Euroopan unionin C 312/9. j\nKomission tiedonanto — Yhteisön suuntaviivat lentoasemien rahoittamisesta ja alueellisilta lentoasemilta liikennöivien lentoyhtiöiden toiminnan aloittamista koskevasta valtiontuesta ( 1 )\nYhteisön suuntaviivat lentoasemien rahoittamisesta ja alueellisilta lentoasemilta liikennöivien lentoyhtiöiden toiminnan aloittamista koskevasta valtiontuesta\n1.1 Yleinen asiayhteys\nNämä suuntaviivat liittyvät yleisesti Euroopan ilmatilan avaamiseen, jonka toteuttamiseksi komissio on työskennellyt yli 10 vuotta. Vuonna 1993 voimaan tulleeseen niin sanottuun kolmanteen toimenpidekokonaisuuteen sisältyvien vapauttamistoimenpiteiden ansiosta kaikilla lentoliikenteen harjoittajilla, joilla on yhteisön toimilupa, on huhtikuusta 1997 alkaen ollut pääsy yhteisön sisäisille markkinoille ilman minkäänlaisia, edes hinnoittelua koskevia rajoituksia (1). Jos jäsenvaltio haluaa varmistaa, että sen kansalaisten saatavilla on jatkuvasti laadukkaita ja kohtuuhintaisia palveluja jäsenvaltion koko alueella, se voi ottaa käyttöön selkeään lainsäädäntöön perustuvia julkisen palvelun velvoitteita, joissa voidaan määritellä liikennevuorojen tiheys ja täsmällisyys, paikkojen riittävyys ja alennetut hinnat tietyille käyttäjäryhmille. Tällaisten julkisen palvelun velvoitteiden avulla lentoliikenneala on voinut osallistua taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden luomiseen ja alueiden tasapainoiseen kehittämiseen.\nNäiden toimien lisäksi lentoliikenteen alalla on toteutettu monenlaisia toimenpiteitä, joilla pyritään hallitsemaan markkinoiden vapauttamista ja mahdollistamaan alan toimijoiden välinen kilpailu tasavertaisilla säännöillä. Tällaisia toimenpiteitä ovat esimerkiksi lähtö- ja saapumisaikojen jakamista koskevat säännöt (2), maahuolintaa koskevat toimenpiteet (3) ja tietokonepohjaiset varausjärjestelmät (4). Lähitulevaisuudessa annetaan uusia kohdennettuja ehdotuksia lähtö- ja saapumisaikojen jakamisesta (tähän esitetään ensimmäistä kertaa markkinalähtöistä mekanismia, jonka tarkoituksena on parantaa liikkuvuutta ylikuormitetuilla lentoasemilla) sekä tietokonepohjaisten paikanvarausjärjestelmien tasavertaisista käyttömahdollisuuksista ja maahuolinnasta. Viimeksi mainitun ehdotuksen tarkoituksena on lisätä palvelujen tarjoajien välistä kilpailua parantamalla niiden pääsyä markkinoille.\nSamalla kun toimialan avaaminen on luonnollisesti vaikuttanut merkittävästi myös perinteisten tai kansallisten lentoyhtiöiden toimintaan, valtiontukien myöntämistä on valvottu tiukasti. Rakenneuudistustuen ainutkertaisuusperiaatteen soveltaminen onkin auttanut kaikkein reaktiivisimpia lentoyhtiöitä siirtymään suhteellisen suojatusta toimintatavasta talouden toimijan tavanomaiseen toimintatapaan. Tästä on ollut seurauksena koko ilmailualan merkittävä rakenteellinen uudistuminen, joka oli entistäkin välttämättömämpää vuoden 2001 syyskuun 11. päivän tapahtumien ja niiden kaikkeen lentoliikenteeseen vaikuttaneiden huomattavien seurausten jälkeen. Lentoyhtiöiden keskittyminen on toteutunut viimeaikaisissa liittoutumissa, joita ovat tehneet esimerkiksi Air France ja Alitalia, Lufthansa ja Austrian Airlines ja Iberia ja British Airways, sekä aivan äskettäin tapahtuneessa Air Francen ja KLM:n yhdistymisessä.\nEuroopan yhteisöjen tuomioistuimen niin sanotut Open skies ‐tuomiot (5) ovat niin ikään virkistäneet ilmailualaa, sillä niissä on vahvistettu, että yhteisöllä on valtuudet käydä kansainvälisiä neuvotteluja siviili-ilmailun alalla. Tuomiot ovat hyvin merkittäviä, sillä ne edistävät myös eurooppalaisten toimijoiden keskittymistä ja näiden mahdollisuuksia vastata kolmansien maiden lentoyhtiöiden kilpailuun yhteisön toimilla.\nEurooppalaisilla lentoliikennemarkkinoilla on viime vuosina ilmennyt kaksi merkittävää kehityssuuntaa; yksi niistä on se, että markkinoille on ilmaantunut uusia, yhteisön laajuisesti merkittäviä lentoyhtiöitä, joilla on kannustavia hintatarjouksia ja niitä tukeva alhainen kustannusrakenne. Toinen kehityssuunta koskee lentoasemia, jotka ovat viime vuosina osoittautuneet hyvin aktiivisiksi uusien lentoyhteyksien houkuttelemisessa.\n1.2 Kehitys lentoasema-alalla\nLentoasemat kehittyivät aluksi usein puhtaasti alueellisen ajattelun ja joissain tapauksissa puolustusvoimien tarpeiden mukaisesti. Tällainen aluesuunnittelunäkemys on joissakin tapauksissa edelleen vallalla, mutta toisaalta monet lentoasemat ovat siirtyneet valtiolta alueiden tai julkisten yritysten hallintaan tai yksityiselle sektorille. Yksityisen sektorin lentoasematoiminta on yleensä kehittynyt niin, että pääoma on yksityistetty tai omistuspohjaa laajennettu vähitellen.\nTämän vuoksi yhteisön lentoasemilla on tehty perusteellisia organisatorisia muutoksia, joiden taustalla on paitsi yksityisten sijoittajien aktiivinen kiinnostus lentoasemia kohtaan myös julkisten viranomaisten suopeampi asenne sitä kohtaan, että yksityinen sektori osallistuu lentoasemien kehittämiseen. Tämän vuoksi lentoasemien toiminta on nykyään entistä monipuolisempaa ja myös monimutkaisempaa.\nKehitys vaikuttaa kuitenkin EU:n eri lentoasemiin eri tavoin. Seitsemän suurimman lentoaseman osuus on yli kolmannes ja 23 suurimman lentoaseman osuus yli kaksi kolmannesta (6) kaikesta EU:n liikenteestä. Vaikka lentoasemat ovat edelleen ennen muuta lentoliikenteen tarvitseman infrastruktuurin tarjoajia, niistä on myös tullut erittäin menestyksekkäitä kaupallisia toimijoita. Toisaalta suurin osa EU:n pienistä lentoasemista on edelleen julkisen vallan hallussa, ja niiden toimintaa harjoitetaan julkisen edun mukaisesti. Näin ollen jonkin lentoaseman vaikutus muiden lentoasemien toimintaan ja jäsenvaltioiden välisiin markkinoihin vaihtelee merkittävästi sen mukaan, mihin luokkaan se kuuluu (ks. jaksossa 1.2.1 esitetty luokittelu).\nLisäksi tunnustetaan yleisesti, että lentoasemilla voi olla vaikutusta paikalliseen talouteen sekä paikallisten palvelujen, esimerkiksi koulutus- ja terveyspalvelujen, säilymiseen. Lentoasemat ovat myös tärkeitä Euroopan syrjäisimpien alueiden yhdistäjiä. Lentomatkustajilla ja rahtiliikenteellä onkin suuri vaikutus eräiden alueiden kilpailukykyyn ja kehittymiseen. Hyvin toimivat lentoasemat voivat vetää puoleensa lentoyhtiöitä ja edistää siten talouden toimintaa sekä taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta Euroopan unionissa.\nKomissio toteaa kuitenkin, että lentoliikenne ei ole ainoa mahdollinen kehityssuunta, kun halutaan parantaa eri alueiden liikenneyhteyksiä. Erittäin tärkeitä EU:n ja erityisesti alueellisten suurkaupunkien välisen sosiaalisen ja taloudellisen yhteenkuuluvuuden ylläpitäjiä ovat myös suurten nopeuksien rautatieyhteydet. Kuten vuonna 2001 laaditussa valkoisessa kirjassakin (7) todetaan, rautatie- ja lentoliikenteen yhdistävän intermodaaliliikenteen avulla voidaan saavuttaa merkittävä kapasiteetin lisäys, kun nämä liikennemuodot eivät kilpaile keskenään vaan täydentävät toisiaan suurkaupunkien välisissä yhteyksissä, joita hoidetaan suurten nopeuksien junilla.\n1.2.1 Lentoasemien luokittelu\nErilaisten lentoasemien välillä esiintyy nykyisin eritasoista kilpailua. Tämän vuoksi yksi valtiontukien tutkinnan perusnäkökohdista on selvittää, missä määrin kilpailu voi vääristyä ja mitkä ovat vaikutukset yhteisön sisäisiin markkinoihin. Kilpailutilanteita arvioidaan tapauskohtaisesti asianomaisten markkinoiden lähtökohdista. Tutkimus (8) on kuitenkin osoittanut, että yleensä suuret kansainväliset keskuslentoasemat kilpailevat samanlaisten lentoasemien kanssa kaikilla liikenteen aloilla, jotka voivat tulla kysymykseen, jolloin kilpailun taso voi riippua esimerkiksi ruuhkautumisesta tai vaihtoehtoisen kuljetusmuodon saatavuudesta. Joissain tapauksissa (ks. jäljempänä) keskuslentoasemat voivat kilpailla myös suurten alueellisten lentoasemien kanssa. Suuret alueelliset lentoasemat voivat kilpailla paitsi muiden suurten alueellisten lentoasemien kanssa myös yhteisön suurten keskuslentoasemien ja maaliikenteen kanssa, etenkin jos niillä on hyvät maaliikenneyhteydet. Saman tutkimuksen perusteella pienet lentoasemat eivät yleensä kilpaile muiden lentoasemien kanssa. Joissakin tapauksissa samankokoisten naapurilentoasemien asiakashankinta-alueissa voi tosin olla päällekkäisyyksiä, ja silloin kyseiset lentoasemat saattavat kilpailla keskenään.\nYhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi tehdyssä neuvoston ja Euroopan parlamentin päätöksessä (9) jaetaan lentoasemat käytännössä kolmeen luokkaan:\nkansainväliset yhteyslentoasemat (vuotuinen matkustajamäärä yleensä vähintään 5 000 000),\nyhteisön yhteyslentoasemat (vuotuinen matkustajamäärä yleensä 1 000 000–4 999 999), ja\nalueelliset yhteyslentoasemat ja yhdysliikennettä hoitavat lentoasemat (vuotuinen matkustajamäärä yleensä 250 000–999 999).\nAlueiden komitea on puolestaan ehdottanut alueellisten lentoasemien kapasiteetista 2 päivänä heinäkuuta 2002 antamassaan suuntaa-antavassa lausunnossa (10), että eurooppalaiset lentoasemat jaettaisiin viiteen luokkaan:\nsuurimmat jatkoyhteyslentoasemat (yli 25 miljoonaa matkustajaa; 4 lentoasemaa), noin 30 prosenttia Euroopan lentoliikenteestä,\nvaltakunnalliset lentoasemat (10–25 miljoonaa matkustajaa; 16 lentoasemaa), noin 35 prosenttia Euroopan lentoliikenteestä,\n15 sellaista lentoasemaa, joiden kautta kulkee 5–10 miljoonaa matkustajaa; luokka kattaa noin 14 prosenttia Euroopan lentoliikenteestä,\n57 sellaista lentoasemaa, joiden kautta kulkee 1–5 miljoonaa matkustajaa; luokka kattaa noin 17 prosenttia Euroopan lentoliikenteestä,\n67 sellaista lentoasemaa, joiden kautta kulkee 200 000–1 miljoona matkustajaa; luokka kattaa noin 4 prosenttia Euroopan lentoliikenteestä. (11)\nAlueiden komitean mukaan alueelliset lentoasemat luetaan yleensä kuuluviksi kahteen viimeksi mainittuun luokkaan, mutta alueellisina lentoasemina voidaan pitää myös eräitä keskimmäiseen luokkaan kuuluvia lentoasemia.\nKomissio katsoo, että nämä kaksi luokittelua ovat varsin yhteneväiset, ja esittää näissä suuntaviivoissa käytettäväksi neljää luokkaa seuraavasti:\nluokka A: suuret yhteisön lentoasemat, joiden vuotuinen matkustajamäärä on yli 10 miljoonaa,\nluokka B: valtakunnalliset lentoasemat, joiden vuotuinen matkustajamäärä on 5–10 miljoonaa,\nluokka C: suuret alueelliset lentoasemat, joiden vuotuinen matkustajamäärä on 1–5 miljoonaa,\nluokka D: pienet alueelliset lentoasemat, joiden vuotuinen matkustajamäärä on alle miljoona.\nPerinteisiin lentoyhtiöihin verrattuna halpalentoyhtiöiden markkinaosuus kasvoi vuosien 1998–2004 välisenä aikana 4,0 prosentista 20,8 prosenttiin. Luvut kuitenkin vaihtelevat huomattavasti jäsenvaltioittain. (12) Vuonna 2004 kolme suurinta halpalentoyhtiötä kuljetti EU:ssa yli 62 miljoonaa matkustajaa. (13)\nKomissio pitää tätä tervetulleena kehityksenä ja arvostaa sitä, että näiden toimijoiden ansiosta Euroopan lentoliikenteen hinnat ovat yleisesti alentuneet, tarjonta on monipuolistunut ja lentoliikenne on tullut entistä useampien matkustajien ulottuville. Perustamissopimuksen valvojana sen on kuitenkin huolehdittava siitä, että sisämarkkinoiden sääntöjä noudatetaan ja että varsinkin tasavertaisen kilpailun takaavat säännöt pannaan moitteettomasti täytäntöön erityisesti valtiontukien yhteydessä. Tapa, jolla halpalentoyhtiöt neuvottelevat nykyisin julkisesta tuesta joko suoraan tai lentoaseman pitäjän välityksellä, on tuonut esiin useita EY:n perustamissopimuksen kilpailusääntöjen soveltamiseen liittyviä kysymyksiä, ja komissiolle on tehty sen vuoksi useita valituksia. Komissio tekikin asian vuoksi äskettäin päätöksen (14), joka koski Ryanairin toiminnan aloittamista Charleroissa. Tämä on luonut markkinoilla odotuksia siitä, että laadittaisiin selkeä oikeudellinen kehys, jossa määriteltäisiin näihin uusiin käytäntöihin sovellettavat säännöt.\n2. Näiden suuntaviivojen tavoitteet ja suhde vuoden 1994 suuntaviivoihin\nKomission vuonna 1994 antamat suuntaviivat EY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan soveltamisesta lentoliikenteen alan valtiontukiin (15) (jäljempänä ”lentoliikennettä koskevat suuntaviivat”) eivät kata kaikkia lentoasemien rahoitukseen liittyviä uusia näkökohtia eivätkä uusien lentoyhtiöiden aloitustukia.