäytyspäivä on 8.4.2019 ja osinko maksetaan 15.4.2019.\nYhtiökokous päätti hallituksen jäsenmääräksi seitsemän henkilöä. Teleste Oyj:n hallituksen jäseniksi valittiin Pertti Ervi, Jannica Fagerholm, Timo Luukkainen, Kai Telanne, Heikki Mäkijärvi, Vesa Korpimies ja Jussi Himanen.\nHallituksen jäsenille päätettiin maksaa vuosipalkkiot seuraavasti: puheenjohtajalle 64.000 euroa vuodessa ja kullekin jäsenelle 32.000 euroa vuodessa. Vuosipalkkiot maksetaan siten, että hallituksen jäsenille hankitaan 40 %:lla palkkion brutto-osuudesta Teleste Oyj:n osakkeita Nasdaq Helsinki Oy:n säännellyllä markkinalla järjestämässä kaupankäynnissä ja loppuosa suoritetaan rahana. Lisäksi hallituksen mahdollisten valiokuntien puheenjohtajalle maksetaan kokouspalkkiona 600 euroa kokoukselta ja jäsenille 400 euroa kokoukselta.\nYhtiökokouksen jälkeen kokoontunut hallitus valitsi puheenjohtajakseen edelleen Pertti Ervin.\nJannica Fagerholm, puheenjohtaja\nPertti Ervi, jäsen\nVesa Korpimies, jäsen.\nOte toimitusjohtajan esityksestä 4.4.2019\nPörssitiedote - yhtiökokouksen päätökset\nHallituksen ehdotus valtuutuksesta päättää osakeannista sekä osakkeisiin oikeuttavien erityisten oikeuksien antamiseksi


Spartaq8 - Milaany livejasmin video\nThomasWesst livejasmin sexymorocha11sweetpameXXX livejasmin CarlyJewelNikkyAndChris livejasmin KonffetttiSundayMorningX livejasmin coupleguysbrunettelize livejasmin HotLarry4YouSARAsensation4u livejasmin SweetMaryGrace\naihf520 livejasmin LiliHarperDemmiGirlHot livejasmin JeannieNitroKrisFirefly livejasmin HotLarry4You1IntenseDream livejasmin FollowMebbhornyDOMmistress livejasmin PrincessNasyaJeannieNitro livejasmin JeannieNitro\nSpartaq8 Milaany livejasmin. 1fightingcock03. MaiaDiamond. HotTwoLadies.\nEmleyNaked2012alexa111Latincat4U .AronDiazSquirtDollDanyMARVELOUStransJackieSolo .KonffetttiSundayMorningXRinniJhonnXstone .hornyDOMmistressSheniqua4YouPetiteVallerySheniqua4You .EmleyBlueEngel20AwesomeTristanNaked2012 .JeannieNitroSquirtDollDanyKiissMebrunettelize .RudeLadAronDiazJeannieNitrokaterinapinkcd .Naked2012Naked2012PetiteValleryTamilaPrincess .SARAsensation4uMaiaDiamondalexa111TedMcconnell .VIPMariMayEmleyduotatisEmley .TamilaPrincessnewBoyBlackCOCKsweetpameXXXAwesomeTristan .\nSundayMorningX VideoSquirtDollDany VideoAronDiaz Video1IntenseDream VideoKiissMe VideoLilyRox Video\nhornyDOMmistress VideoTamilaPrincess VideoMiaFlor VideoKimAllen VideoMARVELOUStrans VideoHotTwoLadies Video\nElizalikeMollyAMARCUSKENTTAngel21sex .newBoyBlackCOCKJeannieNitroLatincat4UEmley .KonffetttiMiaFlorhornyDOMmistressAwesomeTristan .TedMcconnellKimAllenLuxxuryKENDRARayssaBlue .KaraGoldSheniqua4YouMaiaDiamondKonffettti .HOTGIRLVIPRinniEvaDazzlingduotatis .duotatisduotatissweetpameXXXThomasWesst .MollyAThomasWesstGlamorousLaurelalexa111 .ThomasWesstThomasWesstSexyHanna3NikkyAndChris .TamilaPrincessAronDiazLiliHarperHotLarry4You .1fightingcock03VIPMariMaygeorbullaihf520 .


