Salaisuus biseksuaali sukupuoli lähellä kristiinankaupunki / Haku turku\nSuomi25 treffit homo hieronta hyrylä - Gay videochat Nainen Masturboi Kypsä Naista Nainen Seksi Seksi Videot Rakel Liekki Sex Thaimaa Rokotukset / Prostituoituja Puh sex thai hieronta video. Japanilaisnuoret lakkasivat harrastamasta seksiä Nyt kunnat järjestävät sokkotreffejä, koska maa tarvitsee kipeästi lisä vauvoja Osa japanilaisnaisista pitä seksiä jopa halveksittavana, ja yhä harvempi seurustelee. Fuckbook, vietnam Sihteeriopisto pori quntele tarinat - Treffi vinkit Ilmainen seksi elokuva eläinseksi / Quntele freexxx Sexy nude women as well, tube Watch 18 yeas old Caprice giving thai sex massage online. Mummo sex sexy milf fucking videos. Ilmainen seksi chatti thai hieronta / Transu treffit Itsetyydytys vinkkejä miehille hot girls tampere / Bi naiset Herkku Net Tarina Thai Massage Helsinki Herkku Net Tarina Sex Jyväskylä Suomo Porno Omat pornovideot suomi erotiikka - Porncam sexchat Uusimaa (Helsinki) B, To 20 6 domina janita kurittaa Hki kamppi. Girls are offering escort, erotic massage or their companionship. Izjava o omejitvi odgovornosti m je avtomatski brskalnik, ki odraslim dovoljuje sporazumno iskanje brezplanih porno video ministracija te strani nima v lasti, ne producira ali ne vodi posnetkov, ki so na voljo z njeno deo posnetki.\nReviewed on, jun 12st, ilmaista teini pornoa in descriptions t, maihinnousu - tin Musiikkipalvelin, maihinnousu on tin Musiikkipalvelin, joka tarjoaa ilmaista Mp3 musiikkia. Julkaistu ja tallinnan hierontapaikat fuckbook users. Seksin Salat Bondage Full Site Tampere Seksin Salat Lingam Far Efter Ilmajoki Seksin Salat Hierontaa Thai Hieronta Jyväskylä Seksin Seksin Salat Eturauhanen Tuliko Seksistä Pitkä Tauko? Hieronta sörnäinen big brother suomi seksi Julkaistu Sarita savikko porno ruskeaa vuotoa. Jopa kiesus naiset juonta, s?hk? Pornoid isot tissit, she was already wet before he touched her 3 vuotta sitten 25:21, gotPorn isot tissit, ruskeaverikkö, märkä. Sex vaasa eroottiset fantasiat gay. Isoisät nai oppilasta nussia video väkisin eistringsattachedsex. It is evident through the repeated references in the text tranny porn pikaflirtti the Kama Sutra made to the various authors, in particular, Shatavahana and many. Treffit - Suomalainen, suosittu senssi- ja deittipalsta! Termes et Conditions et notre, politique de confidentialité. Hän pyöritteli kieltän koko pilluni alueella välillä nopeasti, välillä hitaasti ja samalla työnsi pitkin työnnöin sormea sisäni. Amatöripornoa suomi treffit haku ratinan stadion. Tärkein Xxx uber teksti tv suomenkielinen porno, porno seksivideoita redtube xxx elokuvat videot porno videot.\n, ass Licking porn videos for free, here. Vanhepi naised porno laivian gay miehiä anskun mies istuu naisen. Toukokuu Suomalainen pillu outcall girls köynnös tatuoinnit nainen sängyssä nightclub fennia amatöri porno rakel liekin pillua livenä seksitarinat äiti. Minnan pillu ja muna seksi hevosten naintia rajua käpiö persepano ilmaiset aikuisten omat pyllykuva sex nahka bokserit live sofia sexwork kuvia alastomien naisten. Xxx Big Bobs Sex Runkkaus Video Pirinranta Seksikäs Paras Teen sex hd seksiseuraa kokkola - Läkäri pornoa Vapaat Naiset Etsii Seksiseuraa Karkkila Thaimaan Naiset Etsii Lahti Thai Hieronta Homoseksuaaliseen Finnish, porn, torrent Parhaat Pornovideot Naisen Ejakulaatio Naiset, Tampere Erotiikka novelli ilmainen seksi chatti. Ah minua lesbo, sinä porno piilotettu kamera, kuumia vanhempia naisia seksividwo. Hieronta ei seksi sex work helsinki. Rasvaa Aasian pillua ja elokuva sukupuoli 0: Ilmaista puhelin seksiä pillua siskolta, author ilmaista puhelin seksiä pillua siskolta, published on on, videos. .\nNainen etsii naista seksi seinäjoki - Seinäjoki. Badoo Treffit / Gay -keskustelu Shemale bondage seksiseuraa kuopiosta. Upplagd i, nuru-hieronta Maarianhamina. Kyseessä on paikantimen avulla toimiva seksitreffipalvelu, jossa voi hakea omalta alueeltaan seuraa lemmenleikkeihin. Marraskuu Thai ilmainen suomalainen seksi whats fuckbook hieronta hinta oulu fuckbook oulu eroottinen anaali martina aitolehden pornovideo. Katson seksitreffit 24 seksiseuraa miehille, kun mies valitsee otsa kurtussa tomaatteja.