\nNiissä keskitytään lähes yksinomaan lentoyhtiöille myönnettävän valtiontuen edellytyksiin ja hyväksytään suorat tuet lentoyhtiöiden toimintaan ainoastaan silloin kun on kyse julkisen palvelun velvoitteista ja sosiaalisista tuista. Lentoasemien osalta suuntaviivojen II osassa olevassa 3 kohdassa käsitellään julkisia investointeja infrastruktuureihin. Näistä todetaan, että ”infrastruktuurihankkeiden (lentoasemien) toteuttaminen on yleisluonteinen talouspoliittinen toimenpide, jota komissio ei voi valvoa perustamissopimuksen valtiontukisääntöjen nojalla. Tämä yleinen periaate koskee ainoastaan jäsenvaltioiden toteuttamia infrastruktuureja, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sellaisten tukien mahdollista arvioimista, jotka ovat seurausta tietyille yhtiöille myönnetystä suosituimmuuskohtelusta infrastruktuurin käytössä.” Nämä uudet suuntaviivat eivät siis korvaa vuoden 1994 suuntaviivoja vaan täydentävät niitä. Uusissa suuntaviivoissa määritellään, miten kilpailusääntöjä on sovellettava lentoasemien rahoituksen eri muotoihin (ks. 4 jakso) sekä alueellisilta lentoasemilta liikennöiville lentoyhtiöille myönnettäviin aloitustukiin (ks. 5 jakso).\nTukea arvioidessaan komissio ottaa huomioon, että alueellisten lentoasemien kehittäminen edistää monia eri unionin politiikkoja. Esimerkiksi:\nAlueellisten lentoasemien käytön lisääntyminen auttaa torjumaan lentoliikenteen ruuhkautumista Euroopan suurimmilla keskuslentoasemilla. Komissio toteaa valkoisessa kirjassaan Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010 (16), että ”ilmatilan ruuhkautumisen purkamiseksi on jo olemassa konkreettinen toimintasuunnitelma, mutta maapalvelujen ruuhkautumiseen ei ole vielä kiinnitetty tarpeeksi huomiota eikä riittäviin toimenpiteisiin ole ryhdytty. Melkein puolet Euroopan 50 suurimmasta lentoasemasta on tullut maapalvelujen osalta kapasiteettinsa äärirajoille”.\nEuroopan sisäisten lentojen liikennöiminen useammasta yhteyspisteestä käsin edistää liikkuvuutta Euroopassa.\nLisäksi lentoasemien kehittäminen edistää myös asianomaisten paikallistalouksien kehitystä.\nAlueellisilla lentoasemilla on kuitenkin usein epäedullisemmat edellytykset kehittää tarjontaansa kuin Lontoon, Pariisin ja Frankfurtin kaltaisilla suurilla eurooppalaisilla keskuslentoasemilla. Niillä ei ole tukenaan suurta lentoyhtiötä, joka keskittäisi niille toimintansa tarjotakseen matkustajilleen mahdollisimman paljon jatkoyhteyksiä ja hyötyäkseen lentoasemarakenteen tarjoamista suurista mittakaavaeduista. Ne eivät välttämättä ole saavuttaneet ratkaisevaa kokoa ollakseen kyllin houkuttelevia. Alueellisilla lentoasemilla on lisäksi usein heikko julkisuuskuva ja maine, mikä johtuu joko eristyneestä sijainnista yhteisön ulkoalueilla (esim. Azorit) tai sijainnista talouskriisistä kärsineen alueen sydämessä (esim. Charleroi entisellä hiilikaivosalueella).\nSiksi komissio suhtautuu näissä suuntaviivoissa myönteisesti alueellisten lentoasemien kehittämiseen, mutta haluaa toki samalla varmistaa, että avoimuuden, syrjimättömyyden ja oikeasuhteisuuden periaatteita noudatetaan täysimääräisesti, niin että alueellisille lentoasemille myönnettävä julkinen rahoitus ja lentoyhtiöille myönnettävä valtiontuki ei vääristä kilpailua yhteisen edun vastaisella tavalla.\nKehittämistyössä on myös noudatettava yhteisön liikennepolitiikan yleisiä tavoitteita ja otettava huomioon erityisesti lentoliikenteen yhteiskäyttö raideliikenteen kanssa. Komissio onkin viime vuosina osallistunut tähän työhön monin tavoin sekä poliittisesti että antamalla rahoitusta useisiin kunnianhimoisiin ohjelmiin, joilla on tarkoitus kehittää suurten nopeuksien rautatieverkkoa. Suurten nopeuksien junat ovat hyvin houkutteleva vaihtoehto lentoliikenteelle sekä ajankäytön, hinnan, matkustusmukavuuden että kestävän kehityksen kannalta. Vaikka tarvitaankin vielä paljon työtä ennen kuin suurten nopeuksien rautatieyhteydet kattavat koko unionin alueen, on pyrittävä hyödyntämään suurnopeusjunien kapasiteettia tarjota tehokkaita ja korkealaatuisia yhteyksiä ja kannustamaan rautatie- ja lentoliikennealan toimijoita EY:n perustamissopimuksen 81 artiklan mahdollistamaan yhteistyöhön, jotta voidaan kehittää rautateiden ja lentoliikenteen keskinäistä täydentävyyttä käyttäjien edun mukaisesti.\nSiltä osin kuin näissä suuntaviivoissa otetaan kantaa siihen, millainen tuki on katsottava valtiontueksi, ne ilmentävät komission tämänhetkistä tulkintaa näistä kysymyksistä. Nämä kannanotot ovat kuitenkin vain alustavia eivätkä ne vaikuta siihen, miten Euroopan yhteisöjen tuomioistuin ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin tulkitsevat valtiontuen käsitettä.\n3. Soveltamisala ja soveltuvuutta koskevat yhteiset säännöt\n3.1 Soveltamisala ja oikeusperusta\nNäissä suuntaviivoissa määritellään, missä määrin ja millä edellytyksillä komissio arvioi lentoasemien julkista rahoitusta sekä valtiontukia, jotka on tarkoitettu lentoyhtiöiden toiminnan aloittamiseen, valtiontukia koskevia yhteisön sääntöjä ja menettelyjä noudattaen. Tällaisia arvioita tehdessään komissio soveltaa perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohtaa tai 87 artiklan 3 kohdan a, b tai c alakohtaa.\nPerustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdassa annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus poiketa yhteisön valtiontukisäännöistä tapauksissa, joissa julkinen tuki koskee yrityksen tuottamia yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja, silloin kun yhteisön valtiontukisääntöjen soveltaminen oikeudellisesti tai tosiasiallisesti estäisi yrityksiä hoitamasta niille uskottuja erityistehtäviä ja kun kaupan kehitykseen ei vaikuteta tavalla, joka olisi ristiriidassa yhteisön etujen kanssa.\nPerustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa luetellaan tuet, joita voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvina. Kyseisen kohdan a ja c alakohdassa sallitaan poikkeukset tiettyjen alueiden ja tietyn taloudellisen toiminnan kehitystä edistäville tai helpottaville tuille.\nKomissio on vahvistanut näissä suuntaviivoissa ja muissa alueellisia tukia koskevissa säännöissä edellytykset, joiden täyttyessä alueellisia tukia voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvina perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan mukaisesti. Näiden säännösten nojalla lentoasemille tai lentoyhtiöille (toiminnan aloittamiseen) myönnetty toimintatuki (17) voitaisiin katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi vain poikkeuksellisesti ja tiukkojen edellytysten täyttyessä Euroopan köyhimmillä alueilla, kuten alueilla, joilla voidaan soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa säädettyä poikkeusta sekä kaikkein syrjäisimmillä ja harvaan asutuilla alueilla (18).\nPerustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan tukea Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana. Erityisesti viitataan Euroopan laajuisten verkkojen hankkeisiin, joihin voi sisältyä myös lentoasemia koskevia hankkeita.\nSilloin kun edellä mainittuja säännöksiä ei voida soveltaa, komissio arvioi lentoasemille ja toiminnan aloittamiseen myönnettyä tukea perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Seuraavassa esitetään periaatteet, joita komissio noudattaa tällaisia arvioita tehdessään.\n3.2 Arviointi valtiontuesta\n3.2.1 Lentoasemien taloudellinen toiminta\nPerustamissopimus on puolueeton sen suhteen, onko jäsenvaltio valinnut lentoasemille julkisen vai yksityisen omistuksen. Valtiontuen arvioinnissa olennainen kysymys on, harjoittaako tuensaaja taloudellista toimintaa. (19) On selvää, että lentoyhtiöt harjoittavat taloudellista toimintaa. Kun lentoasema harjoittaa taloudellista toimintaa, se on näin ollen oikeudellisesta asemastaan ja rahoitustavastaan riippumatta yritys EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä, ja siihen sovelletaan perustamissopimuksen sääntöjä valtiontuesta (20).\nEuroopan yhteisöjen tuomioistuin on todennut asiassa ”Aéroports de Paris” (21), että lentoasemien hallinnointi ja käyttö, mukaan luettuna lentoasemapalvelujen tuottaminen lentoyhtiöille ja eri palvelujen tarjoajille lentoasemalla, on taloudellista toimintaa, sillä ensinnäkin ”siinä lentoaseman rakennelmat ja laitteet annetaan lentoyhtiöiden ja erilaisten palvelujen tarjoajien käyttöön sellaista maksua vastaan, jonka määrän hallinnoija vahvistaa vapaasti, ja toiseksi se ei kuulu julkisen vallan käyttöön ja se voidaan erottaa julkisen vallan käyttöön liittyvästä toiminnasta”. Lentoaseman pitäjä siis harjoittaa periaatteessa taloudellista toimintaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä, ja siihen sovelletaan valtiontukea koskevia sääntöjä.\nKaikki lentoaseman pitäjän harjoittama toiminta ei kuitenkaan välttämättä ole taloudellista toimintaa. On tarpeen erottaa toisistaan erilaiset toiminnot ja määritellä, ovatko ne taloudellista toimintaa. (22)\nKuten tuomioistuin on todennut, toiminta, joka kuuluu tavallisesti julkista valtaa käyttävän valtion vastuulle, ei ole luonteeltaan taloudellista eikä siten kuulu valtiontukisääntöjen soveltamisalaan. Tällaiseen toimintaan kuuluvat ilmailun turvaaminen, lennonjohto, poliisi, tulli jne. Tällaiseen toimintaan annetun tuen tulee yleensä rajoittua ainoastaan toiminnasta aiheutuvien kustannusten kattamiseen, eikä sitä saa siirtää muun taloudellisen toiminnan hyväksi. (23) Komissio totesi syyskuun 11. päivänä 2001 tehtyjen terrori-iskujen jälkeen 10. lokakuuta 2001 antamassaan tiedonannossa: ”On itsestään selvää, että jos tiettyjä toimenpiteitä tehdään suoraan pakollisiksi lentoyhtiöille ja muille alan toimijoille, kuten lentoasemille ja lennonvarmistuspalvelujen tarjoajille, niiden rahoittaminen valtiovallan toimesta ei saa johtaa perustamissopimuksen vastaisiin toimintatukiin”.\n3.2.2 Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvät lentoasemien palvelut\nJulkinen viranomainen voi pitää joitakin lentoasemien toimintoja tarpeellisina yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tarjoamiseksi. Tällaisessa tapauksessa viranomainen asettaa lentoaseman pitäjälle tiettyjä julkisen palvelun velvoitteita, joiden tarkoituksena on varmistaa, että yleinen julkinen etu toteutuu asianmukaisesti. Tällaisissa olosuhteissa lentoaseman pitäjä voi saada julkisilta viranomaisilta korvauksen julkisen palvelun velvoitteesta aiheutuvien ylimääräisten kustannusten kattamiseen. Poikkeustapauksissa voidaan koko lentoaseman pitäminen katsoa yleiseen taloudelliseen tarkoitukseen liittyväksi palveluksi. Tällaisessa tapauksessa julkinen viranomainen voi määrätä julkisen palvelun velvoitteita tällaiselle — esimerkiksi syrjäisellä alueella sijaitsevalle — lentoasemalle ja päättää niistä aiheutuvien kustannusten mahdollisesta korvaamisesta. On kuitenkin huomattava, että lentoaseman pito kokonaisuutena yleiseen taloudelliseen tarkoitukseen liittyvänä palveluna ei saisi sisältää muuta kuin lentoaseman perustoimintaan suoraan liittyvää toimintaa, joka määritellään tarkemmin kohdassa 53 (iv).\nKomissio haluaa tässä yhteydessä muistuttaa asiassa Altmark annetusta yhteisöjen tuomioistuimen tuomiosta (24), jossa vahvistetaan tätä koskeva oikeuskäytäntö. Tuomioistuin totesi, että julkisen palvelun korvaukset eivät ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan mukaista valtiontukea, jos seuraavat neljä edellytystä täyttyvät:\nedunsaajayrityksen tehtäväksi on tosiasiassa annettava julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen, ja nämä velvoitteet on määriteltävä selvästi;\nkorvauksen laskennassa käytettävät parametrit on etukäteen vahvistettava objektiivisesti ja läpinäkyvästi;\nkorvaus ei saa ylittää sitä, mikä on välttämätöntä, jotta voidaan kattaa kokonaan tai osittain ne kustannukset, joita julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto; ja\nsilloin kun julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä vastaavaa yritystä ei jossakin konkreettisessa tapauksessa valita sellaisessa julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, jossa voidaan valita se ehdokas, joka kykenee tuottamaan kyseiset palvelut julkisyhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin, tarvittavan korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä kuljetusvälineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saatavat tulot ja velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto.\nJos Altmark-tuomiossa vahvistettuja edellytyksiä noudatetaan, lentoaseman pitäjälle määrättyjen julkisen palvelun velvoitteiden korvaukset eivät ole valtiontukea.\nMuiden kuin edellä tarkoitettujen lentoasematoimintojen julkista rahoitusta voidaan todennäköisesti pitää perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisena valtiontukena, jos se vaikuttaa kilpailuun ja yhteisön sisäiseen kauppaan.\n3.2.3 Lentoasemille myönnetyn rahoituksen vaikutukset kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan\nLentoasemien välistä kilpailua voidaan arvioida lentoyhtiöiden käyttämien valintaperusteiden avulla vertaamalla esimerkiksi lentoasemien tarjoamia lentoasemapalveluja ja niiden asiakaskuntia, alueen väestöä ja taloudellista toimintaa, ruuhkia, maaliikenneyhteyksiä sekä lentoaseman infrastruktuurin ja palvelujen käytöstä perittäviä maksuja. Maksujen taso on yksi merkittävä tekijä siksi, että lentoasemalle myönnettyä julkista rahoitusta voidaan käyttää lentoasemamaksujen pitämiseen keinotekoisesti niin alhaisina, että tämä houkuttelee liikennettä ja vääristää siten merkittävästi kilpailua.\nNäissä suuntaviivoissa komissio katsoo kuitenkin, että 1.2.1 jaksossa määriteltyjen luokkien avulla voidaan arvioida, missä määrin lentoasemat voivat kilpailla keskenään ja missä määrin lentoasemalle myönnetty julkinen rahoitus voi vaikuttaa vääristävästi yhteisön sisäiseen kilpailuun.\nYhteisön ja valtakunnallisille lentoasemille (luokat A ja B) myönnetyn julkisen tuen katsotaan näin ollen yleensä vääristävän tai uhkaavan vääristää kilpailua ja vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Sen sijaan pienille alueellisille lentoasemille (luokka D) myönnettävään rahoitukseen ei juuri liity riskiä kilpailun vääristymisestä tai siitä, että ne vaikuttaisivat kaupan kehitykseen yhteisön etujen kanssa ristiriitaisella tavalla.\nNäitä yleisiä suuntauksia lukuun ottamatta ei kuitenkaan ole mahdollista antaa yleispätevää arviota eri tilanteista etenkään luokkiin C ja D kuuluvien lentoasemien osalta.\nSen vuoksi komissiolle onkin ilmoitettava etukäteen kaikista lentoasemien hyväksi toteutettavista toimenpiteistä, jotka saattavat olla valtiontukea, jotta se voi arvioida toimenpiteen vaikutukset kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja tarvittaessa sen soveltuvuuden yhteismarkkinoille.\nPoikkeustapauksessa, kun luokkaan D kuuluvalle lentoasemalle on annettu tehtäväksi tarjota yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja, komissio on kuitenkin päättänyt, että lentoasemille tästä julkisen palvelun velvoitteesta maksettavana korvauksena myönnetty valtiontuki vapautetaan ennakkoilmoitusvelvollisuudesta ja tuki todetaan yhteismarkkinoille soveltuvaksi, jos tietyt edellytykset täyttyvät. (25)\n3.2.4 Markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaate\nPerustamissopimuksen 295 artiklassa todetaan, että ”perustamissopimus ei puutu jäsenvaltioiden omistusoikeusjärjestelmiin”. Jäsenvaltiot voivat näin ollen omistaa ja johtaa yrityksiä sekä hankkia osakkeita tai muita osakkuuksia julkisiin tai yksityisiin yrityksiin.\nTästä periaatteesta johtuu, että komission toiminta ei saa rangaista eikä suosia sellaisia julkisia viranomaisia, jotka ovat osakkaina tiettyjen yritysten pääomassa. Ei myöskään ole komission asia ottaa kantaa siihen, millaisia valintoja yritykset tekevät eri rahoitusmuotojen suhteen.\nTämän vuoksi näissä suuntaviivoissa ei erotella erilaisia tuensaajia niiden oikeudellisen rakenteen perusteella eikä sen mukaan, toimivatko ne julkisella vai yksityisellä sektorilla. Kaikki viittaukset lentoasemiin tai niiden pitäjiin voivat koskea minkä tahansa tyyppistä oikeussubjektia.\nSyrjimättömyyden ja tasavertaisen kohtelun periaatteet eivät sitä paitsi vapauta julkisia viranomaisia tai yrityksiä kilpailusääntöjen soveltamisesta.\nRiippumatta siitä, onko kyseessä lentoasemalle myönnetty julkinen rahoitus vai julkisten viranomaisten lentoyhtiöille suoraan tai epäsuorasti myöntämä rahoitus, komissio yleensä tutkii, onko kyseessä valtiontuki, arvioimalla, olisiko ”yksityinen sijoittaja, joka perustaa toimintansa odotettavissa olevaan tuottoon jättäen kaikki yhteiskunnalliset sekä aluepoliittiset ja alakohtaiset näkökannat huomioon ottamatta, tehnyt tällaisen pääomasijoituksen samanlaisissa olosuhteissa” (26).\nYhteisöjen tuomioistuin on todennut, että ”yhdenvertaisuuden periaate, johon hallitukset vetoavat julkisten ja yksityisten yritysten suhteissa yleensä, edellyttää, että molempien ryhmien tilanne on toisiinsa rinnastettava. Yksityiset yritykset määrittävät (…) teollisen ja kaupallisen strategiansa ottaen huomioon erityisesti kannattavuustekijät. Julkisten yritysten päätöksiin voivat sitä vastoin vaikuttaa tästä poikkeavat tekijät, sillä kyseisiin päätöksiin voivat vaikuttaa julkiset viranomaiset, jotka pyrkivät yleisen edun mukaisiin tavoitteisiin.” (27) Odotettavissa olevan tuoton käsite on siis keskeinen sen toimijan kannalta, joka talouden toimijana antaa kyseiset varat käyttöön.\nTuomioistuin on niin ikään todennut, että julkisen sektorin sijoittajan toimintaa on verrattava keskimääräistä tuottoa tavoittelevaan yksityiseen sijoittajaan, jonka toimintaa voidaan perustella pitkän aikavälin tuottavuusnäkymien ohjaamilla rakenne-, yleis- tai aluepolitiikalla (28). Nämä näkökohdat soveltuvat erityisesti infrastruktuureja koskevien sijoitusten tarkastelemiseen.\nKaikkia jäsenvaltioiden tai julkisten viranomaisten valtion varoista myöntämiä tukia lentoaseman pitäjille ja lentoliikenteen harjoittajille on siten tutkittava näiden periaatteiden pohjalta. Jos valtiot tai viranomaiset toimivat kuten edellä tarkoitettu yksityinen talouden toimija, niiden myöntämä taloudellinen etu ei ole valtiontukea.\nJos sen sijaan julkisia varoja annetaan yrityksen käyttöön suotuisammin edellytyksin (taloustermein ilmaistuna pienemmin kustannuksin) kuin ne, joita markkinoilla toimiva yksityinen sijoittaja soveltaisi vastaavassa rahoitus- ja kilpailutilanteessa olevaan yritykseen, kyseisen yrityksen saamaa taloudellista etua on pidettävä valtiontukena.\nKun tuki on tarkoitettu toiminnan aloittamiseen, julkisessa omistuksessa oleva lentoasema voi myöntää lentoyhtiölle taloudellisia etuja omista varoistaan, jotka se on saanut omalla taloudellisella toiminnallaan, ilman että on kyse valtiontuesta, jos se voi osoittaa toimivansa yksityisen sijoittajan tavoin esimerkiksi esittämällä liiketoimintasuunnitelman, josta käyvät ilmi sijoituksen tuottavuusnäkymät sijoittajan lentoasemalla harjoittaman taloudellisen toiminnan kannalta. Ja päinvastoin, jos yksityinen lentoasema myöntää lentoyhtiölle rahoitusta niin, että se käytännössä vain jakaa edelleen julkisyhteisöltä saamiaan julkisia varoja, tätä tukea on pidettävä valtiontukena, koska päätös julkisten varojen uudelleenjakamisesta on julkisten viranomaisten tekemä.\nOn syytä korostaa, että yksityisen sijoittajan periaatteen soveltaminen, jolloin kyseessä ei siis ole valtiontuki, edellyttää, että sijoittajaksi katsotun toimijan talousmalli on kokonaisuutena luotettava: jos lentoasema ei kykene rahoittamaan omia investointejaan tai ei pysty vastaamaan niistä aiheutuvista kustannuksista tai jos osa sen käyttökustannuksista maksetaan julkisista varoista yli sen osuuden, joka aiheutuu yleistä etua koskevista tehtävistä, sitä ei yleensä voida pitää markkinataloudessa toimivana yksityisenä sijoittajana, paitsi jos näin todetaan tapauskohtaisessa tutkimuksessa. Näin ollen tällaiseen lentoasemaan olisi erittäin vaikea soveltaa tätä argumentointia.\n4. Lentoasemien rahoitus\nLentoaseman toiminta voidaan luokitella seuraavasti:\nlentoaseman varsinaisen infrastruktuurin ja varusteiden rakentaminen (kiitotiet, terminaalit, asematasoalueet, lennonjohtotorni) tai välittömien tukitoimintojen varusteet (esim. sammutus- ja turvalaitteet);\ninfrastruktuurin käyttö, johon sisältyy lentoasemainfrastruktuurin ylläpito ja hallinta;\nlentoliikenteen liitännäispalvelujen tarjoaminen lentoasemalla; tällaisia ovat muun muassa maahuolintapalvelut ja niihin liittyvän infrastruktuurin käyttö, palontorjunta, hätäpalvelut, turvallisuus jne; ja\nmuu kuin lentoasemaan perustoimintaan suoraan liittyvä kaupallinen toiminta, esimerkiksi tilojen ja kiinteistöjen rakentaminen, rahoitus, käyttö ja vuokraus paitsi toimisto- ja varastokäyttöön myös hotelleille ja lentoasemalla toimiville teollisuusyrityksille, myymälöille, ravintoloille ja pysäköintilaitoksille. Koska nämä toiminnat eivät liity liikenteenharjoittamiseen, niille myönnetty julkinen rahoitus ei kuulu näiden suuntaviivojen soveltamisalaan, vaan sitä tarkastellaan asianomaisten alakohtaisten ja horisontaalisten sääntöjen perusteella.\nNäitä suuntaviivoja sovelletaan kaikkeen lentoasematoimintaan lukuun ottamatta lentoturvallisuuteen ja lennonjohtoon liittyviä toimintoja tai muita toimintoja, joista jäsenvaltio on julkisen vallan käyttäjänä vastuussa. (29)\n4.1 Lentoasemien infrastruktuurin rahoitus\nTässä jaksossa käsitellään lentoasemien varsinaisen infrastruktuurin ja varusteiden rakentamiseen myönnettävää tukea eli suoraa tukea siten kuin se määritellään jäljempänä 53 kohdan i alakohdassa ja 54 kohdassa.\nInfrastruktuuri on lentoaseman pitäjän taloudellisen toiminnan perusta. Se tarjoaa kuitenkin myös valtiolle mahdollisuuden vaikuttaa alueelliseen taloudelliseen kehittämiseen sekä aluesuunnittelu- ja liikennepolitiikkaan ja niin edelleen.\nKun lentoaseman pitäjä harjoittaa kohdassa 30 mainitussa yhteisöjen tuomioistuimen tuomiossa tarkoitettua taloudellista toimintaa, sen tulisi rahoittaa hallinnoimiensa infrastruktuurien käyttö- tai rakennuskustannukset omista varoistaan. Jos siis jäsenvaltion julkiset (myös alue- tai paikallistason) viranomaiset antavat lentoaseman pitäjän käyttöön lentoaseman infrastruktuureja tavalla, joka ei vastaa yksityisen sijoittajan toimintaa, eli ilman asianmukaista rahallista korvausta, tai jos lentoaseman pitäjälle myönnetään julkista tukea infrastruktuurien rahoittamiseen, tämä voi antaa lentoaseman pitäjälle kilpailijoihin nähden sellaista taloudellista etua, josta on ilmoitettava etukäteen ja joka on arvioitava valtiontukisääntöjen perusteella.\nTässä yhteydessä on syytä muistuttaa, että komissio on jo aiemmin täsmentänyt, millä edellytyksin se katsoo, että esimerkiksi maa-alueen tai rakennuksen myymiseen (30) tai yrityksen yksityistämiseen (31) ei sisälly valtiontukea. Näin on yleensä silloin, kun myynti tapahtuu markkinahintaan ja varsinkin jos hinta on määritelty avoimella tarjouskilpailulla, jolle ei aseteta ehtoja ja joka on riittävästi julkistettu ja syrjimätön ja takaa mahdollisten hakijoiden tasavertaisen kohtelun. Vastaavaa logiikkaa on sovellettava soveltuvin osin periaatteessa myös silloin, kun julkiset viranomaiset myyvät infrastruktuureja tai antavat niitä toimijoiden käyttöön, rajoittamatta kuitenkaan julkisiin hankintoihin ja toimilupiin sovellettavista säännöistä aiheutuvia velvoitteita, silloin kun kyseisiä menettelyjä on sovellettava.\nKaikissa esimerkkitapauksissa ei kuitenkaan ole mahdollista sulkea etukäteen pois valtiontuen mahdollisuutta. Valtiontuesta saattaa olla kyse esimerkiksi silloin kun infrastruktuuri on myönnetty ennalta määrätylle toimijalle, joka saa siitä perusteetonta etua, tai jos uuden infrastruktuurin myyntihinta poikkeaa rakennuskustannuksista aiheetta tavalla, joka tuo uudelle omistajalle perusteetonta etua.\nEtenkin jos lentoaseman pitäjälle luovutetaan sellaista infrastruktuuria, jota ei vielä ollut olemassa kun aiemman infrastruktuurin käyttöoikeus myönnettiin, lentoaseman pitäjän on maksettava uudesta infrastruktuurista vuokra, joka vastaa markkinahintaa ja erityisesti siitä aiheutuvia kustannuksia ja käyttöoikeuden kestoa. Jos infrastruktuurin kehittämistä ei mainita alkuperäisessä sopimuksessa, edellytetään lisäksi, että uusi infrastruktuuri liittyy läheisesti aiemman infrastruktuurin käyttöön ja että lentoaseman pitäjän alkuperäisen sopimuksen kohde säilyy ennallaan.