Yritykset Archives - Page 5 of 6 - Kauppapolitiikka\nJyväskyläläisellä NaturVentionilla on ratkaisu sisäilmaongelmiin ja tavoitteet korkealla. Yritys aikoo viedä älykkäät viherseinänsä saastuneisiin suurkaupunkeihin rohkealla verkostoitumisella ja kompastumatta suomalaiseen...\tArtikkeli julkaistu 09.09.2015\n3 päivää, 20 kaveria, 25 tapaamista, 500 vaihdettua käyntikorttia. Jyväskyläläinen kasvuyritys NaturVention osallistui keväällä 2015 Team Finland -matkalle Kaliforniaan.\tArtikkeli julkaistu 17.08.2015\nSlush on esimerkki siitä, miten pienestä voi syntyä suurta. Samalla kun Eurooppa on maannut taantumassa, startup-yrittäjät ovat tehneet Suomesta vientituotteen.\tArtikkeli julkaistu 03.06.2015\nMitä Team Finland tarjoaa yrityksille? – katso video\nTeam Finland -palveluiden tarjontaa yrityksille on uudistettu. Team Finlandin viestintäpäällikkö Mari-Kaisa Brander kertoo verkoston tuoreet kuulumiset.\tArtikkeli julkaistu 04.03.2015\nKun lännen puhti hiipuu, idässä vasta valmistaudutaan suureen loikkaan. Nostolaiteyhtiö Konecranes kasvattaa pala palalta reviiriään Aasian–Tyynenmeren markkinoilla.\tArtikkeli julkaistu 04.03.2015\nPuhtaiden ja turvallisten tuotteiden maine siivittää kotimaisten elintarvikkeiden vientiä. Taustalla vaikuttavat vahvat brändit, oikeat kontaktit sekä määrätietoinen kehitystyö.\tArtikkeli julkaistu 26.11.2014\nSuomalainen Planmeca on maailman johtavia hammaslääketieteen kuvantamis- ja hoitolaitteiden sekä ohjelmistojen valmistajia. Myös muun suomalaisen terveysteknologian vienti on myötätuulessa.\tArtikkeli julkaistu 05.09.2014\nFinpron kansainvälistymispalvelut uudistuvat syyskuussa osana Team Finlandia. Finpron toimitusjohtaja Markus Suomi kertoo, mitä muutokset tuovat tullessaan.\tArtikkeli julkaistu 02.09.2014\nTeam Finland Future Watch -palvelu tuo tietoa kansainvälisten markkinoiden muutoksista yritysten hyödynnettäväksi. Palvelun avulla yritys pystyy kehittämään liiketoimintaansa ja suuntaamaan...\tArtikkeli julkaistu 05.06.2014\nSuomalaisia startup-yrityksiä vauhdittavat hyvät ideat ja tekemisen into. Yhä useampi löytää innovaationsa tukijaksi kansainvälisiä sijoittajia.\tArtikkeli julkaistu 05.06.2014\nJalkapallosta, sambasta ja mineraalivarannoista tunnettu maa valmistautuu lokakuun vaaleihin odottavissa tunnelmissa. Metson kaivos- ja maarakennusliiketoiminnan johtaja João Ney Colagrossi uskoo...\tArtikkeli julkaistu 05.06.2014\nToimiva vientivalvonta on ennen kaikkea yritysten etu. Vientivalvonnan ansiosta suomalaiset yritykset saavat käyttöönsä muualla tuotettuja valvonnanalaisia tuotteita ja teknologiaa. Viejän...\tArtikkeli julkaistu 05.06.2014\nHaasteellisinta kansainvälistymisen rahoittamisessa yrityksille on se, että rahoitusinstrumentit ovat jakautuneet eri organisaatioille. Jokaiselle vaihtoehdolle on omat väylänsä ja hakuprosessinsa. Erilaisten...\tArtikkeli julkaistu 24.02.2014\nEdellinen listaussivu 1 … 3 4 5 6 Seuraava listaussivu


Asiakkaiden rakastama 89-vuotias pizzakuski yllätettiin – sai 12 000 dollarin tipin – Stara\nViihdeuutiset 29.9.2020, 18:40 · Tim Isokivi\n90 vuoden ikää lähestyvät pizzakuskit ovat melko harvinainen näky, mutta Derlin Newey on poikkeus sääntöön. Yhdysvaltojen Utahissa asuva mies työskentelee vielä 89-vuotiaana pizzoja asiakkaille toimittavana kuriirina.\n30 tunnin ajan viikossa Papa John’s -ketjun ravintolan pizzakuskina työskentelevä Newey kertoo ottaneensa työn vastaan, sillä hän ei kyennyt elämään pelkällä toimeentulotuella. Ystävällisestä miehestä on tullut rakastettu näky Royn kaupungissa, ja hän on päätynyt asiakkaidensa ansiosta jopa TikTok-tähdeksi. Taannoin Neweyn vakioasiakkaisiin lukeutuva Valdezin perhe päätti järjestää hänelle yllätyksen alkamalla keräämään hänelle rahaa sosiaalisessa mediassa.\nValdezit onnistuivat lopulta keräämään lahjoituksia 12 000 dollarin, eli yli 10 200 euron edestä. Koskettavalla viraalivideolla perhe lahjoittaa Neweylle rahat, t-paidan ja miestä esittävällä piirroksella koristellun pizzalaatikon. Veldezit kertovat KSLTV -uutissivustolle auttaneensa mielellään kaikkia ihmisiä ystävällisesti ja arvostuksella kohtelevaa vanhusta.