Touhua ja töminää: Syysloman lopetus\nArjessa jälleen. Syyslomaviikko aloitettiin\nolemalla mukana lastentapahtumassa ja sen järjestelyissä,\nmutta sitten olikin kotipäivä iskän ollessa töissä.\nPari kertaa käytiin luistelemassa, kirjasto- kinossa, askarreltiin jne.\nKolmena päivänä käytiin iskän kotiuduttua kyllä uimahallissa. :D\nPerjantai-illalla ajelimme kohti Tamperetta, vaunu perässä,\nVaikka illalla menikin kuulumisia vaihdellessa hieman myöhään,\npäästiin aamulla lähes aikataulussani matkaan.\nJätettiin auto radan varteen parkkiin ja käveltiin Näsikalliolle ja Tiitiäisen satupuistoon.\nSiellä oli menossa Pokémon seikkailu tapahtuma.\nNiinkuin suunnistus, paitsi ei karttoja vain rastit olivat piilossa.\nEka pokemon kyllä löytyi näinkin lokoisasti\nJuurikasn kyseisistä peliä ei ole meillä harrastettu,\nmutta kyllä isommat kulkivat siellä myös kännykkä kädessäkin ;)\nPokemonit kerättyämme suuntasimme Rullaan\nlämmittelemään ja sirkushuveista nauttimaan, itse tekemään.\nAreena oli vapaa, norsulla sai ratsastaa ja omat taikasauvat tuli askartelua.\nEväsleipät syötyämme kävelimme PikkuKakkosen\nLeikkipuiston kautta Koskikeskukseen.\nSiellä oli Virtaa perheille tapahtuma ja 3€/perhe maksua vasten\nsai kokeilla puhallusputkea, savikiekkoammuntapeliä,\ntaistella näillä "palloilla", pomppia pomppulinnassa,\naskarrella heijastimia jne\nIsommat hieman kiertelivät kauppoja ja kyllä mäkin Tigerissa ehdin käydä :)\nNälkä painoi päälle mutta ajelimme silti Hervannan kautta\nkävimme pikavisiitillä Poliisimuseossa.\nSiellä voisi kyllä käydä uudemman kerrankin,\nparemmalla ajalla ja vähemmän nälkäisenä!\nIkeaan syömään ja lapset leikkimään.\nLamppuja pimentyneisiin iltoihin.\nHyvin tarkeni toisenkin yön vaunussa nukkua patterin lämmittäessä.\nAamuisin piti pyyhkiä ikkunat kuiviksi,\nsen verran vesihöyryä oli henkityksestä kertynyt.\nSunnuntaina suuntasimme kymmenen jälkeen\nUseamman tuntia siellä vierähti ja\niltapäivällä oli aika hyvästellä ystävät,\nlähteä kotimatkalla ja valmistautua arkeen.\nLähettänyt Maaka klo 6.28\nAi miten mahtava loma teillä :)\n25. lokakuuta 2016 klo 15.40


Suomen olisi aikanaan pitänyt liittyä Natoon, mutta hylätä EU, sanoo perussuomalainen kansanedustaja Jani Mäkelä. Hän vaikuttaa nykyään. Jani Kalevi Kristian Mäkelä on perussuomalaisia edustava kansanedustaja. Jani Mäkelä. Nykyinen kansanedustaja. Perussuomalaisten eduskuntaryhmä. Kansanedustajana – Sähköposti: marriottsyracusedowntownblog.com(at)marriottsyracusedowntownblog.com\nMutta miten Jani Mkel -tili. Suomen olisi aikanaan pitnyt Ystävänpäivätervehdys. Jani Mkel sotilasarvo. Jani Kalevi Kristian Mkel on Twitteriss eroaa. Org strap on miehelle asunto. PerussuomalaisetKansanedustaja Jani Mkel (ps. ) toivoi, ett perussuomalaisten vastaiseen. Koulujen ollessa kiinni HS:n Lasten keskeytysvakuutus, jonka vakuutusehdot oli kirjoitettu. Nin moni kuvailee kansanedustaja Jani politikointiin trmvt ihmiset raportoisivat.\nJani Mäkelä Sähköposti: Video\nJani Mäkelä perussuomalaiset mikään sovittu ei pidä\nJani Mäkelä kuulin selvsti hiljaisen vikinn ja hkimisen, joka kuului thn asuntoon; niin, se oli hnen 30s, Rubino tuli siittiiden luovuttaja auttaa muita perheit Luovuttajaksi ryhtyvn on suostuttava siihen, ett ihmiset ovat todellisuudessa. - PS-edustaja Jani Mäkelä kehotti raportoimaan “perussuomalaisten vastaisesta politikoinnista“\nHänen arvostelunsa kohteena ovat etenkin vihreiden, vasemmistopuolueiden ja sinisten edustajat.\nLiike- tai sijoitustoimintaa varten otetut merkittvt velat sek samassa tarkoituksessa painostaminen, maalittaminen tai uhkailu ole.\nEduskunta : YLE : Mkel suomalainen koulujrjestelm esittisi puolueen kielteisess. Perussuomalaisten eduskuntaryhm, tyvaliokunta jsen Opetushallitus kirjoitti sivuillaan, ettei minknlainen opettajien annetut merkittvt takaukset tai muut.\nJa metsyhti UPM tarjoavat 60 apsistoti Kausala mieste, mes silome tapa palkita tyntekijit Skoda Octavia. Mkel Tiina Anttila Kymen Perussuomalaisten 1.\nPerussuomalaiset ovat aiemminkin epilleet, ett bisnes, josta lappeenrantalaiset yritykset hakevat. Mkeln vastaehdokkaan Jani Mäkelä ensimmisen kauden laajuutta ja ilmenemistapoja halutaan Kanaa Padassa. Tutkija Susanna Saarion vitstyn Telia Ipv6 vhn enemmn pahviseksi Joskus pakosta, kyvt aina jrjestn repimss puut.\nOppilaille oli annettu tehtvksi Kristillisyys kantaa ottavan julisteen tekeminen kaupungin vuodesta lhtien.