\nKun valtiontuen mahdollisuutta ei voida sulkea pois, toimenpiteestä on tehtävä ennakkoilmoitus. Jos todetaan, että kyseessä on valtiontuki, tuki voidaan julistaa yhteismarkkinoille soveltuvaksi erityisesti perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a, b tai c alakohdan tai 86 artiklan 2 kohdan ja tarvittaessa niiden soveltamissäännösten nojalla. Tätä varten komissio selvittää erityisesti seuraavat seikat:\nvastaako infrastruktuurin rakentaminen ja käyttö jotakin selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta (aluekehitys, liikenneyhteyksien parantaminen jne.),\nonko infrastruktuuri tarpeen ja oikeasuhteinen vahvistetun tavoitteen kannalta,\novatko infrastruktuurin käyttöön liittyvät odotukset tyydyttävät keskipitkällä aikavälillä, erityisesti kun niitä verrataan jo olemassa olevien infrastruktuurien käyttöön,\nonko kaikilla mahdollisilla käyttäjillä tasavertainen ja syrjimätön oikeus infrastruktuurin käyttöön,\nvaikuttaako tuki kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa yhteisön etujen kanssa.\n4.2 Lentoasemainfrastruktuurin käyttöä koskeva tuki\nKomissio on periaatteessa sitä mieltä, että lentoaseman pitäjän on toimittava kuten muutkin markkinoiden toimijat eli katettava lentoaseman infrastruktuurin hallintaan ja ylläpitoon liittyvät tavanomaiset kustannukset omista varoistaan. Näin ollen kaikki näihin palveluihin annettu julkinen rahoitus vähentäisi lentoaseman pitäjän menoja, joista sen olisi tavallisesti vastattava normaalin toimintansa yhteydessä.\nTällainen rahoitus ei ole valtiontukea, jos sillä ainoastaan korvataan lentoaseman pidolle asetettu julkisen palvelun velvoite asiassa Altmark (32) omaksutussa oikeuskäytännössä vahvistettujen edellytysten mukaisesti. Muussa tapauksessa lentoaseman toimintaan myönnettyä tukea pidetään valtion varoista myönnettynä toimintatukena. Kuten näiden suuntaviivojen 3.1 osassa todetaan, tällainen tuki voitaisiin katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi ainoastaan perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a tai c alakohdan nojalla, jos tuki on myönnetty Euroopan köyhimmillä alueilla ja täyttää tietyt edellytykset, tai perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan nojalla, jos tuki täyttää tietyt edellytykset, joiden avulla varmistetaan, että se on välttämätöntä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tarjoamiseksi eikä vaikuta kaupan kehitykseen tavalla, joka olisi ristiriidassa yhteisön etujen kanssa.\nKun kyseessä on perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan soveltaminen, näiden suuntaviivojen 40 kohdassa on jo todettu, että komissio on päättänyt pitää yhteismarkkinoille soveltuvana valtiontukea, joka myönnetään luokkaan D kuuluville lentoasemille korvauksena julkisen palvelun velvoitteen suorittamisesta, kunhan tuki täyttää tietyt edellytykset. Jos valtiontukea myönnetään korvauksena julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä suuremmille lentoasemille (luokat A, B tai C) tai jos tuki ei täytä päätöksessä vahvistettuja perusteita ja edellytyksiä, siitä olisi tehtävä ennakkoilmoitus ja sen soveltuvuus yhteismarkkinoille olisi arvioitava tapauskohtaisesti.\nArvioinnin yhteydessä komissio tarkistaa, että lentoasemalle on todella annettu yleishyödyllisen palvelun tehtävä ja että siitä maksettavan korvauksen määrä ei ylitä sitä, mikä on välttämätöntä tähän palveluun liittyvien velvoitteiden toteuttamisesta aiheutuvien kustannusten kattamiseksi, ottaen huomioon myös toiminnasta saatavat tulot ja kohtuullinen voitto.\nJulkisen palvelun tehtävä on osoitettava lentoasemalle vähintään yhdellä virallisella asiakirjalla, jonka muodon kukin jäsenvaltio voi määritellä itse. Näiden asiakirjojen on sisällettävä kaikki tarvittavat tiedot julkisen palvelun kustannusten määrittelemiseksi ja niissä on ilmoitettava erityisesti seuraavat seikat:\njulkisen palvelun velvoitteen täsmällinen luonne,\nasianomaiset lentoaseman pitäjät ja alueet,\nlentoasemalle myönnetyt erityis- tai yksinoikeudet,\nkorvauksen laskemista, valvontaa ja tarkistamista koskevat perusteet,\nkeinot, joiden avulla voidaan välttää korvauksen muodostuminen liian suureksi tai pieneksi ja säännöt, joiden mukaan määrää voidaan tällaisessa tilanteessa korjata.\nKorvauksen määrää laskettaessa on kuluina ja tuloina otettava huomioon kaikki yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvästä palvelusta aiheutuvat kustannukset ja siitä saatavat tulot. Jos lentoaseman pitäjällä on muita erityis- tai yksinoikeuksia, jotka liittyvät tähän yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvään palveluun, huomioon on otettava myös kaikki tällaisista varatuista sopimuksista saadut tulot. Tämän vuoksi on laadittava selkeä erillinen kirjanpito ja erotettava lentoaseman pitäjän eri toimintojen tilit toisistaan. (33)\n4.3 Lentoasemapalveluja koskeva tuki\nMaahuolinta on liiketoimintaa, joka on direktiivin 96/67/EY (34) nojalla avattu kilpailulle sellaisilla lentoasemilla, joiden vuotuinen matkustajamäärä on yli kaksi miljoonaa.\nLentoaseman pitäjä, joka toimittaa myös maahuolintapalveluja, voi periä näistä palveluista eri lentoyhtiöiltä eri maksun, jos maksun suuruuden vaihtelu johtuu toimitettujen palvelujen luonteesta tai laajuudesta. (35)\nKun lentoaseman vuotuinen matkustajamäärä on alle kaksi miljoonaa, maahuolintapalveluja tarjoava lentoaseman pitäjä voi tehdä voittojen ja tappioiden tasaamiseksi siirtoja eri liiketoimintojensa välillä (esimerkiksi maahuolinnan ja pysäköintipalveluiden välillä), kunhan se ei koske niihin julkisiin varoihin, jotka lentoasema on saanut viranomaistoimintaa tai yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tarjoamista varten. Silloin kun maahuolintapalveluissa ei ole kilpailua, lentoaseman pitäjän on kuitenkin huolehdittava erityisesti siitä, ettei se riko kansallisia tai yhteisön säännöksiä ja ettei se varsinkaan käytä määräävää markkina-asemaansa väärin perustamissopimuksen 82 artiklassa tarkoitetulla tavalla (artiklassa muun muassa kielletään yrityksiä, joilla on määräävä asema yhteismarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla, soveltamasta eri lentoyhtiöiden samankaltaisiin suorituksiin erilaisia ehtoja niin, että ne joutuisivat epäedulliseen kilpailuasemaan).\nJos lentoaseman vuotuinen matkustajamäärä ylittää kahden miljoonan matkustajan rajan, maahuolintapalvelujen tarjoamisella on voitava kattaa siitä aiheutuvat kustannukset niin, että siihen ei saa käyttää lentoaseman muita kaupallisia tuottoja kuten julkisia varoja, jotka lentoasema on saanut viranomaistoimintaa tai yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tarjoamista varten.\nPienten lentoasemien matkustajamäärät eivät useinkaan riitä ratkaisevan koon saavuttamiseen ja kannattavuusrajan ylittämiseen.\nKannattavuusrajaa ei ole määritelty absoluuttisina lukuina. Alueiden komitea on arvioinut, että se vastaa 1,5 miljoonan matkustajan vuotuista matkustajamäärää, mutta edellä mainittu Cranfieldin yliopiston tutkimus, jossa esitetään rajaksi 500 000 ja jopa miljoona matkustajaa vuodessa, osoittaa, että vaihtelua esiintyy paitsi maittain myös sen mukaan, miten lentoasematoiminta on organisoitu. (36)\nJotkin alueelliset lentoasemat voivat laskea selviytyvänsä sen ansiosta, että julkisen palvelun velvoitteita täyttävät lentoyhtiöt tuovat niille matkustajavolyymia (37) tai että kansalliset viranomaiset ottavat käyttöön sosiaalisia tukijärjestelyjä. Lentoyhtiöt sijoittavat kuitenkin toimipaikkansa mieluummin hyvin toimiville suurille lentoasemille, joilla on edullinen sijainti ja nopeat jatkoyhteydet, joita matkustajat ovat tottuneet käyttämään ja joissa niille tarjotaan hyviä lähtö- ja saapumisaikoja. Lisäksi lentoasema- ja lentoliikennepolitiikassa ja investoinneissa on jo vuosien ajan keskitetty liikennettä kansallisesti merkittäviin suurkaupunkeihin.\nTämän vuoksi lentoyhtiöt eivät aina ole valmiita ottamaan ilman kannustimia riskiä siitä, että ne avaisivat reittejä, jotka liikennöidään tuntemattomilta ja vielä testaamattomilta lentoasemilta käsin. Siksi komissio voikin hyväksyä sen, että lentoyhtiöille myönnetään julkista tukea väliaikaisesti ja tietyin edellytyksin, jos niitä voidaan tällä tavoin kannustaa ottamaan alueellisilla lentoasemilla käyttöön uusia reittejä tai vuoroja, joiden avulla ne voivat lisätä matkustajamääriään ja saavuttaa siten tietyssä ajassa kannattavuusrajan. Komissio valvoo, ettei tällainen tuki hyödytä suuria lentoasemia, joilla on jo paljon kansainvälistä lentoliikennettä ja kilpailua.\nKun otetaan huomioon edellä esitetty yleistavoite, jonka mukaan on tuettava intermodaaliliikennettä ja pyrittävä käyttämään infrastruktuureja mahdollisimman tehokkaasti, ei kuitenkaan ole hyväksyttävää antaa aloitustukea uuden lentoyhteyden avaamiseen, jos on jo olemassa vastaava suurten nopeuksien rautatieyhteys.\nNiiden periaatteiden mukaisesti, joita komissio noudattaa tällä alalla toteuttamissaan toimissa, tietyt poikkeukset voidaan hyväksyä kaikkein syrjäisimmillä alueilla, joiden haittana ovat vaikeat liikenneyhteydet.\nKomissio on antanut suuntaviivat (38) näiden alueiden harmonisesta kehittämisestä. Niiden kehitysstrategia perustuu kolmeen päälinjaan, jotka ovat kulkuyhteyksien parantaminen, kilpailuedellytysten kehittäminen ja alueellinen yhdentyminen; nämä kaukana Manner-Euroopasta sijaitsevat alueethan ovat lähellä Karibian, Amerikan ja Afrikan maantieteellisiä markkinoita.\nTämän vuoksi komissio hyväksyy sen, että liikenneyhteyksien avaamiseen myönnettävän tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille tarkastellaan syrjäisimmillä alueilla joustavammin sekä tuen intensiteetin että keston suhteen, eikä se vastusta tällaista tukea, jos reitit suuntautuvat naapurissa sijaitseviin kolmansiin maihin. Tuen intensiteetin ja keston osalta sovelletaan vastaavia sääntöjä myös perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetuilla sekä harvaan asutuilla alueilla.\n5.2 Tuen soveltuvuus yhteismarkkinoille\nToiminnan aloittamista varten myönnetyt taloudelliset kannustimet antavat tuensaajayrityksille etua ja voivat siten aiheuttaa suoraan kilpailun vääristymistä yritysten välillä, koska ne alentavat tuensaajayritysten käyttökustannuksia. Tämä ei koske tapauksia, joissa julkiset viranomaiset toimivat kuten markkinataloudessa toimiva yksityinen sijoittaja (ks. jakso 3.2.4).\nTällaiset tuet voivat aiheuttaa myös välillisesti kilpailun vääristymistä yhteisön lentoasemien välillä, jos niillä tuetaan tiettyjen lentoasemien kehitystä tai peräti kannustetaan lentoyhtiöitä siirtämään toimintansa lentoasemalta toiselle ja siirtämään jonkin reitin liikennöinti yhteisön lentoasemalta alueelliselle lentoasemalle. Tällaisen tuen katsotaan yleensä olevan valtiontukea, josta on ilmoitettava komissiolle etukäteen.\nOttaen huomioon edellä mainitut tavoitteet ja uuden reitin avaamiseen liittyvät suuret vaikeudet komissio voi hyväksyä tällaisen tuen, jos se täyttää seuraavat edellytykset:\nTuensaajat: tuki maksetaan lentoliikenteen harjoittajille, joilla on lentoliikenteen harjoittajien toimiluvista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2407/92 mukainen jäsenvaltion antama voimassa oleva liikennelupa.\nAlueelliset lentoasemat: tukea maksetaan reiteille, joita liikennöidään luokkiin C ja D kuuluvien alueellisten lentoasemien ja jonkin muun unionin lentoaseman välillä. Reiteille, joita liikennöidään kansallisten lentokenttien (luokka B) välillä, voitaisiin myöntää tukea vain asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa, erityisesti jos jompikumpi lentoasemista sijaitsee epäsuotuisalla alueella. Näitä edellytyksiä ei välttämättä tarvitse soveltaa reiteillä, joita liikennöidään kaikkein syrjäisimmillä seuduilla sijaitsevilta lentoasemilta niiden naapurissa sijaitseviin kolmansiin maihin, kunhan tuki arvioidaan tapauskohtaisesti.\nUudet reitit: lentoyhtiöille maksetaan tukea ainoastaan sellaisten edellä määriteltyjen uusien reittien tai uusien vuorojen käyttöönottoon, jotka lisäävät matkustajamääriä kyseisellä lentoasemalla (39).\nTuki ei saa kannustaa siihen, että liikennettä vain siirretään tietyltä reitiltä tai joltakin yhtiöltä toiselle. Tuki ei saa etenkään aiheuttaa liikenteen siirtymistä samassa kaupungissa tai taajamassa (40) sijaitsevalle tai samaan lentoasemajärjestelmään (41) kuuluvalle toiselle lentoasemalle, joka liikennöi samaan tai vastaavaan kohteeseen samoin edellytyksin, jos siirtymistä ei voida perustella vuorotiheydellä tai jo olemassa olevien palveluiden kannattavuudella.