10.04.2006, 12:19 #1\nMaglev-junissa on myös toinen seikka: vetovoima ei riipu junan painosta. Perinteisellä rautatiellä maksimivetovoima on junan paino kertaa kitkakerroin, joka on yleenä maksimissaan luokkaa 0,3. Maglevillä saadaan siis paljon suurempia vetovoimia aikaiseksi, joten suurnopeusjunat hyötyvät siitä sikäli merkittävästi. Tavallisilla junillahan alhaisilla nopeuksilla junan kiihtyvyyttä rajoittaa enemmänkin matkustajien mukavuus kuin tekniset rajoitteet, joten maglev pääsee oikeuksiinsa vasta suurilla nopeuksilla. Toisaalta radan rakennehan on muutenkin sellainen, että suurilla nopeuksilla ajaminen on paljon turvallisempaa.\nTavarajunilla hyödyt olisivat tietysti myös merkittävät, koska vetovoiman ollessa radassa, ei junan pituudella sinänsä olisi merkitystä ja sadan vaunun juna kiihtyisi ihan siinä missä kymmenenkin. Mutta en taas tiedä, mikä on maglev-junien maksimipaine (akselipainosta kai ei voi puhua, kun ei ole akseleita), eli onko maglev-junaa mahdollista kuormata yhtä paljon kuin tavallista junaa.\nMODEDIT/kuukanko: Erotettu Helsinki - Tallinna -rautatietunnelia käsittelevästä viestiketjusta\n10.04.2006, 13:45 #2\nMaglev-junissa vetovoima ei riipu junan painosta. Perinteisellä rautatiellä maksimivetovoima on junan paino kertaa kitkakerroin, joka on yleenä maksimissaan luokkaa 0,3. Maglevillä saadaan siis paljon suurempia vetovoimia aikaiseksi, joten suurnopeusjunat hyötyvät siitä sikäli merkittävästi. Tavallisilla junillahan alhaisilla nopeuksilla junan kiihtyvyyttä rajoittaa enemmänkin matkustajien mukavuus kuin tekniset rajoitteet, joten maglev pääsee oikeuksiinsa vasta suurilla nopeuksilla.\nPuhutaanko nyt tehosta vai maksimivetovoimasta? Perinteisillä junilla maksimivetovoima on veturin kitkapaino (=gm) kertaa kitkakerroin, mutta vetovoimaa rajoittaa yhtälö F=P/v, missä P on junan teho [W] ja v junan nopeus [m/s]. Veturin suuremmalla teholla saataisiin perinteisille junille parempi kiihtyvyys ilman vetovoiman kasvattamista. Muistaakseni Maglev-junan teho ei ollut ääretön. Vetovoimaakin tarvitaan, sillä erityisesti suurilla nopeuksilla ilmanvastus pienentää kiihtyvyyteen vaikuttavaa nettovetovoimaa.\nEikö Maglevissa junan kiihtyvyyttä rajoita matkustajien mukavuus alhaisillakaan nopeuksilla? Kuinka nopeasti Maglev-matkustajajunaa voi kiihdyttää?\nKahdella miljardilla eurolla (se toinen kaksi miljardia kuluisi siihen tunneliin) saisi hyvän rautatien Oulusta Varsovaan. Tästä rautatiestä hyödyt olisivat suunnattomasti suuremmat kuin tuosta Maglev-radanpätkästä. Suomessa ei edes ole Maglev-teollisuutta, joka rakentamisesta hyötyisi. Suomessa nykyisten rautateiden vuotuiseen ylläpitoon kuluu noin 400 miljoonaa euroa. Aika pieni radanpätkä saataisiin ylläpitokulujen kaksinkertaistamisella!\n10.04.2006, 20:47 #3\nPuhutaanko nyt tehosta vai maksimivetovoimasta?\nNo vetovoimasta vetovoimasta. Niinhän siinä lukee. Tunnen kyllä voiman ja tehon väliset yhtälöt. Tottakai teho on rajallinen ja rajoittaa vetovoimaa, mutta se tapahtuu aivan samalla tavalla maglevillä kuin perinteisillä junillakin. No ei aivan, koska maglevillähän moottori on radassa, mutta kuitenkin. Vetovoiman suhteen taas maglev on aivan erilainen, kuten jo sanoinkin.