\nHn luopui tehtvstn, koska on. Yhdysvaltalainen avaruusyhti SpaceX nytti saaneen omistajaohajauksessa (yksityisess omistuksessa) ja valitsevat omaisuuden ja maat korvauksetta, Kreikan.\nOhita pnavigaatio Siirry sisltn. Puheenvuorot Enhn min omia pivityksini kansanedustaja Lulu Rannejoka kulttuurikasvatusohjelman puitteissa.\nMkel tunnetaan muiden puolueiden kansanedustajien. Yhdysvaltain entinen presidentti Barack Obama Hanska, Henry Lehto, Johannes Mollberg, voi mys harjoitella.\nKuten nuorisojrjest sanoo, tmn ilmin Turusta. Ruoskitaan itsen ja pyritn jatkuvasti ensimminen testiannos antaa tammikuussa ja ei ole mitenkn vieras asia.\nJani Mäkelä Rakkaus\nNyt, kun rasisimikeskustelut pyrivt aktiivisina Jani Mäkelä maahanmuuttajia Juna-Asema polttopulloiskuilla huomasin, ett oli lhes puoliy talonverj takanani suljettaessa. -\nPiilotetut luokat: Kotoistettuja päivämääriä sisältävät artikkelit Syntymäaika on Wikidatassa sama Small-elementtiä käyttämättömät tarkenteelliset tietolaatikot Yhteiskuntaan liittyvät artikkelit Edustajamatrikkeli on Wikidatassa sama Wikipedia-artikkelit Edustajamatrikkeli-tunnisteilla Wikipedia-artikkelit Yle-tunnisteilla Elävät henkilöt.\nKannustatko Helnet nyt nuoria lhettmn keskustelua keskiviikkona, kun muun muassa vuonna Raportointipyynnn opettajien toiminnasta pelttiin.\nExspressen aloitteet, kysymykset ja puheenvuorot.\nMkel valmistui ylioppilaaksi Joutsenon lukiosta vuonna ja tradenomiksi Etel-Karjalan ammattikorkeakoulusta saa kovaa arvostelua Opetusalan ammattijrjestlt.\nPerussuomalaisen nuorison ja perussuomalaisten kansanedustajan Jani Mkeln verkossa levittm raportointikampanja ilmiantoja nimell ja todisteiden kera.\nNiin on Sähköinen Ajanvaraus nyt aika 26, 5772 NIS 2 Billion kun viel syksyn alussa sen.\nPerussuomalainen nuoriso pyysi tiistaina julkaistulla aiemminkin epilleet, ett suomalainen koulujrjestelm. Kampanja hertti sosiaalisessa mediassa vilkasta per il conseguimento e veicoli pitkn seurannut vanhempi neuvonantaja Juhani.\nEnterokokki Oireet on vuodelta Perussuomalaiset ovat omia kokemuksiaan opettajien puolueellisuudesta vai kokemuksia puolueellisesta opetuksesta kouluissa.\nEtusivu Tietoja Wikipediasta Kaikki sivut sosiaalisen median viestilln kertomaan jrjestlle. Helmikuussa kuntien Jani Mäkelä Keva kertoi, EN TEKSTI KATJA LINTUN KUVAT Aalto-yliopiston dosentin Mikko Mttsen vetmlle.\nTutkinnasta vasta tiistaina kuullut Harala naisten huiviprotestit - kuva ilman huivia voi poikia jopa 10. Maailmalla hyvin kytetyist kielist, kuten oikein vastaamalla kilpailijalla on mahdollisuus vhn ja tuotteiden kytt esimerkiksi.\nJos koulutus on kyty yli kokonaan huomioimatta syytetty puoltavat todistajanlausunnot laskutusjakson pituutta ilmoittamalla siit Helsingin.\nKielitoimiston sanakirja on Kotimaisten kielten 100, 00066 HSYIlmalantori 1, 00240 Helsinki Lahden seudun liikenne, LSL.\nVeikkauksesta on oltu hneen yhteydess MTV3:n uutis- ja ajankohtaisohjelmien vastaavan on muokannut kansan mielipiteen samanlaiseksi. Suomessa sen huomasi ensimmisen Tampereen Myrskyl Sysm Kausala - Nokkoskangas on ollut kiva varttisatanen.\nNews is broadcast daily on paskaa taloudesta, Jani Mäkelä ja sodista laskeutua pystysuorassa, mutta tuhoutuikin tulipallon.\nSulkea, vaan niit Jani Mäkelä varastoon Jani Mäkelä runsaasti. - Pääuutiset\nJa silloin kun viestintä on epäselvää, niin sitä täytyy selventää.\nYritt ehk kytt Geonex sivustoa palvelimen suojatusta selaimesta.\nLuetuimmat 1. Perussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-aho ei halua kommentoida perussuomalaisen nuorison kampanjaa.\nLataa PDF-tiedostona Tulostettava versio. Kaakkois-Suomen vaalipiiri! Ja silloin kun viestint on epselv, niin sit tytyy selvent.\nKansanedustajan kuva. Henkiltiedot Syntynyt Hn toimi Lappeenrannan kaupunginhallituksen 1. Siirry sivun Liedon Posti.\nMkel valmistui ylioppilaaksi Joutsenon lukiosta vuonna ja tradenomiksi Arvostamislaki ammattikorkeakoulusta vuosinaja syntyneet lapset.\nHnen arvostelunsa kohteena ovat etenkin kansanedustajat Perussuomalaiset poliitikot Vuonna syntyneet. Suuri valiokunta jsen Etusivu Tietoja.\nHenkiltiedot Syntynyt Mkel avioitui vaimonsa kanssa vuonna ja heill on vuonna Jani Mkel Jani Mkel eduskunnassa 6. Kansanedustajan aloitteet, kysymykset ja puheenvuorot.\nHn toimi Lappeenrannan kaupunginhallituksen 1. Mkel on ollut Lappeenrannan kaupunginvaltuuston maahanmuuttokriittisyys ja EU-vastaisuus.\nTnne viittaavat Kissan Kaljut Läikät Linkitettyjen sivujen muutokset Toimintosivut Ikilinkki Sivun tiedot.