\nAloittamistukea ei voida myöntää myöskään uudelle lentoreitille, jos sille on olemassa samat edellytykset täyttävä vaihtoehto suurten nopeuksien rautateillä.\nKomissio ei hyväksy väärinkäytöksiä, joissa lentoyhtiö yrittää kiertää aloitustuen väliaikaisen luonteen korvaamalla tukea saavan yhteyden muka uudella yhteydellä, joka kuitenkin tarjoaa samaa palvelua. Tukea ei saa myöntää etenkään sellaiselle lentoyhtiölle, joka tietyn reitin tukikauden päättyessä yrittää saada apua kilpailevalle reitille, jota liikennöidään samassa kaupungissa tai taajamassa sijaitsevalta tai samaan lentoasemajärjestelmään kuuluvalta lentoasemalta samaan tai vastaavaan kohteeseen. Se, että reitti pelkästään korvataan tuen kattamalla ajanjaksolla toisella samalta lentoasemalta liikennöitävällä reitillä, mikä tuo lentoasemalle ainakin saman määrän matkustajia kuin ennen, ei sen sijaan estä tuen maksamista koko alun perin suunnitellulta ajanjaksolta, edellyttäen että reitin korvaaminen toisella ei aseta kyseenalaiseksi muita perusteita, joiden nojalla tuki alun perin myönnettiin.\nKannattavuus pitkällä aikavälillä ja tuen asteittainen väheneminen: tuetun reitin on osoittauduttava kannattavaksi pitkällä aikavälillä, eli sen on voitava kattaa toiminnasta aiheutuvat kustannukset ilman julkista rahoitusta. Tämän vuoksi aloittamiseen tarkoitetun tuen on oltava ajallisesti rajoitettua ja asteittain vähenevää.\nToiminnan aloittamiseen liittyvien ylimääräisten kustannusten korvaaminen: tukea voidaan myöntää ainoastaan uuden reitin tai vuoron käyttöönotosta aiheutuviin ylimääräisiin kustannuksiin, joista lentoliikenteen harjoittaja vapautuu toiminnan päästyä täyteen vauhtiin. Tällaisia lisäkustannuksia voivat olla esimerkiksi reitin tunnettuuden lisäämiseksi toteutettavien alkuvaiheen mainonta- ja markkinointitoimien menot, sekä kustannukset, jotka aiheutuvat lentoyhtiön sijoittautumisesta kyseiselle alueelliselle lentoasemalle, jos kyseessä on luokkaan C tai D kuuluva lentoasema eikä näiden kustannusten kattamiseen ole vielä myönnetty tukea. Sen sijaan tukea ei voida myöntää säännöllisiin toimintakustannuksiin, joita ovat esimerkiksi lentokoneiden vuokraus tai niihin liittyvät velanlyhennykset, polttoaine, miehistön palkat, lentoasemamaksut ja lentokoneruokailun (catering) kustannukset. Tukikelpoisiksi kustannuksiksi voidaan hyväksyä ainoastaan todelliset kustannukset, jotka perustuvat tavanomaisiin markkinatalouden olosuhteisiin.\nTuen intensiteetti ja kesto: asteittain vähenevää tukea voidaan myöntää enintään kolmen vuoden ajan. Tuen enimmäismäärä saa olla vuosittain enintään 50 prosenttia kyseisen vuoden tukikelpoisista kustannuksista ja tuen kokonaiskeston ajalta keskimäärin 30 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.\nLentoyhtiölle myönnetyn aloitustuen keston on joka tapauksessa oltava merkittävästi lyhyempi kuin aika, jonka asianomainen lentoyhtiö sitoutuu harjoittamaan toimintaa kyseiseltä lentoasemalta kohdassa 84 (i) vaaditun liiketoimintasuunnitelman mukaan. Lisäksi tuen myöntäminen on keskeytettävä heti kun matkustajamäärätavoite on saavutettu tai reitti osoittautuu kannattavaksi, vaikka tämä tapahtuisi ennen alun perin asetettua määräaikaa.\nYhteys reitin kehittymiseen: tuen maksamisen on oltava sidoksissa kuljetettujen matkustajamäärien kehitykseen. Jotta tuki säilyy luonteeltaan kannustavana ja voidaan välttää enimmäismäärien muuttuminen, tuen olisi liikennemäärien kasvaessa oltava alenevaa esimerkiksi matkustajaa kohti määriteltynä.\nTuen myöntäminen syrjimättömällä tavalla: kun julkinen viranomainen aikoo myöntää jollekin yritykselle, lentoaseman välityksellä tai muutoin, tukea uuden reitin avaamiseen, sen on julkistettava hankkeensa riittävän ajoissa ja laajalti, jotta kaikki kiinnostuneet lentoyhtiöt voivat esittää tarjouksensa näistä palveluista. Ilmoituksessa on esitettävä kuvaus reitistä sekä tuen määrä ja kestoa koskevat objektiiviset kriteerit. Tukien osalta olisi siis noudatettava mahdollisuuksien mukaan julkisiin hankintoihin ja toimilupiin sovellettavia sääntöjä ja periaatteita.\nVaikutus muihin reitteihin ja liiketoimintasuunnitelmaan: kun lentoyhtiö tekee tarjouksen julkiselle viranomaiselle, joka aikoo myöntää tukea toiminnan aloittamiseen, sen on esitettävä hakemuksensa yhteydessä liiketoimintasuunnitelma, jossa osoitetaan reitin olevan kannattava huomattavan pitkään myös tuen päättymisen jälkeen. Julkisen viranomaisen on arvioitava uuden reitin vaikutus kilpaileviin reitteihin ennen aloittamistuen myöntämistä.\nJulkisuus: jäsenvaltioiden on valvottava, että jokaisen lentoaseman osalta julkaistaan vuosittain luettelo tukea saaneista reiteistä ja jokaisen reitin osalta julkisen rahoituksen lähde, tuensaajayritys sekä maksetun tuen ja asianomaisten matkustajien määrä.\nMuutoksenhaku: tarvittaessa sovellettavissa julkisia hankintoja koskevissa direktiiveissä 89/665/ETY ja 92/13/ETY (42) säädettyjen muutoksenhakukeinojen lisäksi jäsenvaltioissa olisi säädettävä muutoksenhakumenettelyistä tukien myöntämisessä mahdollisesti esiintyvän syrjinnän korjaamiseksi.\nSeuraamukset: on määriteltävä seuraamuksia, joita voidaan soveltaa siinä tapauksessa, että lentoliikenteen harjoittaja ei noudata lentoasemalle tuen maksamishetkellä antamiaan sitoumuksia. Perimällä tuen takaisin tai ottamalla haltuunsa lentoliikenteen harjoittajan antaman vakuuden lentoasema voi varmistaa, että lentoyhtiö noudattaa sitoumuksiaan.\nTuen kasautuminen: aloittamistukia ei saa yhdistää muihin reitin toteuttamista varten myönnettäviin tukiin, esimerkiksi tietyntyyppisille matkustajille myönnettäviin, luonteeltaan sosiaalisiin tukiin tai julkisen palvelun korvauksiin. Tällaisia tukia ei myöskään saa myöntää silloin, kun tietyn reitin liikennöinti on varattu tietylle lentoliikenteen harjoittajalle asetuksen (ETY) N:o 2408/92 4 artiklan ja erityisesti sen 1 kohdan d alakohdan mukaisesti. Suhteellisuutta koskevien sääntöjen mukaisesti tuet eivät myöskään saa olla päällekkäisiä muiden, samoja kustannuksia koskevien tukien kanssa, vaikka ne maksettaisiinkin toisessa valtiossa.\nAloittamistuista on ilmoitettava komissiolle etukäteen. Komissio kehottaa jäsenvaltioita ilmoittamaan mieluummin aloittamiseen tarkoitetuista tukijärjestelmistä kuin yksittäisistä tuista, koska järjestelmien avulla voidaan varmistaa suurempi alueellinen yhdenmukaisuus. Komissio voi tutkia tapauskohtaisesti yksittäisen tuen tai tukijärjestelmän, joka ei noudata täysin edellä esitettyjä kriteereitä, mutta joka johtaa vastaavan tilanteen muodostumiseen.\n6. Tuensaajat, joille on aiemmin myönnetty laitonta valtiontukea\nJos yritykselle on myönnetty laitonta tukea, josta komissio on tehnyt kielteisen päätöksen ja määrännyt tuen perittäväksi takaisin, mutta sitä ei ole tehty niin kuin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (43) 14 artiklassa säädetään, on kaikkien lentoaseman rahoittamiseen tai toiminnan aloittamiseen myönnetyn tuen arvioinnissa otettava huomioon ensinnäkin uuden tuen kasautuminen aiemmin myönnetyn tuen kanssa ja toiseksi se, että aiemmin myönnettyä tukea ei ole peritty takaisin (44).\n7. Perustamissopimuksen 88 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut aiheelliset toimenpiteet\nKomissio ehdottaa perustamissopimuksen 88 artiklan 1 kohdan mukaisesti, että jäsenvaltiot muuttavat näissä suuntaviivoissa tarkoitettuja valtiontukia koskevia järjestelmiään siten, että ne ovat näiden suuntaviivojen mukaisia viimeistään 1 päivänä kesäkuuta 2007. Jäsenvaltioita pyydetään vahvistamaan kirjallisesti 1 päivään kesäkuuta 2006 mennessä, että ne hyväksyvät nämä komission ehdotukset.\nJos jäsenvaltio ei vahvista hyväksymistään kirjallisesti kyseiseen päivämäärään mennessä, komissio soveltaa asetuksen (EY) N:o 659/1999 19 artiklan 2 kohtaa ja aloittaa tarvittaessa kyseisessä artiklassa säädetyn menettelyn.\nKomissio alkaa soveltaa näitä suuntaviivoja sen jälkeen, kun ne on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Ilmoitukset, jotka komissio kirjaa vastaanotetuiksi ennen kyseistä päivämäärää, tutkitaan ilmoitushetkellä voimassa olevien sääntöjen mukaan\nKomissio tutkii kaikki tuet, jotka on myönnetty lentoasemien infrastruktuurin rahoittamiseen tai toiminnan aloittamiseen ilman sen lupaa eli perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti, näiden suuntaviivojen perusteella, jos tuen myöntäminen on aloitettu sen jälkeen kun suuntaviivat on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Muussa tapauksessa se arvioi tukea niiden sääntöjen pohjalta, joita sovelletaan silloin kun tuen myöntäminen alkoi.\nKomissio ilmoittaa jäsenvaltioille ja asianomaisille osapuolille, että se aikoo arvioida näiden suuntaviivojen soveltamista perusteellisesti neljän vuoden kuluttua siitä kun niitä aletaan soveltaa. Komissio saattaa tarkistaa näitä suuntaviivoja arvioinnin tulosten perusteella.\n(1) Neuvoston 23 päivänä heinäkuuta 1992 antamat asetukset (ETY) N:o 2407/92 yhteisön lentoliikenteen harjoittajien toimiluvista (EYVL L 240, 24.8.1992, s. 1), (ETY) N:o 2408/92, yhteisön lentoliikenteen harjoittajien pääsystä yhteisön sisäisen lentoliikenteen reiteille (EYVL L 240, 24.8.1992, s. 8) ja (ETY) N:o 2409/92 lentoliikenteen kuljetus- ja rahtimaksuista (EYVL L 240, 24.8.1992, s. 15).\n(2) Neuvoston asetus (ETY) N:o 95/93, annettu 18 päivänä tammikuuta 1993, lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä (EYVL L 14, 22.1.1993, s. 1).\n(3) Neuvoston direktiivi 96/67/EY, annettu 15 päivänä lokakuuta 1996, pääsystä maahuolinnan markkinoille yhteisön lentoasemilla (EYVL L 272, 25.10.1996, s. 36).\n(4) Neuvoston asetus (ETY) N:o 2299/89, annettu 24 päivänä heinäkuuta 1989, tietokonepohjaisten paikanvarausjärjestelmien käyttöä koskevista käyttäytymissäännöistä (EYVL L 220, 29.7.1989, s. 1).\n(5) Yhteisöjen tuomioistuimen asioissa C-466/98–C-469/98 ja C-470–C-472/98, komissio vastaan Yhdistynyt kuningaskunta, Tanska, Ruotsi, Suomi, Belgia ja Luxemburg, 5.12.2002 antamat tuomiot (Kok. s. I-9427–9741).\n(6) Kansainvälisen lentokenttäjärjestön (Airports Council International) vuoden 2004 tietojen mukaan (25:n jäsenvaltion EU).\n(7) Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010: valintojen aika (KOM(2001) 370 lopullinen, 12.9.2001).\n(8) Study on competition between airports and the application of State aid rules, Cranfield University, kesäkuu 2002.\n(9) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1692/96/EY, tehty 23 päivänä heinäkuuta 1996, yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi (EYVL L 228, 9.9.1996, liitteessä II oleva 6 jakso).\n(10) Alueiden komitean suuntaa-antava lausunto, annettu 2 päivänä heinäkuuta 2002, aiheesta ”Alueellisten lentoasemien kapasiteetti” (CdR 393/2002 fin).\n(11) Lähes 200 lentoasemalla vuotuinen matkustajamäärä oli alle 200 000.\n(12) Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Irlannissa ja Slovakiassa yli 40 %, Espanjassa 38 %, Belgiassa, Saksassa, Italiassa, Itävallassa, Unkarissa ja Ruotsissa yli 25 %, Ranskassa ja Kreikassa 19 %, Tšekin tasavallassa 18 % ja muissa jäsenvaltioissa alle 15 %. Lähde: OAG Summer Schedules 2004, EU:n sisäisillä lennoilla tarjottujen paikkojen määrä.\n(13) Ryanair, Easyjet, AirBerlin. Lähde: Airclaims.\n(14) Komission päätös 2004/393/EY, tehty 12 päivänä helmikuuta 2004, Vallonian alueen ja Brussels South Charleroi Airport ‐lentoaseman Ryanair-lentoyhtiölle myöntämistä eduista lentoyhtiön aloittaessa toimintansa Charleroissa (EUVL L 137, 30.4.2004, s. 1).\n(15) Guidelines on the application of Articles 92 and 93 of the EC Treaty and Article 61 of the EEA Agreement to State Aids in the Aviation Sector (EYVL C 350, 10.12.1994, s. 5).\n(16) Valkoinen kirja — Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010: valintojen aika, (KOM(2001) 370, lopullinen).\n(17) Toimintatuet määritellään alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa ”yrityksen juoksevien kustannusten alentamiseen tarkoitetuiksi” tuiksi (4.15 kohta). Alkuinvestointituki puolestaan liittyy ”investointiin kiinteään käyttöomaisuuteen, joka liittyy uuden laitoksen perustamiseen, olemassa olevan laitoksen laajentamiseen tai toimivan yrityksen tuotteen tai tuotantomenetelmän perusteelliseen muuttamiseen” (4.4 kohta).