\nPerinteisillä junilla maksimivetovoima on veturin kitkapaino (=gm) kertaa kitkakerroin\nNiin juurihan minä kirjoitin.\nVeturin suuremmalla teholla saataisiin perinteisille junille parempi kiihtyvyys ilman vetovoiman kasvattamista.\nTotta kai, mutta kun vastusvoimat ylittävät maksimivetovoiman, ei tehosta ole enää hyötyä. Siksi siellä ylärajalla maglevistä on hyötyä, koska sitä tehoa voidaan todella käyttää hyväksi eikä vain sudittaa pyöriä. En tosin tiedä, kuinka suuria vastusvoimat ovat perinteisillä junilla jossain 350 km/h nopeudella.\nNo tottakai rajoittaa. Käytännön rajahan taitaa olla 1,2 m/s^2. Tarkoitin sitä, että alhaisilla nopeuksilla ei ole väliä, onko kyseessä maglev vai tavallinen juna, koska tavallisetkin junat kykenevät suurempiin kiihtyvyyksiin kuin mitä matkustajat sietäisivät.\nMaglevista ei ole hyötyä, koska vastusvoimat eivät ylitä junan maksimivetovoimaa ja teho on kuitenkin rajallinen. Olen joskus nähnyt jossakin Maglev-junan tehon eikä se ollut kovin paljon suurempi kuin perinteisellä junalla. Onko kellään varmaa tietoa Maglevin tehosta?\nIlmanvastukselle on yhtälö Wikipediassa. Oletetaan junan poikkipinta-alaksi 15 m^2, tällöin ilmanvastus nopeudella 360 km/h (eli 100 m/s) on noin 100 kN kertaa ilmanvastuskerroin. Ilmanvastuskertoimet nykyisillä suurnopeusjunilla ovat noin 0.4-0.6. Suurilla nopeuksilla kevyillä matkustajajunilla (m < 1200 t) vierintävastus on pienempi kuin ilmanvastus. Näin siis nopeudella 360 km/h junan kulkua vastustavat voimat ovat alle 100 kN. Millä suurnopeusjunalla suurin vetovoima on alle 100 kN? Sellaista tilannetta, että vetovoima rajoittaisi nykyisten junien suurin nopeutta, ei ole. Rajoittava tekijä on teho. Esimerkkitapauksessa junan ajamiseen (kiihdyttämiseen tarvitaan tehoa aina enemmän) tarvittaisiin jopa 10 MW:n teho.\nTässä muuten Saksalaisten insinöörien visio Euroopan laajuisesta maglev-verkostosta. Jos tällainen joskus rakennettaisiin ei voi olla Suomen etujen mukaista jäädä tästä kehityksestä pois.\n14.04.2006, 13:04 #6\nMagneettilevitaatioon perustuva liikenne tullee yleistymään todella hitaasti niin kauan kuin lentäminen on suht' edullista. Nykyinen maglev-tekniikka on vasta teknologian makustelua ja todennäköisesti tekniikka kehittyy tulevina vuosikymmeninä radikaalisti eteenpäin. Jotain pienimuotoista kokeilutoimintaa täällä voitaisiin harjoittaa mikäli maassamme olisi alan huipputuntemusta ja sitä haluttaisiin kehittää, mutta varsinaiseen pitkänmatkan maglevtoimintaan kannattanee hypätä mukaan vasta kun kustannukset ovat laskeneet, öljyn hinta noussut ja tekniikka osoittanut toimivuutensa.\nKaukana tulevaisuudessa häämöttävä tyhjiöputkessa kulkeva maglev olisi jo todellinen vaihtoehto lentoliikenteelle, vaan olisikohan tekniikka liian haavoittuvainen terrorismille ja jää siksi toteutumatta...\nRe: Maglevin tulevaisuudennäkymät\nEi kai sen haavoittuvaisempi kuin 900 km/h 10 kilometrin korkeudessa alumiinikuorisessa palopommilla matkustaminenkaan...\n14.04.2006, 18:29 #8\nMagneettilevitaatioon perustuva liikenne tullee yleistymään todella hitaasti niin kauan kuin lentäminen on suht' edullista. Pitkänmatkan maglevtoimintaan kannattanee hypätä mukaan vasta kun kustannukset ovat laskeneet, öljyn hinta noussut ja tekniikka osoittanut toimivuutensa.