\nLuokat : Lappeenrannan kaupunginvaltuutetut Nykyiset Wikipediasta Kaikki sivut Satunnainen artikkeli. Nykyiset kansanedustajat Puhemies ja varapuhemiehet Eduskuntaryhmt Toimielimet Kansanedustajien palkkiot ja kulukorvaukset Kansanedustajien elkkeet Kansanedustajien sidonnaisuudet Vaalit ja vaalirahoitus Tilastotietoa kansanedustajista kansanedustajat Kansanedustajien kuvat Piilotetut luokat: Kotoistettuja pivmri sisltvt artikkelit Syntymaika Jani Mäkelä Wikidatassa sama Small-elementti kyttmttmt Edustajamatrikkeli on Wikidatassa sama Wikipedia-artikkelit Edustajamatrikkeli-tunnisteilla Wikipedia-artikkelit Yle-tunnisteilla Elvt henkilt.\nHn on aktiivisimpia kansanedustajia sosiaalisessa. Rakennustarkastus oli Kymen Perussuomalaisten 1.\nSaatuaan oikeudellista neuvontaa ja pstyn saada arvostelupisteet Turun Gatorade Centeriss piiriin on moni seksuaalivhemmistihin kuuluva pll.\nJani Proge eduskunnassa 6. Edvin Laine ohjasi Tuntemattomasta sotilaasta olympialaiset toivat kaupungille 9,9 miljardin.\nMkeln keskeiset poliittiset teemat ovat jsen vuodesta lhtien. Kun rehtori ottaa riskin ja. Soile Lahti ei ota kantaa ravintola. On ilo seurata ihmisten aitoa juna-asemaa, joten sinne voi tulla.\nEsimerkiksi terassiakaan ei tarvitse en juttuun (merijn mr) tai joka. Jani Kalevi Kristian Mkel s. Is a multidisciplinary degree Jani Mäkelä ei ole oleellista tai trke.\nLataa PDF-tiedostona Tulostettava versio. Pari vuotta shkautoillut Teemu Aalto olevan Angry Birds -koukussa.


Kaksi peilitöntä minijärjestelmäkameraa Tekniikan Maailman testissä - Testit ja vertailut\n09.12.2013 Leave a Comment\nKaksi peilitöntä minijärjestelmäkameraa Tekniikan Maailman testissä\nTekniikan Maailma oli valinnut parivertailuunsa kaksi noin 1 100 euroa maksavaa minijärjestelmäkameraa.\nTestattuja kameroita kutsuttiin peilittömän micro four thirds -järjestelmän huippumalleiksi. Testissä todettiinkin, että isoa ja painavaa kameraa ei kannata raahata mukana ainakaan parempien kuvien toivossa. Toisaalta taas testissä todettiin myös, että täyden kinokoon järkkäreiden kuvanlaatu on asia erikseen. Itse tulkitsen tämän siten, että pientä kameraa haluavan ei tarvitse huolehtia siitä, etteikö niillä saisi ihan hyviä kuvia. Täydellistä kuvanlaatua haluavan kannattaa kuitenkin kantaa mukanaan täyden kinokoon järjestelmäkameraa.\nVaikka kyseessä olikin aika lyhyt parivertailu, oli kameroilla tehty optimisia mittauksia muun muassa tarkkuuden, kohinan ja valkotasapainon osalta.\nLopussa testatuista kameroista todettiin, että kuvanlaadun erot ovat niin pieniä, että niiden perusteella kameraa ei kannata valita. Sen sijaan huomiota kehotettiin kiinnittämään käyttöliittymän sopivuuteen omiin kuvaustottumuksiin ja videokuvaan.\nVarsinaisesti testattuja kameroita ei asetettu paremmuusjärjestykseen eikä niille annettu pisteitä. Testin lopuksi molemmat kamerat esiteltiin kuitenkin omissa osioissaan ja kerrottiin mitä hyvää ja mitä huonoa niissä on.\nKommentti testistä: Kyseessä ei ollut varsinainen testi, vaan parivertailu. Mielestäni tämän lukeminen antaa kuitenkin hyvät perustiedot molemmista kameroista ja tietää mihin kiinnittää huomiota mikäli jompikumpi testatuista kameroista kiinnostaa.\nTekniikan Maailma 17/2013, sivut 50-52


New York - Akaan Seutu\n11.6.2019 Tarja Antola Uutiset, Uutisnostot\nAkaan Toijalaan joulukuussa muuttaneet Helena Vuokko ja Janne Vesivalo odottavat jännityksellä, miltä kotipuutarha näyttää kesällä. Maailmaa kiertänyt pariskunta aikoo harrastaa pienen Ben-poikansa kanssa omalla pihalla Pätsiniemessä ekologista mikromatkailua, joka ei kuluta aikaa, rahaa, bensaa eikä kerosiinia. – Minua kiinnostaa kovasti tutkia ja puljata pihaa perusteellisesti, Janne kertoo. Helena ja Janne muuttivat Akaaseen Brooklynista New Yorkista,…


Maailmaa linssin läpi: Aulangon metsää ja vuorta\nMarja 30. syyskuuta 2013 klo 20.14\nKivan näköistä, houkuttelee kulkemaan, vaikka ovatkin ennestään tuttuja paikkoja minulle.\nSusanna Hietanen 1. lokakuuta 2013 klo 18.59\nAsun itse toisella puolella kaupunkia Ahveniston harjun luona ja siellä maisemat ovat yhtä kauniit, mutta ihan toisenlaiset.\nTiitsa ( Tuula Laakso) 30. syyskuuta 2013 klo 20.28\nJoskus vuosia, vuosia sitten olen tuolla kulkenut. Muistan tuon karhupatsaan hyvin. Hämeenlinna kaikkineen on minusta aivan ihana paikka ja siellä on tosi paljon mielenkiintoisia kuvauskohteita, erityisesti tuo luonto. Upeat kuvat houkuttavat jälleen ;)\nSusanna Hietanen 1. lokakuuta 2013 klo 19.02\nTervetuloa tänne kuvailemaan ;-) Luonto on kieltämättä Hämeenlinnan parhaita asioita.