\n(18) Ks. alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 4.15 kohta ja sitä seuraava kohta.\n(19) Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan kaikki tavaroiden ja palvelujen tarjoaminen markkinoille on taloudellista toimintaa, ks. asia C-35/96, komissio v. Italia, tuomio 18.6.1998 (Kok. 1998, s. 3851) ja asiat C-180/98–184/98, Pavlov (Kok. 2000, s. I-6451).\n(20) Asiat C-159/91 ja C-160/91, Poucet ja Pistre v. AGF ja Cancava, tuomio 17.2.1993 (Kok. 1993, s. I-637).\n(21) Asia T-128/98, Aéroports de Paris v. komissio, tuomio 12.12.2000, (Kok. 2000, s. II-3929), vahvistettu asiassa C-82/01 annetussa tuomiossa 24.10.2002, (Kok. 2002, s. I-9297), kohdat 75–79.\n(22) Asia C-364/92, SAT Fluggesellschaft v. Eurocontrol, tuomio 19.1.1994, (Kok. 1994, s. I-43).\n(23) Asia C-343/95, Calì & Figli v. Servizi Ecologici Porto di Genova, tuomio 18.3.1997, (Kok. 1997, s. I-1547). Komission päätös N 309/2002, tehty 19 päivänä maaliskuuta 2003, Ilmailun turvaaminen — 11. syyskuuta 2001 tapahtuneiden terrori-iskujen aiheuttamien kustannusten korvaaminen. Komission päätös N 438/2002, tehty 16 päivänä lokakuuta 2002, Tuki satamaviranomaisille julkisten viranomaisten tehtävien suorittamiseksi.\n(24) Asia C-280/00, Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg v. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, ja Oberbundesanwalt beim Bundesverwaltungsgericht, tuomio 24.7.2003, (Kok. 2003, s. I-7747).\n(25) Heinäkuun 13 päivänä 2005 tehty komission päätös perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan määräysten soveltamisesta tietyille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville yrityksille julkisen palvelun velvoitteesta maksettavana korvauksena myönnettävään valtiontukeen.\n(26) Yhteisöjen tuomioistuimen asia 40/85, Belgian kuningaskunta v. komissio, tuomio 10.7.1986 (Kok. s. I-2321).\n(27) Yhdistetyt asiat 188/80–190/80, Ranskan valtio, Italian tasavalta sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta v. komissio, tuomio 6.7.1982 (Kok. 1982, s. 2571, perustelujen kohta 21).\n(28) Yhteisöjen tuomioistuimen asia C-305/89, Italia v. komissio (”Alfa Romeo”), tuomio 21.3.1991 (Kok. s. I-1603, 20 kohta). Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asia T-228, Westdeutsche Landesbank Girozentrale ja Land Nordrhein-Westfalen v. komissio, tuomio 6.3.2003 (Kok. 2003, s. II-435, 250–270 kohta).\n(29) Ks. komission päätös N 309/2002 — Ranska: Ilmailun turvaaminen — 11. syyskuuta 2001 tapahtuneiden terrori-iskujen aiheuttamien kustannusten korvaaminen.\n(30) Komission tiedonanto julkisten viranomaisten tekemiin maa-alueita ja rakennuksia koskeviin kauppoihin sisältyvistä tuista (EYVL C 209, 10.7.1997, s. 3).\n(31) Euroopan komission kertomus kilpailupolitiikasta, 1993, 402 ja 403 kohta.\n(32) Ks. alaviite 3, s. 8.\n(33) Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville yrityksille julkisen palvelun velvoitteesta maksettavina korvauksina myönnettävää valtiontukea koskevia yhteisön puitteita (13.7.2005) ei sovelleta liikennealaan, mutta niistä voi saada viitteitä 65–67 kohdan soveltamiseen.\n(34) Ks. alaviite 3, s. 1.\n(35) Ryanairin toiminnasta Charleroissa tehdyn menettelyn aloittamispäätöksen 85 kohta: ”Komissio katsoo, että maahuolintamaksujen osalta syntyy mittakaavaetuja heti, kun lentoaseman käyttäjä turvautuu merkittävässä määrin yhden yrityksen huolintapalveluihin. Se, että tiettyihin yhtiöihin sovelletaan alempaa hintaa kuin yleensä, ei ole tuomittavaa silloin, kun kyseiset yhtiöt käyttävät palveluja vähemmän kuin muut asiakkaat.”\n(36) Study on Competition between airports and the application of State Aid Rules, Cranfield University, syyskuu 2002, s. 5.33 ja 6.11.\n(37) Ibid. s. 5–27: ”To some extent, subsidisation of air services within the PSO framework can be interpreted as an indirect subsidy to an airport. In relation to some remote airports in Scotland and Ireland, they are almost exclusively reliant on subsided PSO air services.”\n(38) Komission tiedonannot (KOM(2004) 343 lopullinen), 26.5.2004, ja (SEC(2004) 1030), 6.8.2004, syrjäisimpien alueiden tiiviimmästä kumppanuudesta.\n(39) Tämä koskee erityisesti siirtymistä kausittaisesta reitistä vakiovuoroon tai reittiin, jonka vuoroja tihennetään niin, että niitä on vähintään yksi vuorokaudessa.\n(40) Neuvoston asetus (ETY) N:o 2408/92.\n(41) Siten kuin se määritellään neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2408/92 2 artiklan m alakohdassa.\n(42) Neuvoston direktiivi 89/665/ETY, annettu 21 päivänä joulukuuta 1989, julkisia tavaranhankintoja ja rakennusurakoita koskeviin sopimuksiin liittyvien muutoksenhakumenettelyjen soveltamista koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta (EYVL L 395, 30.12.1989, s. 33). Neuvoston direktiivi 92/13/ETY, annettu 25 päivänä helmikuuta 1992, vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alalla toimivien yksiköiden hankintamenettelyjä koskevien yhteisön sääntöjen soveltamiseen liittyvien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta (EYVL L 76, 23.3.1992, s. 14).\n(43) EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2003 liittymissopimuksella.\n(44) Asia C-355/95 P, Textilwerke Deggendorf v. komissio (Kok. 1997, s. I-2549).


Uhkea brasilialainen popkaunotar käänsi katseet rannalla – Stara\nUhkea brasilialainen popkaunotar käänsi katseet rannalla\nViihdeuutiset 13.4.2018, 8:00 · Stara.fi\nBrasilialainen popkaunotar Anitta on tuskin vielä kovin tuttu valtaosalle suomalaisista, mutta kotimaassaan hän on jo tunnettu julkkistähti. Jättihitin Brasiliassa ja latinalaisessa Amerikassa kuusi vuotta sitten julkaissut neitokainen on parhaillaan saamassa mahdollisesti jalansijaa myös muualla maailmassa.\nAnittan taannoinen Show das Poderosas -jättihitti on saanut YouTubessa jo yli 130 miljoonaa katselukertaa. Nyt popkaunotar kuvattiin nauttimassa aurinkolomasta bikineissä Miami Beachin rannoilla.\n25-vuotias brasilialainen Anitta on laulajatar, näyttelijä ja tanssija. Hän aloitti uransa jo kahdeksanvuotiaana kirkkokuorossa Rio de Janeirossa. Vuonna 2010 lahjakkuus julkaisi YouTubessa videon, joka muutti hänen elämänsä, kun tuottaja Renato Azevedo huomasi sen ja kiinnitti tähden Furacao-levymerkilleen. Anittan läpimurto tapahtui Meiga e Abusada -hitillä vuonna 2012. Hänen toistaiseksi suurin hittinsä Show das Poderosas julkaistiin vuonna 2013.


Blogilista Erkon perheelle | Larkon havaintoja\nBlogilista Erkon perheelle\ntiistai, marraskuu 27, 2007 1:21 | Kategoria(t): blogosfääri, internet, media | Jätä kommentti\nAvainsanat: blogilista, sanomawsoy\nErkon perhe näyttää ostaneen Blogilistan. Myönteistä tässä on epäilemättä se, että Sanoma Digital tuskin kaivaa kuvettaan huvikseen. On ehkä odotettavissa, että Blogilistaa aiotaan kehittää. Kehittämistä se tosiaan kaipaakin.\nToisaalta arveluttaa, onko Suomen suurin mediakonserni aidosti kiinnostunut kansalaisjournalismista ja sitä kautta todellisen sananvapauden edistämisestä. Parhaassa tapauksessa Blogilistan hankkiminen voisi olla merkki siitä, että SanomaWSOY:ssä on oivallettu, että paluuta vanhaan yhden torven totuuteen ei ole. Epäilemättä mediatalotkin ovat entistä enemmän suuntaamassa toimintaansa nettiin, mikä on sinänsä luonnollista ja positiivista.\nMyyjäpuolta edustava Alex Nieminen kehuu Hesarissa, että Blogilista on ”tärkeä työkalu ja merkittävä markinointikanava käyttäjille ja bloggaajille”. No tuo nyt on kyllä aika paljon sanottu! Minun blogeistani osa on listalla, mutta sieltä tuleva liikenne on marginaalinen. Työkaluna Blogilistalla ei ole minulle mitään merkitystä, koska kaikki syötteeni kulkevat Google Readerin kautta.\nTietysti on ymmärrettävää, että myyjä kehuu tavaraansa. Kukapas muukaan sitä kehuisi?


Suomalaiset netticasinot lahjoittavat rahaa hyväntekeväisyyteen\nSuomalaiset netticasinot omaavat pitkät perinteet hyväntekeväisyyden parissa. Suomalaiset pelaajat ovat tottuneet rahapelien ja yleishyödyllisten hankkeiden liittoon, joten myös monet suomalaiset netticasinot ovat valinneet hyväntekeväisyyden osaksi toimintaansa. Tällaisia casinoita ovat muun muassa Paf, Kolikkopelit.com sekä Suomiarvat.\nSuomiarvat lahjoittaa rahaa, valitse sinä kohde\nSuomiarvat.com mainostaa sivuillaan hyväntekeväisyyttä melko näkyvästi. Casino kertoo haluavansa vaalia ja tukea aatteellisten järjestöjen avustamisperinnettä, ja lisäksi Suomiarvat pitää tärkeänä asiakkaiden valinnanvapautta. Siksi netticasinon rekisteröitymislomakkeesta löytyykin kohta, josta pääsee valitsemaan itse tärkeänä pitämänsä hyväntekeväisyyskohteen.\nVaihtoehtoja on useita. Voit valita, haluatko valita kohteeksi vakavasti sairaat lapset, diabeteksen, ympäristön- tai luonnonsuojelun, turvattomat lapset tai tutkimuksen. Ja jos hyväntekeväisyys ei ole sinun juttusi, voit toki valita kohdan ”En mitään”, ja antaa muiden päättää asia puolestasi.\nPelaajien rahoja ei hyväntekeväisyyskohteisiin lahjoiteta, vaan casino vastaa lahjoitusten rahoituksesta itse.\nSuomiarvat.com antaa rekisteröitymisestä ilmaiskierroksia\nJotta pääsisit osallistumaan hyväntekeväisyyteen, käy Suomiarvat.comin sivuilla täyttämässä rekisteröitymislomake. Hyväntekeväisyyden aiheuttaman mielihyvän lisäksi voit saada tästä toimenpiteestä lahjoituksen myös itsellesi, sillä saat rekisteröitymisestä hyvitykseksi 10 ilmaiskierrosta. Jos hyvin käy, näillä ilmaisilla pyöräytyksillä saat ansaittua lisää rahaa, jonka voit valintasi mukaan lahjoittaa jollekin järjestölle tai pitää aivan itse.\nJos päätät ilmaiskierrosten pyöräyttämisen jälkeen jatkaa peliuraasi Suomiarvat.comissa, voit käydä lunastamassa tältä netticasinolta ensitallettajan bonuksen. Tämän bonuksen avulla voittomahdollisuutesi kohenevat huomattavasti, sillä luvassa on 60 euroa ilmaista pelirahaa sekä 50 ilmaiskierrosta Mega Fortune Dreamsiin.\nSinun täytyy vain tehdä 30 euron talletus, minkä jälkeen tilisi saldo näyttää 90 euroa. Ja kun pelaat ilmaiset kierroksesi Mega Fortune Dreamsissa, voi tilisi saldo ylittää villeimmätkin unelmasi. Kyseisen pelin jättipotista kun riittää jaettavaa niin hyväntekeväisyyteen kuin omaankin käyttöön.


Yhtiöjärjestys | Avidly Investors\nAvidly Oyj:n kaupparekisteriin 12.9.2018 merkitty yhtiöjärjestys on seuraava:\nYhtiön toiminimi on Avidly Oyj, ruotsiksi Avidly Abp, englanniksi Avidly Plc. Yhtiön kotipaikka on Helsinki.\nYhtiön toimialana on harjoittaa joko itse tai tytär- ja osakkuusyhtiöidensä kautta markkinointiviestinnän palveluita, julkaisutoimintaa, kustantamista, myyntiä, markkinointia ja jakelua, muuta tiedonvälitystä, konsultointia, viihdealan toimintaa sekä näihin liittyvää teollista ja kaupallista liiketoimintaa. Lisäksi yhtiö voi ostaa, myydä, vuokrata ja pitää hallinnassaan arvopapereita, kiinteistöjä ja muuta omaisuutta.\nYhtiön osakkeet kuuluvat arvo-osuusjärjestelmään. Oikeus saada yhtiöstä jaettavia varoja sekä merkintäoikeus osakepääomaa korotettaessa on vain sillä:\njoka on täsmäytyspäivänä merkitty osakkeenomistajaksi osakasluetteloon,\njonka oikeus suorituksen saamiseen on täsmäytyspäivänä kirjattu osakasluetteloon merkityn osakkeenomistajan arvo-osuustilille ja merkitty osakasluetteloon, tai\nYhtiön hallituksessa on vähintään kolme ja enintään yhdeksän jäsentä. Hallituksen jäsenet valitaan varsinaisessa yhtiökokouksessa toimikaudeksi, joka päättyy seuraavan varsinaisen yhtiökokouksen päättyessä.\nYhtiöllä voi olla toimitusjohtaja.\nYhtiön toiminimen kirjoittaa kaksi hallituksen jäsentä yhdessä sekä toimitusjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja kumpikin yksin.\nYhtiöllä on yksi Keskuskauppakamarin hyväksymä tilintarkastaja sekä yksi Keskuskauppakamarin hyväksymä varatilintarkastaja.\n8 § Yhtiökokouskutsu ja yhtiökokoukseen osallistuminen\nKutsu yhtiökokoukseen on julkaistava yhtiön internet-sivuilla noudattaen muutoin osakeyhtiölain määräyksiä kokouskutsusta. Hallitus voi lisäksi päättää julkaista kutsun myös muulla tavalla.\nOsakkeenomistajan tulee ilmoittaa osallistumisestaan yhtiökokoukseen yhtiön hallitukselle viimeistään hallituksen määräämänä ajankohtana, jota ei saa asettaa aikaisemmaksi kuin kymmenen päivää ennen yhtiökokousta.\nTieto ilmoittautumisvelvollisuudesta annetaan kokouskutsussa.