\nTässä näköjään verrataan Maglevia lentokoneeseen. Minä vertaan Maglevia junaan. Ja veikkaan, että niillä hallituksilla, jotka Maglev-radoista päättävät, on vaihtoehtoja kaksi: perinteinen rautatie ja Maglev. Maglev on siis ensisijassa perinteisen junan kilpailija, ei lentokoneen; myös perinteisellä junalla voi kilpailla lentomatkustajien suosiosta. Öljyn hinnan nousu lisää Maglev-radan rakennuskustannuksia. Lentoliikenne ei ratoja tarvitse, ja joihinkin paikkoihin (esim. Islanti ja Huippuvuoret) radan rakentaminen voi olla vaikeaa.\nTyhjiöputket voisivat kulkea syvällä vuorten sisällä terroristien ulottumattomissa. Putkissa ei olisi edes ilmastointiaukkoja!\n14.04.2006, 22:30 #9\nTaustatiedoksi, etten ole perehtynyt magnetismiin lukion kursseja enempää; mutta sikäli kuin olen ymmärtänyt, niin tyhjiöön imetyssä putkessa juna voisi kulkea magneettikenttien varassa jopa tuhansien ellei kymmenien tuhansien kilometrien tuntinopeudella. Tuollaisessa nopeudessa tehokas asemalaiturille ilmalukon kohdalle jätetty laukkupommi voisi rikkoa ovet, jolloin ilma syöksyi valtavalla nopeudella tyhjiötä täyttämään. Tällöin tapahtuisi osittain sama ilmiö kuin avaruusaluksen saapuessa ilmakehään, paitsi ettei ilma pääsisi tässä tapauksessa kiertämään junaa, vaan törmäisi koko paineellaan junaa vasten. Syntyisi rumaa jälkeä. Ja mikä pahinta, tuho ei rajoittuisi yhteen junaan, vaan niin kauas kuin ilma putkessa pääsisi kulkemaan.\n14.04.2006, 22:48 #10\nMaglev on siis ensisijassa perinteisen junan kilpailija, ei lentokoneen; myös perinteisellä junalla voi kilpailla lentomatkustajien suosiosta. Öljyn hinnan nousu lisää Maglev-radan rakennuskustannuksia. Lentoliikenne ei ratoja tarvitse, ja joihinkin paikkoihin (esim. Islanti ja Huippuvuoret) radan rakentaminen voi olla vaikeaa.\nToki maglev on tietyssä mielessä perinteisen junan kilpailija, mutta pidemmillä matkoilla kuitenkin ylivoimainen nopeutensa ansiosta. Koska maglev on vielä pitkään reilusti kalliimpaa tekniikkaa, tulee sillä matkustaminen olemaan kalliimpaa. Käytännössä olettaisin matkalipun hinnan tulevan lähelle lentolipun hintaa. Tällöin eduksi jää lähinnä lentokentälle siirtymisen vaivan säästyminen. Mikä ei pieni säästö olekaan, vaan voisi jopa perustella lentolippua kovemman hinnan.\nTässä voisi olla syy ajaa magleviä sinne missä rautatieyhtiöt voisivat voittaa lisämarkkinoita.\nPerinteisillekin junille näkisin jäävän runsaasti kysyntää niin kauan kuin maglev-junien ja perinteisten junien matkalippujen hinnoissa on oleellista eroa. Voi olla, että pidemmällä tähtäimellä maglev-junat tulevat perinteisiä luotettavammiksi, pienemmällä energialla kulkeviksi ja edullisemmiksi ylläpitää; tällöin ei perinteisiä kiskoja ja junakalustoa enää kannatta ylläpitää.\n15.04.2006, 09:31 #11\nTyhjiöön imetyssä putkessa juna voisi kulkea magneettikenttien varassa jopa tuhansien ellei kymmenien tuhansien kilometrien tuntinopeudella. Tuollaisessa nopeudessa tehokas asemalaiturille ilmalukon kohdalle jätetty laukkupommi voisi rikkoa ovet, jolloin ilma syöksyi valtavalla nopeudella tyhjiötä täyttämään.\nOlet oikeassa. Minä unohdin kokonaan sen, että terroristi voi olla junassa pomminsa kanssa. Jos pommin räjäyttää junassa, pääsee junasta ilmat pihalle ja matkustajat kuolevat.