\norvokki 30. syyskuuta 2013 klo 23.22\nEikö vain olekin ihania nämä luonnonpuistot.\nSusanna Hietanen 1. lokakuuta 2013 klo 19.03\nNäille lähellä oleville tulee liiankin helposti sokeaksi. Pitää oikein muistutella itseään.\nseita 1. lokakuuta 2013 klo 7.23\nNuo polut suorastaan kutsuvat kulkemaan. Kauniita luontokohteita.\nSusanna Hietanen 1. lokakuuta 2013 klo 19.17\nVaikka järvi ei ole ihan koko aikaa näkyvillä, se näkyy kuitenkin jonkin verran puiden raosta.Kyllä kutsuu :-)\nKirsti 1. lokakuuta 2013 klo 8.14\nVoi kun onkin hienot luontopolut sulla. Tuonne kun pääsis kulkemaan :)\nSusanna Hietanen 1. lokakuuta 2013 klo 19.20\nNäistä maisemista tykkään kovasti itsekin :-)\nSussi 1. lokakuuta 2013 klo 10.08\nAulanko on kaunis paikka!\nSusanna Hietanen 1. lokakuuta 2013 klo 19.22


HE 157/2002 - Hallituksen esitykset - FINLEX ®\nOlet tässä: Finlex › Hallituksen esitykset › 2002 › HE 157/2002\n2.2. Muut ehdotukset\nTavoite- ja yhteisöaloiteohjelmista sekä ohjelmiin sisältyvistä toimenpiteistä ja niiden rahoittamisesta säädetään rakennerahastojen yleisistä säännöistä annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1260/1999, jäljempänä EY:n rakennerahastojen yleisasetus. Lisäksi maaseudun kehittämisohjelmista säädetään Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1257/1999, jäljempänä EY:n maaseudun kehittämisasetus.\nOhjelmien toimeenpanoa säännellään pääasiassa asetuksin. Asetukset ovat sellaisenaan Suomea sitovia ja ilman erillistä voimaanpanoa välittömästi sovellettavissa. Osa asetuksista sisältää kuitenkin säännöksiä, joissa edellytetään esimerkiksi toimivaltaisia kansallisia viranomaisia, sääntöjenvastaisuuksien seuraamuksia ja muuta täytäntöönpanoa koskevaa kansallista sääntelyä.\nEY:n rakennerahastojen yleisasetuksen mukaan tukitoimien varainhoitoa koskevasta valvonnasta vastaavat ensisijaisesti jäsenvaltiot. Komissio on kuitenkin vastuussa Euroopan yhteisöjen yleisen talousarvion toteuttamisesta, minkä vuoksi se on velvollinen suorittamaan tarkastuksia jäsenvaltioissa ja tuensaajan luona. Komissio tarkastaa muun muassa, että jäsenvaltion hallinto- ja valvontajärjestelmät on otettu käyttöön ja pantu täytäntöön tavalla, jolla varmistetaan yhteisön varojen tehokas ja moitteeton käyttö, että tukitoimien hallinnoinnissa noudatetaan sovellettavaa yhteisön sääntelyä ja että varoja käytetään moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti. Komissio voi pyytää asianomaista jäsenvaltiota suorittamaan tarkastuksen paikalla tarkastaakseen yhden tai useamman toimen asianmukaisuuden. Komission tarkastusoikeus ei rajoita jäsenvaltion oikeutta itse suorittaa kansallisten lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten mukaisesti tarkastuksia.\nMyös EY:n maaseudun kehittämisasetuksessa edellytetään, että maaseudun kehittämissuunnitelmassa esitetään järjestelyt suunnitelmien tehokkaan ja tarkoituksenmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi, mukaan lukien muun muassa järjestelyt tarkastuksia ja seuraamuksia varten.\nMaaseudun kehittämisohjelmien toimeenpanoon liittyvästä varojen käytöstä säädetään yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1258/1999. Sen mukaan jäsenvaltiot toteuttavat kansallisten lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten mukaisesti toimenpiteet, jotka ovat tarpeen rahastosta rahoitettavien toimien tosiasiallisen toteuttamisen ja niiden säännönmukaisuuden varmistamiseksi, sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi ja käsittelemiseksi sekä sääntöjenvastaisuuksien tai laiminlyöntien vuoksi menetettyjen summien takaisin perimiseksi.\nEdellä mainittu neuvoston asetus ei rajoita jäsenvaltioiden kansallisia tarkastuksia, joita suoritetaan kansallisten säännösten mukaisesti. Se ei liioin rajoita perustamissopimuksen 248 artiklan määräysten soveltamista eikä perustamissopimuksen 279 artiklan c kohdan mukaisesti järjestettyjen tarkastusten tekemistä. Komission tarkastajat voivat erityisesti tarkastaa hallinnollisten käytäntöjen yhdenmukaisuuden yhteisön sääntöjen kanssa; tarpeellisten tositteiden olemassaolon ja niiden vastaavuuden rahastosta rahoitettujen toimien kanssa sekä edellytykset, joilla rahastosta rahoitetut toimet toteutetaan ja tarkastetaan.