Viinirypälehyasintin siementen eteneminen – milloin rypälehyasintin siementen istuttaminen - Sanne puutarhat\nViinirypäleen hyasintin siementen lisääminen ei ole niin helppoa tai nopeaa kuin kasvien kasvattaminen kypsistä sipuleista, mutta se on edullinen tapa kasvattaa kasvustoa edelleen houkuttelevat kukat. Napsauta tätä artikkelia saadaksesi lisätietoja Muscari-siementen istutuksesta.\n1 Tietoja rypäleen hyasintin siementen lisääntymisestä\n2 Mihin viinirypäleen hyasintin siemeniä istutetaan\nTalvikannat karkotaan nopeasti ensimmäisen rypälehyasintin ilmestyessä. Vaikka nämä karismaattiset pikkukellokukot eivät ole niin varhain kukkivat kuin krookus, ne saattavat toivoa herättävän näyttelyn, koska auringonvalo palauttaa ulkonäön ja kevät purskuu elämään. Viinirypäleen hyasintin siementen lisääminen ei ole niin helppoa tai nopeaa kuin kasvien kasvattaminen kypsistä sipuleista, mutta se on edullinen tapa laajentaa näiden houkuttelevien kukkasarjojen määrää entisestään.\nTietoja rypäleen hyasintin siementen lisääntymisestä\nSinun olisi pitänyt etsiä kaukaa löytääksesi rypäleen hyasintin kukkasiemeniä, koska sipulit yleensä myydään nopeammiksi puutarhan värinäytöiksi. Kaikki mitä todella tarvitset Muscari-siementen istutukseen, on maisemassasi tai naapurisi erässä käytettyjen kasvien sato. Korjaa siemenet lopullisista kukista, jotka ovat kuivuneet kasvissa, ja kylviä ne jäähdytysjakson jälkeen.\nMuskarin siementen kypsyminen kukin tuottamiseksi vie useita vuosia. Tämän pitkän odotuksen takia suurin osa meistä ostaa viinirypälehyasintin sipulit ja asentaa ne syksyllä kevään kukinnan aikaan. Potilaiden puutarhurit voivat säästää dollaria hankkimalla rypäleen hyasintin siemenpalkoja ja poistamalla kunkin kukan tuottama kolme siementä.\nKypsät palot turpoavat, kun siemenet ovat kypsiä ja halkaistuina auki, ja puristaa ne on helppo hanke. ulos. Kun kylvetään, kasveja saadaan tuloksena, mutta ne eivät kukoista 2-3 vuotta. Hieno, strappyinen lehdet peittävät edelleen paljaat maaperät ja tukevat kosteuden pidättämistä ja rikkakasvien torjuntaa. Ajan myötä sinulla on matto pienistä violetista rypistyneistä kukista.\nMihin viinirypäleen hyasintin siemeniä istutetaan\nRypäleen hyasintin siemeniä voi istuttaa kahdella tavalla. Voit käynnistää ne sisätiloissa tai istuttaa ne ulkopuolelle kylmään kehykseen. Jos aloitat kasveja ulkopuolella ja käytät luontoa tarvittavan jäähdytysjakson aikaansaamiseksi, rypäleen hyasintin siemeniä on syytä istuttaa syksyllä.\nSisätiloissa tapahtuva Muscari-siementen istutus voi alkaa milloin tahansa sen jälkeen, kun olet jäähdyttänyt siemenet. jääkaapissa vähintään kolme kuukautta. Tämä jäljittelee siementen luonnollista jäähdytysjaksoa, jonka talvet olisivat saaneet talvella.\nRypälehyasintti kasvaa itsestään, joten jotkut puutarhurit leikkaa kuolleet kukat heti kasvien leviämisen estämiseksi. Käytä tätä taipumusta ystävien ja perheen keskuudessa ja kokeile kasvattaa omia rypälehyasintin kukkasiemeniäsi.\nKun olet ottanut siemenen rypäleen hyasintin siemenpalkoista, voit istuttaa ne heti kylmissä kehyksissä ulkona. Käytä hyvin tyhjennysmaata pienissä ruukuissa tai asunnoissa. Kylvä siemenet istutusalustan pinnalle vain kevyellä sirolla maaperän pitämiseksi siemenet paikoillaan. Vesi kevyesti. Pidä maaperä kohtalaisen kosteana, mutta ei roiskeena, kastele säästeliäästi talvella.\nAvaa kylmäkehysten kansi keväällä ja anna pienten kasvien sopeutua ulkopuolisiin olosuhteisiin. Voit jatkaa niiden kasvattamista kylmässä kehyksessä tai siirtää niitä huolellisesti seuraavana keväänä. Aloita siemenet sisätiloissa asunnoissa jäähdyttämisen jälkeen myöhään talvella varhaiseen kevääseen. Peitä litteä kirkkaalla kannella, kunnes näet pieniä ituja, yleensä 6–8 viikossa. Poista kansi ja pidä kasvit kevyesti kosteina kirkkaasti valaistuilla alueilla.\nSiirrä ne kovettumisen jälkeen, kun ne ovat vuoden ikäisiä ja maaperä on käyttökelpoinen. Vielä vuonna sinun pitäisi nähdä elävänväriset, pienet sinivärit, jotka matot puutarhavuoteesi.


Tänä Yönä Hotelli Escort Cum Kasvot Private show helsinki suomi rovaniemi\nIlmaiset seksi ja porno videot marika fingerroos Seksi Joulukalenteri Mansen Sexshop sexi seuraa parhaat pornotähdet.. Porno sivustoja ilmaista aikuis..\nBbw bondage halpaa puhelinseksiä..\namatööri alastonkuvat tampere sex Pari Hakee Miestä Fuck Me Honey\n. seksimummot omat kuvat alastonkuvia Ilmaista teinipornoa korkokenkä fetissi Lihava pillu rakel liekki anal\nHttp inglorious bitches com bittisiirto Seksiseuraa seinäjoki thai hieronta hinta\nKauniita Suomalaisia Naisia Pyhajarvi Instagram Treffisivusto Sukupuoli Lähellä Outokumpu Läpitunkeva Treffi Pieni Lähellä Haapavesi karvainen alapää big balls cum Seksiseuraa Seinäjoelta Omat Kuvat Alastonkuvia\neturauhas orgasmi parhaat pornotähdet Lola wallinkoski alasti sexi suomi Erotic massage prag spermainen vittu\nsalaista seksi seuraa www sex com\nsiveysvyö miehelle sex escort helsinki, osaava nainen turku seksiä tänään\nSatu lappi nude parhaat asennot... ilmaiset suomi seksivideot gay treffit\nVanha Mies Porno Suomih Keskustelu Miian pornosivut video seks porno kysymyksiä kysyä joku olet dating verkossa helsinki seksi Sukkahousu Seksi Ebookers Hintahaitari... Lea Escort Seksiseuraa Porista kiimaisia naisia ilmais seksiä. Mies etsii paria salatut elämät facebook, Lesbot Rakastelee Nainen Etsii Miestä Pk.\nlapin kansa asiakaspalvelu kotka.. Ilmaista live seksiä sexi asennot Tantra Hieronta Turku Yleisurheilu Tulokset\nRakastelu Kuvat Seksiseuraa Parille Kamerat czech hardcore lähellä kokkola, Sveden porno www latina fuck films com sosiaalinen media postimyynti morsian suun kautta kondomin kanssa lähellä vantaa Tallinna Striptease Kiimaiset Kotirouvat Lymfahieronta Espoo Fleshlight Kokemuksia.. Sukkahousu Fetissi Halukas Nainen Ilmaiset Sex Videot Ilmainen Seksi\nyleisurheilu tulokset big cock transexual sihteeriopisto vaasa tampere sex work striptease pori miesten seksiasut henna kalinainen alastonkuvat erotiikka napsu Viisikymppinen Nainen Naista Pannaan, eestin deitti rakel liekki porn. Sex In Helsinki Erotiikka Kaupat ilmaiset pilluvideot sexy granny erotic massage fuck finland escort girls...\npillu paljaana ilmaista aikuisviihdettä... suomi seksiseuraa raakaa panoa Hot Striptease Escorts In Tampere.. Striptease And Sex Simona Escort, Eroottisia Sarjakuvia Senior Sex Escort prostituutio suomessa laki kodin ykkönen kaisaniemi hattara escort. Free Hot Pussy Asian Escort Service\nErotiikka filmit rohkeat videot Intohimoinen pettäminen suihin sisään kokemäki\neroottinen hieronta oulu home fuck barbie dating game poindexter imatra Johanna tukiainen pillu seksitreffit mobiili fuck my wife seksitreffit pirkanmaa Ylin yksityiset saattajat eturauhan hieronta sisään helsinki\nkarvaisia pilluja tallinna satama Paksua kullia eroottiset sivut Porno 18 Ilmaiset Seksi Elokuvat\nPrivate nude massage thai hieronta lohja,\npari etsii paria seksiväline kaupat Eturauhas orgasmi parhaat pornotähdet\nerotiikkavideo pussy hairy sex Kuopiosta kanarialle eroottista hierontaa helsinki Classic porno lesbot rakastelee Suomi keskustelu kuhmo erotiikka tampere\nseksitreffit nainen maksullisia naisia.. yksityinen vaalea iso perse lähellä raisio Bb sex finland sihteeriopisto lahti. päiväkahviseuraa jyväskylä alaston hieronta\nylin treffi rinta lähellä espoo Striptease kuopio porno mobiili... Alastonsuomi etusivu hieronta hakaniemi Seksiä Rannalla Tuhmaa Kik Seuraa Mahajataha lingam massage salon puutteessa oleva nainen ilmaiset seksileffat Puhelin Sex Vaimo Vieraissa Luvalla Helsinki Prostitutes Isot Tissit Kuvat Hieronta forssa hania kokemuksia Suomalaiset Seksikuvat Bunda Painot.. siwa riihimäki aukioloajat alanya huorat Klubi aistillinen hieronta cum sisään pyhäjärvi\nThaihieronta Jyväskylä Inka Tuominen Porno Vanhempi nainen seksi savon sanomat treffiarena porno emilia ilmaiset kotivideot\nthai hieronta nurmo hot girls tampere kotivideo seksi ilmaiset pornokuvat Yle puhe netissä tyttären pillua Suominaiset Alasti Thai Hieronta Kokkola\nHot Nude Girls Seuraa Tampereelta hieronta seksi mies etsii miestä. Chicos Tikkurila Kymppikioski Kuopio Mehiläinen Ajanvaraus Forum Nuru Massage In Prague\nPettämissivusto Victoria Milan Thai Massage Helsinki.. Hot cumshot eroottiset vaatteet pillun antaminen seksiä kuopiossa. Thaihieronta joensuu kotitekoinen pillu Pillu kosteana ilmainen seksilelu Escorts in imatra suomalaiset pornotähdet Päivällinen pornotähti pyöreä tanssi Naisseuraa miehille naisen tyydyttäminen... Tallinna mitä tehdä xxx massage milf Ilmaista suomiseksiä suvi porno Erotiikka filmi suomi seksi kuvat nainen etsii miestä seksiä suomi24 treffit mobiili Eroottiset Tarina Inka Tuominen Alasti Potenssilääkkeet netistä tiukka pillu\nlahti thai hieronta seksiseuraa joensuu, Seksiseuraa tallinnasta inka tuominen video\nchat nuppi net herkku naurunappula seksi Lesbot rakastelee thai girl sex\nEroottinen Hypnoosi Vihdin Thai Hieronta Sexwork oulu rohkeat alastonkuvat\nOrgasmi Naiselle Porno Video Hd Seksi testi thai hieronta kotka\nPornotarinat suomalaista amatööri pornoa... Girls In Helsinki Varsinais Suomi Pillua Pillua Seksiseuraa Helsinki suomi amatööri pornoa ilmaiset filmit Sexwork oulu seksitreffit jyväskylä\nvet pussy aikuisviihde elokuvat.. moscow escort girls eroottisia tekstejä Thai hieronta helsinki tallinna bordelli Seuraa seinäjoki slenderman murha Thai Hieronta Kannelmäki Vuosaari Porno potku kiveksille thaimassage kemi Nainen sängyssä escort finland Vapaat Miehet Seksitreffit Torrent Ilmainen Sex Video Mönkijä Foorumi Sms treffit lady line lauttasaari Http inglorious bitches com mr porno..\nEtsin ystävää palsta bedrocan hinta suomessa voodi ee erotic massage sex videos Mällit Pilluun Tekstari Treffit Eroottiset fantasiat ilmaiset suomi seksivideot


Herman's Amazing Blanc Blanche Toneri | Cybershop\nhttps://www.cybershop.fi/product/11612/hermans-amazing-blanc-blanche-toneri11612Herman's Amazing Blanc Blanche Toneri12.9EURInStock12.9https://www.cybershop.fi/tuotekuvat/750x750/blanche.jpg/Hiustuotteet/Suoravärit/Herman's Amazing\nMeidän oman tuotemerkkimme Herman’s Professionalin ihana toneri jolla luot muista suoravärisävyistä upeita pastelli sävyjä! HUOM! Tämä EI ole valkoista hiusväriä. Tämä on sekoiteväri muille väreille, jotta saat niistä vaaleampia sävyjä.\nVärit ovat täysin vegaanisia, eikä niitä ole testattu eläimillä.\nVesi, cetearyl alcohol, distearoylethyl hydroxyethylmonium methossulfate, styrene/vp copolymer, ceteareth -20, citrid acid, phenoxyethanol, methylparaben, sorbic acid, propylparaben.\nproduct https://www.cybershop.fi/product/11612/hermans-amazing-blanc-blanche-toneri 11612 Herman's Amazing Blanc Blanche Toneri https://www.cybershop.fi/tuotekuvat/750x750/blanche.jpg 12.90 EUR 17 kpl Herman's Amazing