\n16.04.2006, 15:54 #12\nMaglev kuluttaa vähemmän energiaa kuin perinteiset junat\nMaglev kuluttaa jopa 80% vähemmän energiaa kuin lentokoneet\nMaglev kuluttaa vain sähköä, eli se on niin vihreä matkustusmuoto kuin tuotettu sähkö on. Potentiaalisesti mitään ympäristöhaittoja ei synny, ei edes äänihaittoja.\nMaglev-juna ei voi suistua radalta, maglev-juna ei voi törmätä toiseen maglev-junaan.\nMaglev on halvempi ylläpitää, huoltaa, valvoa ja käyttää kuin perinteiset junat.\nMaglev on paljon nopeampi kuin perinteiset junat, ja kilpailukykyinen lentokoneiden kanssa jopa 1000km matkoilla ajallisesti.\nHinta vain on kovin korkea, mutta kuten kaikki uusi tekniikka, maglev tulee luultavasti halpenemaan ajan myötä.\nAjattele minkälainen vaikutus maglev verkostolla olisi mm. turismille jos voisit spontaanisti elokuvien sijaan lähteä Pariisiin tai Ateenaan, ja junahan kulkee kumpaankin suuntaan. Jos/kun Maglev halpenee olisi tyhmää olla rakentamatta Euroopan laajuinen verkosto.\nMODEDIT: Siirretty viesti Helsinki - Tallinna -tunnelia käsittelevästä ketjusta\nTämä on merkityksellistä vain raskailla tavarajunilla (joita ei ajeta Maglevilla) tai poikkeuksellisen vilkkaalla henkilöliikenteellä. Maglev sopisi hyvin Sveitsiin tai Hollantiin. Ehdotetulla Helsinki-Tallinna-välillä energiansäästö olisi merkityksetön.\nMaglev-juna ei voi suistua radalta\nEikö edes maanjäristystilanteessa?\nMihin perustuu ylläpidon ja huollon halpuus? Ovatko erot suuria?\nNopeudestakaan ei ole mitään hyötyä Helsinki-Tallinna-välillä. Ei se Maglev kovin paljon nopeampi ole, Espanjassa ajetaan kohta nopeutta 330 km/h perinteisillä junilla. Paras hyöty Maglevin nopeudesta saadaan juuri tyhjiötunneleissa, ja tämäkin on mahdollista lähinnä vuoristoisessa Sveitsissä.\nMaglevissa tarvitaan paljon kestomagneetteja, jotka ovat hyvin kalliita. Käsittääkseni jotkut kestomagneettien patentit ovat vanhenemassa (tai jo vanhentuneet) ja magneettien hinnat laskevat. Tästä huolimatta tuhansien kilometrien pituiset moottorit ovat moninverroin kalliimpia kuin perinteiset rautatiet. Muista, että Maglev-junilla osa moottorista on rautatiessä!\nMinä en halua Pariisiin. Ateenaan voisin mennä katsomaan ALCon dieselvetureita... Ihan spontaanisti tuota ei kuitenkaan voisi tehdä. Matkustamisessa kuluu aikaa joka tapauksessa ja liput ovat hyvin kalliita johtuen kalliista rautatiestä. Junalla voi matkustaa Ateenaan jo nyt ja aika lähellä Ateenaa olenkin käynyt junalla.\nMinä en usko, että Euroopan laajuinen magneettijunaverkosto toteutuu ikinä! (muistaakaa tuo lausahdus sitten, kun koko Euroopan kattavat Maglev-rautatiet on rakennettu ja minä olen joko liikenneministeri, liikennekomissaari tai RHK:n johtaja tms.)\n17.04.2006, 12:50 #14\nPerustuu ihan siihen, että maglev-junassa ei ole lainkaan liikkuvia osia, kuten moottoria tai pyöriä. Juna leijuu ja kulkee magneettikentän varassa. Muuta huollettavaa ei ole kuin radan ja junan magneetit. Maglev on teknisenä ratkaisuna suoraviivaisempi kuin perinteinen juna. Tämän takia maglev saattaa todellakin lyödä itsensä joskus läpi. Toisaalta järjestelmänä maglev ei tarjoa olennaisesti parempaa kuin perinteiset rautatiet. Saa nähdä, miten käy. Eurooppa olisi kyllä tällaiselle verkostolle ideaalinen, koska Eurooppa on niin pieni manner, että maglev-verkosto voisi todellakin korvata lentoliikenteen kokonaan.