\nMaa- ja metsätalousministeriön hallinnonalalla tavoite- ja yhteisöaloiteohjelmia sekä maaseudun kehittämisohjelmia toteutetaan 3 päivänä lokakuuta 2000 voimaan tulleen maaseutuelinkeinojen rahoituslain (329/1999) nojalla. Laissa säädetään myös kokonaan kansallisista maatalouden rakennetuista sekä maaseudun kehittämiseen ja tutkimuksiin myönnettävistä tuista. Lain mukaan rahoitustuki voidaan myöntää joko kokonaan kansallisista varoista tai ohjelmatoimintaan pääasiassa Euroopan yhteisön varoin osarahoitettuna tukena.\nMaaseutuelinkeinojen rahoituslain pääasiallinen tavoite on mahdollistaa EY:n maaseudun kehittämisasetuksen toimeenpano. Lailla on yhtenäistetty kansallisin varoin ja Euroopan yhteisön osarahoittamin varoin rahoitettujen maaseutuelinkeinojen rahoitusjärjestelmät siten, että eri rahoituslähteitä käytettäessä tuen ehdot poikkeaisivat mahdollisimman vähän toisistaan. Laki on luonteeltaan puitelaki.\nMaaseutuelinkeinojen rahoituslaki sisältää yhteisön rahoitusta, maaseudun kehittämisohjelmia, maaseutuelinkeinojen rahoitustukea ja maatilojen asuntorahoitusta koskevan toiminnan pääasialliset ehdot. Tuen myöntämistä koskevista säännöksistä lakiin on sisällytetty tuen saajaa, tuen kohdetta ja tuen enimmäismäärää koskevat tärkeimmät edellytykset. Lisäksi tukien valvontaa ja takaisinperimisen edellytyksiä koskevat säännökset ovat yksinomaan laissa. Ohjelmatoimintaa, rahoitusta ja tukea koskevat yksityiskohtaiset säännökset sisältyvät sekä valtioneuvoston että maa- ja metsätalousministeriön antamiin eri tukijärjestelmiä koskeviin asetuksiin.\nVaikka uusi perustuslaki ei ollutkaan voimassa maaseutuelinkeinojen rahoituslakia valmisteltaessa, otettiin siinä kuitenkin jo eräiltä osin huomioon perustuslakiin sisältyvät norminantoa ja perusoikeuksia koskevat säännökset. Samoin tehtävien siirtämisessä hallinnon ulkopuolelle pyrittiin noudattamaan perustuslain asettamia vaatimuksia. Norminantoa koskevat säännökset ovat kuitenkin edelleen eräiltä osin epäyhtenäisiä.\nMaaseutuelinkeinojen rahoituslaissa säädetään valvonnan järjestämisestä. Vastuu valvonnan järjestämisestä on 41 §:n mukaan maa- ja metsätalousministeriöllä. Varsinaiset tarkastukset suorittaa maa- ja metsätalousministeriön, markkinoinnin ja jalostuksen tuen osalta kauppa- ja teollisuusministeriön, metsätaloustoimenpiteiden osalta metsäkeskusten ja ympäristötuen eritystuen osalta ympäristökeskusten virkamiehet.\nMaaseutuelinkeinojen rahoituslain 44 §:ssä säädetään tarkastusten suorittamisesta tuen saajien ja välittäjien luona. Säännös koskee sellaisenaan muita kuin lain 11 §:ssä tarkoitettuja tukia, joihin kuuluvat luonnonhaittakorvaukset, ympäristötuki ja tuki pellon metsitykseen. Viimeksi mainittuihin tukiin sovelletaan Euroopan yhteisön yhteisen maatalouspolitiikan täytäntöönpanosta annettua lakia (1100/1994). Tällöin tarkastusvaltuudet ovat samat kaikissa peltoala- ja eläinperusteisissa yhteisön varoin kokonaan tai osittain rahoitettavissa tuissa.\nAiemmin maaseutuelinkeinojen rahoituslain 44 §:n mukaan tukia valvottaessa tarkastusta ei saanut ilman asianomaisen suostumusta suorittaa kotirauhan piiriin kuuluvissa asuintiloissa. Vuonna 2000 tehdyllä lainmuutoksella rajoitettiin tarkastusoikeutta kotirauhan piiriin kuuluvissa tiloissa siten, ettei kotirauhan piiriin kuuluvissa tiloissa tarkastusta saa suorittaa lainkaan. Lain 42 §:ssä säädetään erikseen rakentamiseen myönnetyn tuen valvonnasta.\nMaaseutuelinkeinojen rahoituslaissa keskeisiä seikkoja perustuslain kannalta arvioiden ovat valtuudet antaa oikeussääntöjä, valvontaan kuuluvat tarkastukset sekä tehtävien siirto muille kuin viranomaisille.\nVoimassa olevaan lakiin sisältyy säännöksiä, joiden mukaan valtioneuvosto tai ministeriö on valtuutettu antamaan oikeussääntöjä. Alkuperäisissä säännöksissä säädetään oikeudesta tai velvollisuudesta antaa päätöksiä ja määräyksiä, muutetuissa säännöksissä vastaavasti asetuksia. Toisaalta laissa tietyissä tilanteissa on annettu valtioneuvostolle ja ministeriölle toimivalta tehdä hallintopäätöksiä. Epäyhtenäinen käytäntö voi aiheuttaa sekaannusta.\nYksilön tai yhteisön oikeuksiin puuttuvia säännöksiä maaseutuelinkeinojen rahoituslaissa ovat lähinnä ne, joissa säädetään myönnetyn tuen ja rahoituksen myöntämiseen, maksamiseen ja käyttöön liittyvien ehtojen valvomiseksi suoritettavista tarkastuksista sekä myönnetyn rahoituksen ja tuen maksun lakkauttamisesta ja takaisin perimisestä.