Elämää Suskun Tallilla: Leppoisaa laidunelämää - Tai sitten ei!\nPinni-mamma oli torstaina lastentunnilla, voi että kuinka hienosti se meni Suvin kanssa. Varsa jäi ensimmäistä kertaa yksin laitumelle, joka on ihan kentän vieressä. Varsa ei yrittänyt lankojen läpi emänsä perään eikä Pinni hirnahtanut sen perään kuin pari kertaa tunnin aikana. Parit pukit se taas laukassa heitti, mutta muuten se meni taas todella kiltisti ja reippaasti. Ennen tätä meillä oli "mammat ratsaille"-talutusrinki. Kaksi rohkeaa ponitytön äitiä uskaltautui meidän vuonopoikien selkään, mahtavaa! Varokaa vaan tytöt, ettei äidit pian sujahda ohi, kun noin ahkerasti opettelivat ratsastuksen alkeita.\nJo tuolloin torstai-iltana tein päätöksen, että huomenna raadetaan. Ja niinhän siinä kävi. Lähdin "reippaana" tallille aeilen amupäivällä, sillä kengittäjä tuli tallille laittamaan Vennin kengän takaisin. Samalla se myös tarkisti lyömäni kengän Ressulle. Pelkäsin, että saan valituksia kuinka vinossa ja väärin se on lyöty, mutta kengittäjä totesikin sen olevan todella hyvin ja napakasti, eikä sitä tarvitse korjailla, jes! Sitten asiaan... Laitumet näyttivät aika tyhjiltä ja edessä odotti kova urakka purkaa vanhat laitumet ja rakentaa uudet. Otin kaikki hevoset tarhoihin ja hain auton ja peräkärryn, että sain muovitolppia suoraan sinne. Purkamisessa meni aikaa neljä tuntia. Kaikista kovin urakka lankojen kerimisen jälkeen on aitatolppien kerääminen laitumelta. Vein autoa aina tietäpitkin eteenpäin, ettei kantomatka ollut kamalan pitkä. Olin aivan rätti jo tässävaiheessa, mutta hevoset hakkasivat jo tarhanportteja, eli taukoa ei voinut juurikaan pitää. Tai no kävin minä aamupalan syömässä, kun se vähän taas unohtui. Sain siitäkin sitten vähän energiaa alkaa rakentaan uusia laitumia.\nUudet laitumet tein taas tuonne takapelloille, joissa hepat olivat toukokuun lopulla totuttelemassa. Pinni ja varsa jää tallin viereiselle pellolle, niillä on siinä vielä syötävää ja annan niille lisäksi kuivaa heinää... Enkä uskalla viedä niitä tuonne, mihin en näe. Takapeltojen ruoho oli kasvanut todella hyvin, shettiksistä ei näy kuin korvat, kun sieltä nyt kurkkivat! Onneksi äitini tuli auttamaan aitojen rakennuksessa, heti aika puolittui ja rakennukseen meni aikaa vain kaksi tuntia, yksin olisi mennyt taas se neljä tuntia. Aitasimme ensin koko pellon ja sitten jaoimme pienet osat Kallelle ja Pirpanalle. Otin riskin ja ajattelin vielä kerran kokeilla Ressun kanssa tuota isompaa laumaa, kun meillä ei riittäisi nuo muovitolpat jakamaan noin suurta laidunta enempää. Todella hankalaa, kun on hevosia, jotka eivät tule toimeen toisten kanssa. En edes jaksanut miettiä, mitä teen, jos Ressu aloittaa taas shettisten jahtauksen. Elin toivossa, että se otti tuosta edellisestä onnettomuudesta kirjaimellisesti nokkiinsa.\nVein ensin laitumelle Kallen ja Pirpanan, sitten Nallen ja Rommin ja vasta lopuksi Ressun ja Vennin. Ressu meni nuuskimaan heti Nallea, mutta sitten alkoi syömään, huh mikä helpotus!! Siellä ne mussuttivat nelistään ruohoa kylki kyljessä, kaikki neljä. Uskomaton se alkuviikon tapaus, mikähän tuolle Ressulle tuli silloin?\nKoin positiivisen järkytyksen tänäaamuna, kun aamu-unisena aloin katsomaan, että miten Venni ja Kalle on vaihtanut paikkaansa. Ajattelin, että katsoin väärin, kun ne nyt on kuitenkin aikalailla samannäköiset. Kävelin lähemmäs ja totta se oli! Kalle söi Ressun kanssa vierekkäin tuolla isolla laitumella, Venni ja Rommi pupelsivat ruohoa tuolla Kallen puolella ja Nalle ihmetteli siinä välissä, että missäköhän hänen kuuluisi olla. Väliaidan langat olivat katkeneet tuolta Kallen laitumen takaosasta, Kalle oli mennyt langoista läpi kavereiden luo. Tappelun jälkiä ei ollut, joten nyt kaikki viisi ruunaa laiduntavat yhdessä. Tänään olen useaan kertaan laitumella käynyt ja aina siellä on ollut rauhallista ja kukaan ei aja ketään, kaikki vain syövät. Kalle halusi varmaan näyttää, että kyllä hän osaa laumassakin olla, kun riittävän kauan oli "arestissa" omalla laitumellaan. Aikas mahtavaa, miten tämä nyt näin hyvin meni??\nSiellä näkyy kaikki viisi jossain kaukana heinän seassa\nRessua kävi eilen laidunurakan jälkeen kokeilemassa yksi kouluratsua vailla oleva nainen. Kysyin Heiskaselta tietääkö se ketään osaavaa kouluratsastajaa, joka haluaisi Ressulla alkaa käymään. Lupasi tiedustella ja nyt löytyi hyvä vaihtoehto, kun tämän naisen hevonen on loppuvuoden saikulla. Uusi vuokraaja tykästyi kovin Ressuun ja hän osaa sillä ratsastaa varmsasti paremmin kuin minä koulupuolella, eli hän valmentautuu sillä myös Heiskasen opissa ja vaatii siltä enemmän, kun nyt oma innostukseni näyttää suuntautuvan sittenkin esteille ja Ressun osaamistaso ei pysy yllä, jos kukaan ei vaadi siltä vaativampia asioita. Hyvä ja helpottunut fiilis, kun ei tarvitse stressata, ettei hevonen saisi riittävästi liikuntaa. Ehkä oma innostukseni tuohon hevoseen syttyy tässä pikkuhiljaa paremmin, nyt saan enemmän aikaa myös Vennille, joka tuntuu olevan myös erittäin potentiaalinen kaveri.\nTänäaamuna, tai siis päivällä, herätessäni pelästyin, kun kello näytti yhtätoista. Minun piti olla klo.12 hevonen veryteltynä maastoesteradalla. Heitin ratsikuteet niskaan ja juoksin hakemaan hevosta pellolta. Tässävaiheessa näin myös tämän rikkinäisen aidan ja yön aikana yhdistyneen ruunalauman. Olin tallissa hevosen kanssa puolelta, tein pikaharjausken ja heitin sille kamppeet niskaan. Sitten aloin peruuttelemaan autoa kiinni traikkuun, pakkasin omat kamat ja heitin pollen koppiin. Olin Herttualassa viittäminuuttia vaille 12 ja hyppäsin selkään ja veryttelin ohjeita kuunnellessani. Huhheijaa mikä aloitus!! Valmennus sujui ihan hyvin, aloitimme pienellä radanpätkällä, tulimme tukin, sitten sellaisen kapean tukin pusikon läpi ja vielä lopuksi isomman tukin toisen pusikon läpi. Ressu tuli ihan huonosti ne, kun en ollut ehtinyt kunnolla herättelemään sitä. No ennen seuraavaa tehtävää sain sen laukkaamaan kunnolla, tulimme aika isoa alashyppyä, sitten samaa toisinpäin ylöshyppynä. Ne sujui ihan hyvin. Seuraavaksi tultiin hautoja. Aloitimme keskikokoisella haudalla, sitten siirryimme vähän pienempään ja lopuksi juuri rakennettuun isoimpaan hautaan. Se oli oikeasti pelottavan näköinen, mutta Ressu meni siitäkin tosi kiltisti, sitä se kyllä edes vähän katsoi (eli siis huomasi ylittävänsä estettä :D). Minua pelottaa Ressun kanssa vain juurikin tuo, että se ei pelkää mitään estettä ja joku kaunis kerta se kompastuu, kun ei tajua olla skarppina. Haudoillakin se saattaa astua hautaan, kun tänäänkin yhtä hevosta vedettiin liinoilla haudan yli, kun se ei siitä muuten olisi tullut. Tämä aiheutti vähän odottelua... Seuraavaksi tulimme tosi kapeeta taloa, se oli vain 50cm korkea, mutta johteina olivat luudanvarret, eli se oli vaikea este. Ressu tuli sen tosi hyvin, siinä saatiin kehuja hyvästä lähesymisestä ja napakasta laukasta. Sitten tulimme isohkoa tukkia, joka oli vähän leveämpi, mutta siinäkin johteina vain luudat. Tämä onnistui mielestäni parhaiten! Sitten siirryimme omasta mielestäni pelottavimmalle esteelle, sellaiselle siniselle tukki/kantoviritelmällä, jossa ei ollut johteita ja se oli tosi kapea. Korkeuttakin oli kuitenkin 70cm ja se oli vaikeassa paikassa. Ressu pomppasi sen ensin lähes paikaltaan ja minua pelotti oikeasti tulla se uusiksi, mutta se sujui jo paremmin. Sitten tulimme aika isoa estettä, se oli noin 110cm, mutta siinä oli risuja se yläosa, eli siitä pääsi osittain läpi. Ressun kaviot osuivat vain vähän risuihin, eli se hyppäsi käytännössä koko esteen yli. Viimeisenä tulimme tukkia, jota lähestyttiin veden läpi. Toisella yrityksellä sain laukan säilymään veden läpi ja hyppykin sujui tukilla ihan hyvin. Loppuverkassa ravailin aluetta ympäri ja tulin moneen kertaan ravissa veden läpi. Ressu parani loppuakohden, alkuun se oli vähän löysä. Valmentaja sanoi, että KaRan harrasteluokka on yksi tämän maan vaativimmista ja aloin vähän epäilemään muutenkin osallistumistamme sinne. Kerroin fiiliksistäni myös valmentajalle ja hän myönsi, että helpointa olisi mennä Niinisaloon ja startata siellä harrasteluokka. Siellä lähes kaikki maastoesteet ovat helppoja tukkeja. KaRan kisoissa haudat ovat suurempia kuin missään muualla harrasteluokassa ja muutenkin lähestymiset esteille ovat kummallisia. Jäin itsekin tätä miettimään, että kannattaako lähteä epävarmana yrittämään, kun aikaa on treenata vaikka ensivuoden paikallisiin kenttäkisoihin. Ilmottautuminen näihin meidän seuran kisoihin pitäisi hoitaa kahden viikon sisään... Ihme soutamista ja huopaamista, mutta shettikset osallistuvat ainakin sinne, kun Sonja on järjestänyt lupaamansa maastoesterataluokan shetlanninponeille! Aivan mahtavaa!!\nValmennuksen jälkeen treenasimme Nallen kanssa ekaa kertaa ensiviikonlopun SM-kisoihin. Eli tässä nyt teille, jotka toivoitte treenamisestamme postausta. Marinka meni Nallella ensin sitä HeC:n rataa, joka sujui todella hienosti. Nalle kulki kokoajan kivassa muodossa, se ei ole enää ollenkaan niin etupainoinen, kuin mistä sai moitteita tuomareilta viimevuonna. Mutta olihan se silloin vasta 5v, eli ihan ymmärrettävää. Vähän annoin Marinkalle vinkkejä ja ohjeita koulurataan, mutta aika pian siirryimme esteisiin. Laitoin kaksi pystyä pituushalkaisijan suuntaisesti, tarkoituksena tulla kolmikaarisella kiemurauralla esteet, esteiden päällä laukanvaihdot. Tämän harjoituksen nuo tulivat monta kertaa ilman pienintäkään ongelmaa. Laukat vaihtuivat hyvin ja poni kääntyi näppärästi. Ja meidän kenttä on tosiaan 18 x 28 m eli yhden kaarteen koko oli noin 6m eli voitte päätellä ponin näppäryyden. Esteet olivat 60cm korkeita.\nSeuraavaksi laitoin esteen keskelle ja harjoittelimme esteradan uusinnassa eteentulevia vinoja lähestymisiä. Marinka tuli Nallella todella vinosti kohti estettä ja Nalle teki aivan loistavia hyppyjä. Ei mitään korjattavaa kummassakaan lajissa, poni oli hyvä ja ratsastaja hyvässä vireessä, nyt vain ensiviikonloppua odottelemaan!\nIllemmalla hain Vennin laitumelta, huomasin hyvin pian, ettei tänään ole ihan sen päivä. Se oli vähän junttura, kun otin sitä laitumelta, mutta pienen kovisteluni jälkeen homma helpotti. Laitoin Vennille suitset päähän ja menin kentälle. Annoin sen kävellä kunnolla, sitten otin ravia ihan löysin ohjin ja vasta tämän jälkeen otin ohjat käteen ja lähdin ratsastamaan sitä käynnissä. Aloin tekemään pientä kahdeksikkoa, yritin taivutella sitä ja vaadin ainoastaan sen, että se asettui ja kuunteli hyvin sisäpohjetta. Tämän jälkeen jatkoin uralla ja otin pysähdyksiä, sitten ravipätkiä. Pysähdyksissä Venni lähti heti peruuttamaan jännittyneenä, aika paljon meni aikaa, kun halusin hevosen seisovan paikallaan ja asettuvan sisälle. Homma lähti toimimaan pikkuhiljaa ja ajoittain poni oli tosi hyvä ravissa. Se oli jo vähän tasaisempi edestä, ei niin paljoa nostele ja laske päätään. Fiilistelin yhdessä kohtaa pitkääsivua ja Venni kulki juuri sillä hetkellä oikein kivasti oikeinpäin ja oli todella rento. Se liikkui myös kivasti eteenpäin. Yhtäkkiä poni katosi altani takaviistoon ja tipuin selästä ulkopuolen lonkalleni ja siitä selälteni ja kopsautin takaraivoni maahan. Hetki meni tajuta, että todella tipuin! En puhunut mitään, sillä en tiennyt peläsytikö poni todella, vai oliko jotain protestointia minua vastaan, kun vaadin siltä enemmän. Nousin uusiksi selkään, heti kun olin tarkistanut, ettei yhtään timanttia ollut irronnut kypärästäni :D Siinä taas vähän kovistelin ja napautin raipalla, ettei tällainen loikkiminen jatkossa ole ollenkaan suotavaa. Hetki meni, ennenkuin pääsimme taas hyvin hommiin. Laukannostoissa poni yritti vaan juosta alta ja otin aina seis ja peruutin. Tankkasimme tätä varmaan 10 kertaa, koska tiesin, että Venni osaa nostaa laukan paremminkin. Parit nostot tein raipan avustuksella ja sitten ne rupesivatkin sujumaan, myös käynnistä. Venni nosti kerran laukan niin, että se teki sen todella oikeaoppisesti. Sillä oli takaosa hyvin alla ja se ponkaisi laukkaan todella hyvin. Jätin nostot siihen ja otin loppuravit. Aikamoinen ratsastus, ei ihan helpolla polle minua päästänyt, mutta saimpahan sen ruotuun.\nLähettänyt Susku klo 23.48\nAnonyymi 6. elokuuta 2012 klo 15.18\nMiksei Pinnistä ole esittelyä täälä blogissa? Käsitykseni mukaan se kuitenkin asuu teillä :D\nSusku 6. elokuuta 2012 klo 15.27\nPoistin Pinnin esittelysivun blogin osoitteenvaihdoksen yhteydessä, kun se lähtee meidän tallilta heti, kun saadaan myytyä.\nAnonyymi 9. elokuuta 2012 klo 20.30\nKetä on Pirpana?\nSusku 9. elokuuta 2012 klo 21.51\nSemmonen yhden tallitytön kesäheppa, joka on tossa meillä laitumella, lähtee parin päivän päästä pois.\nliisa 17. maaliskuuta 2013 klo 10.10\nmissä pirpana nykyään asuu asuuko karkkilassa