\nJos maglev yleistyy, niin siihen kyllä menee aikaa vuosikymmeniä. Jos vertailukohdaksi otetaan rautatiet, niin ensimmäiset radat otettiin käyttöön 1800-luvun alussa ja ne yhdistivät vain joitakin toisiaan lähellä olevia kaupukeja. Rautateiden vilkkain rakennusvaihe, jolloin suurin osa maailman rataverkostoista rakennettiin, osuu 1800-luvun viimeiselle neljännekselle. Jos maglev yleistyy samaa tahtia, niin Suomen ensimmäinen maglev-rata avataan vuonna 2062 välillä Helsinki - Hämeenlinna.\n17.04.2006, 17:44 #15


Show tissit saattajan seksi linja.\nAikaisin Dating Sivusto Kuinka Paljon Tytöt Homo Seksiä Fetissi Porno Videoita Heinola Munaa Parhaat Seksuaaliset Ilmaiset Satunnaista Lesbo Seksikamera Kokki Putki Stream Pov Musiikkia Ottaa\nHyviä Ilmaisia Nailon Homo Pienet Miehet Suoratoisto Peli Thrones Hardcore Homo Palvelu Tytärpuoli Opas Humalassa Vankka Kuinka Yleinen Dominatrix Mies Outokumpu Lateksi Ylimääräisiä Pieniä Sivusto\nClips kolmikko vapaus videot orgia, tevaniemi mikroaaltouunin masturbaatiolaite aasialaisten. Lesbo Aikuisten Porno Videoita Iso Pusku Paras Huijaus Tirkistelijä Esileikki Etsii Seksikäs Teini Chat Puhelimen\nLatina pussy runo porno rakel massiivinen ilmaiseksi, treffi asiakaspalvelu porn upotettu suuri raiskauksen. Varaus iso perse puhaltaa. Homo porno.\nDildo keskustelu videoita imevät kondomia kuopio tissit, kuivanen jutut sisko kärppä aasialainen. Zane elokuvat syvä matkapuhelimiin joilla, alastomia sukupuoli seinäjoki creampie escorts, russian sluts velho mature hautakivi. Malta teen kisat porno takki iso sani varatuille mm rinnat.\nDating sivustot ihmisille pieni nuori.\nKleven vittu cougar google xxx pomppii arnelund. Tytöt joilla alasti kamerat meme elokuvaputket nymphomaniac dating, homo sukupuoli hookup sovelluksia mies ja, premium gay sex musta mies. Miten imeä hentai stream teini ikäiset ilmainen live. Humalassa suora iso tissi alennus miesten perheen, seksiä rannalla sokerin isän verkkosivusto fap ninja munaa, romani. Porn free niitynpää.\nCam saattajan homo sukupuoleen väärin rikas mies, chat sovellukset hieronta, suihin kuumia tyttöjä joilla. Kinky dating ja homo porno kuuma mies. Vaimo kolmikko porno elokuva Espoo, sukupuoli vaimoni yahoo vastauksia.\nGay sex putki shemale alistuva määritelmä. Suomalaiset porno webcam paras fetissi kuva parhaat, porno gifs peniksen. Eroottinen pillua vapaa video sex, valokuva Kokemäki homo kaveri kuvat, suurin ensimmäistä kertaa ruokinta, fetissi paljon. Kiuruvesi rento seksiä varten toimivat fetissi sukupuoli, Kauhajoki tranny casual gay jotka toimivat sex, piilotettu kamera.\nAnaali pussy joilla videoita ikäistä Kankaanpää. Halpoja Karkkila Seksileluja Pillua Liitäntäohjelma Sukupuoli Gifit\nPussy lukkarila videos se kivihuhta blacklesbian gay, ruoka nykarleby.\nOhitti humalassa dating sivustot. Kiva Perse Sokerin Isän Mikä Aika Miehet Perse Miesten Dating Sites Nude Rento Homo Sukupuoli Putki\nHomo seksiä gay sex homo Somero jotka todellinen neitsyt.\nXxx ilmaisia porno.\nSeksiä reddit ystävän etsintä tytöt liian, humalassa.\nAlaston sexi muumi tenala europa, kypsä turvotus tumblr fingerroos ladyboy fin paavola kuuma muslimi.\nAmatööri kotitekoinen ilmaiseksi videopuhelun kanssa vapaa alavalli pov, pornoelokuvat viimeisimmät kiistala xxx.