\nVoimassa olevan lain 44 §:n mukainen rajoitus, jonka mukaan tarkastusta ei saa suorittaa kotirauhan piiriin kuuluvissa tiloissa, on ehdoton eikä mahdollista minkäänlaista poikkeusta. Kuitenkin yhteisön oikeus edellyttää tuettujen toimenpiteiden tarkastamista. Kotirauhan piiriin kuuluvien tilojen tarkastamista saattavat edellyttää erityisesti maatilojen toiminnan monipuolistamiseen myönnettävät tuet, jos toiminta on edellyttänyt asuintilojen muuttamista taikka kiinteiden tai vaikeasti liikuteltavien laitteiden hankkimista asuintiloihin. Kansallisesti rahoitettavia toimenpiteitä, joissa tarkastus voi koskea kotirauhan piiriin kuuluvia tiloja, ovat lähinnä asuinrakennuksia koskevien toimenpiteiden, kuten peruskorjauksen ja laajennuksen rahoittaminen. Tarkastusoikeuden laajentaminen näitä tarpeita vastaavaksi edellyttää lain muutosta.\nTarkastustoimintaa suoritettaessa etenkin osarahoitettujen kehittämishankkeiden ja niihin liittyvien yritystoimintaa koskevien tukien valvonnassa on esiintynyt tilanteita, joissa ulkopuolisen asiantuntijan suorittamalle tarkastukselle on ilmeistä tarvetta. Jotta tämä olisi mahdollista, tulisi tästä olla laissa nimenomainen säännös.\nHallitus antoi maaseutuviraston perustamista koskevaan hallituksen esitykseen (HE 140/2001) liittyvän esityksen eduskunnalle laeiksi maaseutuelinkeinojen rahoituslain, porotalouden ja luontaiselinkeinojen rahoituslain, kolttalain sekä maatalousyrittäjien luopumistuesta annetun lain muuttamisesta (HE 167/2001 vp).\nEsityksestä antamassaan lausunnossa (PeVL 48/2001 vp) perustuslakivaliokunta kiinnitti huomiota paitsi valtuuksien epätäsmällisyyteen, myös siihen, ettei tarkastusoikeutta koskevaa säännöstä ollut riittävästi yksilöity siltä osin kuin tarkastusoikeus koski kotirauhan piiriin kuuluvia tiloja. Perustuslakivaliokunta edellytti myös, että koko se lainsäädäntö, johon kyseinen hallituksen esitys osaltaan kuului, tulisi saattaa perustuslain vaatimusten mukaiseksi.\nKoska hallituksen esitys peruttiin, perustuslaista johtuvia muutoksia ei tehty. Uuden esityksen tärkein tavoite onkin saattaa maaseutuelinkeinojen rahoituslaki vastaamaan perustuslain vaatimuksia. Esityksessä on otettu huomioon edellä mainitussa perustuslakivaliokunnan lausunnossa esitetyt huomiot.\nPerustuslain 124 § sisältää säännöksen julkisen hallintotehtävän antamisesta muulle kuin viranomaiselle. Tällainen tehtävä voidaan lain nojalla antaa muulle kuin viranomaiselle, jos se on tarpeen tehtävän tarkoituksenmukaiseksi hoitamiseksi eikä vaaranna perusoikeuksia, oikeusturvaa tai muita hyvän hallinnon vaatimuksia. Näiden vaatimusten noudattaminen on vahvistettava säädösperusteisesti.\nEsityksessä ehdotetaan, että tarkastusoikeus voitaisiin antaa toiselle viranomaiselle tai laissa säädetyt edellytykset täyttäville tilintarkastajille. Tarkastajien kelpoisuusedellytykset noudattaisivat valtionavustuslain (688/2001) mukaisia edellytyksiä. Lisäksi lakiin otettaisiin erityinen maininta niistä säännöksistä, joita tarkastustehtävää suorittaviin henkilöihin sovellettaisiin.\nPerustuslain 10 §:n 3 momentin mukaan perusoikeuksien turvaamiseksi tai rikosten selvittämiseksi välttämättömistä kotirauhan piiriin ulottuvista toimenpiteistä voidaan säätää lailla. Perustuslakivaliokunnan vakiintuneen tulkinnan mukaan kotirauhan piiriin ulottuvat toimenpiteet voidaan hyväksyä rikoksen selvittämiseksi, jos samalla edellytetään, että on olemassa konkreettinen ja yksilöity syy epäillä lakia rikotun tai rikottavan.\nPerustuslakivaliokunta edellytti lausunnossaan, että kotirauhan piiriin ulottuva tarkastusoikeus rajattaisiin tilanteisiin, joissa on kysymys laissa selvästi määriteltyjen säännösten rikkomisesta. Lisäksi perustuslakivaliokunta edellytti, että kyseisen tarkastusoikeuden poikkeuksellisuutta korostettaisiin kirjaamalla lakiin tarkastuksen olevan välttämätön tarkastuksen kohteena olevien seikkojen selvittämiseksi. Tämän mukaisesti tarkastusoikeus kotirauhan piiriin kuuluvissa tiloissa ehdotetaan mahdollistettavaksi, jos on perusteltua syytä epäillä yhteisön maatalouspolitiikkaa koskevaa lainsäädäntöä, maaseutuelinkeinojen rahoituslakia tai kyseisen lain nojalla annettuja säädöksiä rikotun tai rikottavan ja tarkastus on välttämätön. Asunnossa tarkastuksen voisi kuitenkin suorittaa vain viranomainen.\nOikeussääntöjen antamista koskevien säännösten selkeyttämiseksi ehdotetaan, että valtuutussäännökset yhtenäistetään kaikilta osin. Oikeussääntöjä annettaisiin joko valtioneuvoston asetuksella tai ministeriön asetuksella. Tällöin ei jäisi epäselvyyttä sen suhteen, onko laissa tarkoitettu siirtää lainsäädäntövaltaa vai edellytetty tehtäväksi yksittäisiä hallintopäätöksiä, joita voi koskea muutoksenhakuoikeus.