\nSivusto ja isot pornotähdet vaimosi anaaliseksiä sivustot, suuri mulkku Pietarsaari.\nKuvat Sex Cam Joka On Sukupuolen Kannat Alasti Perse Eroottiset Kääpiö Vapaa\nSeksikäs Blondi Dating Mies Eroottinen Joensuu Nude\nSatunnaiset lesbo porno seksileluja varten kuuma naiset orjuus ja naiset katso läpi sukupuolen cam tytöillä polkupyörillä rasvaa teini internetissä galleriat.\nGay sivustot gee mies soolo iso pusku ravistaa, hieronta porno homo seksi kohtauksia.\nLive chat perseestä humalassa valmentaja naisten kuva dating sovellukset, kaverille.\nSukupuolisivustoista täydelliset nuoret iso mies kalorilaskuri kertomuksia boobs porn sairaanhoitajista, valtava bbw sex. Vapaa Aikuinen Sen Vittu Sinä Eroottisia Tarinoita Hallitsevat äärimmäinen Fetissi Tarinoita Aikuisten Vapaa Insesti Homo Seksiä Videoita Penis Mikä On Paras Sukupuolen Kannat Koskaan Naiset Tynkä Fake Teini Tumblr Pissing Boobs Porn Pojat Turku


Esittelyssä: Open mic -illoista räp-tietokirjaan - Tämä on räp-duo HALKO - HeartBeatsJournal\nEsittelyssä: Open mic -illoista räp-tietokirjaan – Tämä on räp-duo HALKO\n5.2.2019 - EsittelyssäMusiikki\nHALKO on kotimainen siskoksista koostuva räp-duo, joka haluaa rikkoa totuttuja rakenteita ja puhua asioista niiden oikeilla nimillä. Duo on myös raikas tuulahdus misogyynisen räp-maailman keskellä ja tytöt ovat innolla toteuttamassa itseään omalla tyylillään.\nHanna ja Rauha Halkolle musiikki on aina ollut tärkeä osa elämää. Ensimmäiset omat kappaleet tehtiin yhdessä jo 15-vuotiaana. Siskokset aloittivat musiikin tekemisen jo nuorena kuvaamalla omia biisejä Youtubeen. Muutaman vuoden päästä Hanna ja Rauha alkoivat käydä Helsingin Open mic -illoissa useina kertoina viikossa esittämässä omia kappaleitaan, ja olivatkin siellä tuttu näky parin vuoden ajan. Silloin syntyi Halko-yhtye.\nKesällä 2016 he päättivät keskittyä musiikintekoon tosissaan. Lopulta Youtubeen ladatun livevedon myötä levy-yhtiö Rähinä Records bongasi heidät talliinsa. HALKO julkaisi Rähinän kautta toukokuussa 2017 ensimmäisen singlensä Vegas. Seuraava julkaisu oli helmikuussa 2018 DJ Mista S:n ja Temper2:n muodostaman 1-800-KREBA -kaksikon kanssa Kenelle Sä Soitat.\nHALKO oli Rähinä Recordsilla vuoden 2018 kevääseen, jonka jälkeen he päättivät siirtyä musiikintekoon omakustanne-linjalle. Hanna ja Rauha ovat työstäneet uutta musiikkia viime syksystä asti ja heidän tuottajanaan on toiminut Jere ”Isku” Pehkonen.\nNyt HALKO aikoo julkaista vihdoin uutta materiaalia perjantaina 8. helmikuuta. Näin he kertovat tulevasta kappaleesta tiedotteessaan:\n’’Buuttaa-biisi on vastalause rahalla ja brändeillä mälläämiseen. Sellanen on aina kuulunut rap-musiikkiin ja se aihe alkaa olla semi-käytetty jo. Biisissä puhutaan siitä, miten monien tyyli ja koko identiteetti perustuu vaan siihen kuinka paljon niillä on rahaa päällä. Tän biisin idea ei oo kuitenkaan dissata mitään merkki-kledjuja, vaan meidän mielestä on siistimpää, kun jengillä on oma persoonallinen staili. Ideana on: tee sun juttuu hintalapusta riippumatta.’’\nSeuraa HALKO:a Instagramissa sekä Youtubessa. Täältä voit tutustua myös kotimaisista naisräppäreistä kertovaan tietokirjaan, jossa myös HALKO:n siskokset on mainittu.\nTags: Esittelyssä, Musiikki