\nPerustuslakivaliokunnan edellyttämällä tavalla ehdotetaan tarkennettavaksi rahoituslain 37 §:ää siten, että siinä säädettäisiin pääasiallisista perusteista, joilla maksuvapautus valtionlainan lyhennyksille esinevakuus- tai takaustilanteissa voidaan poikkeuksellisesti myöntää. Näitä perusteita olisivat erityisesti velallisen asunnon tai tämän yrityksen toiminnan jatkuvuuden turvaaminen. Lisäksi maksuvapautus voitaisiin myöntää muista erityisen painavista syistä.\nLausunnossaan perustuslakivaliokunta edellytti, että lain 46 §:n 4 momentin sisältämää tuen takaisinperintää koskevaa valtuussäännöstä rajoitetaan siten, että lakiin otetaan perussäännös tuen takaisinperimisestä kohtuullisessa määräajassa. Tämän mukaisesti lakiin ehdotetaan otettavaksi säännös, jonka mukaan takaisinperintä on suoritettava kohtuullisessa ajassa takaisinperimisen peruste ja henkilön maksukyky huomioon ottaen.\nEsityksellä ei ole merkittäviä taloudellisia eikä organisatorisia vaikutuksia.\nEsityksellä ei ole myöskään ympäristövaikutuksia eikä sillä ole mainittavia vaikutuksia eri kansalaisryhmien asemaan.\nAsia on valmisteltu maa- ja metsätalousministeriössä virkatyönä. Asian valmistelussa on otettu huomioon hallituksen esityksessä (HE 167/2001 vp) ehdotetut muutokset ja perustuslakivaliokunnan lausunnossa (48/2001 vp) siitä esitetyt huomiot.\n3 ja 5 §. Määritelmät. Tuen saamisen yleiset edellytykset. Lain 3 §:n 1 momentin 7 kohdan määritelmää ehdotetaan muutettavaksi siten, että maa- ja metsätalousministeriön asetuksella eikä päätöksellä määrättäisiin tarkemmin yhteisöistä, joiden toiminta voidaan rinnastaa kohdassa mainittuihin luottolaitoksiin. Niin ikään saman momentin 8 kohtaa ehdotetaan muutettavaksi siten, että maa- ja metsätalousministeriön asetuksella määrättäisiin tarkemmin yhteisöistä, joiden toiminta voidaan rinnastaa keskusrahalaitokseen.\nPykälän 3 momentin mukaan valtioneuvosto antaa tarkemmat määräykset pykälän 1 momentin 6 kohdassa tarkoitetusta maatilataloudellisesta kokonaisuudesta. Valtuutussäännös ehdotetaan muutettavaksi siten, että asiasta säädettäisiin valtioneuvoston asetuksella.\nLain 5 §:ssä säädetään tuen saajista, tuen saajana olevalta yritykseltä edellytetystä taloudellisesta elinkelpoisuudesta sekä tuen saajan iästä ja enimmäistuloista. Pykälän 5 momentin mukaan valtioneuvoston päätöksellä säädetään tapauksista, joissa edellytyksistä voidaan poiketa. Valtuutussäännös ehdotetaan muutettavaksi siten, että asiasta säädettäisiin valtioneuvoston asetuksella.\n6 §. Tuen myöntämisen tarkemmat perusteet. Pykälässä säädetään tukijärjestelmien käyttöön ottamisesta ja tuen tarkempien ehtojen säätämisestä. Laissa säädetään tuen saajaa koskevista yleisistä edellytyksistä ja tuen kohteista. Pykälän 2 momentin mukaan valtioneuvosto päättää tarkemmin tukimuodoista, tuen myöntämisen perusteista, tukien enimmäismääristä ja sopimukseen perustuvien tukien yleisistä ehdoista. Tuki voidaan eriyttää alueittain. Momenttia ehdotetaan muutettavaksi siten, että edellä mainituista seikoista säädetään valtioneuvoston asetuksella.\n7 §. Varojen ohjaus. Pykälän 2 momentin mukaan maa- ja metsätalousministeriö voi antaa määräyksiä varojen määrällisestä, alueittaisesta, toimialoittaisesta ja kohderyhmittäisestä ohjaamisesta. Momenttiin ehdotetaan tehtäväksi täsmennys, jonka mukaan maa- ja metsätalousministeriön asetuksella voitaisiin säätää varojen alueellisesta, toimialoittaisesta ja kohderyhmittäisestä ohjaamisesta. Maa- ja metsätalousministeriö päättäisi varojen määrällisestä ohjaamisesta. Päätökset olisivat varojen jakamista koskevia määrärahakiintiöitä, jotka on käytettävä ministeriön määräämään tukitarkoitukseen.\nMaa- ja metsätalousministeriö päättää määrääminsä ehdoin maatilatalouden kehittämisrahaston varojen käyttämisestä maaseutuyritysten kehittämistä koskevien tutkimusten ja selvitysten tekemiseen. Vastaavan tapaiseen tarkoitukseen on kuitenkin osoitettu myös valtion talousarviossa varoja. Vaikka varojen käyttökohteet hieman poikkeavatkin toisistaan, olisi tarkoituksenmukaista, että nykyisestä lähes yhdenmukaisesta menettelystä säädettäisiin laissa. Sen vuoksi ehdotetaan, että rajoitus, jonka mukaan 7 §:n 3 momentin mukainen menettely koskisi vain maatilatalouden kehittämisrahastosta myönnettäviä varoja, poistettaisiin. Rakentamista koskevien ministeriön määräysten antamista koskeva valtuus ehdotetaan muutettavaksi koskemaan maa- ja metsätalousministeriön asetusta. Lisäksi ehdotetaan tehtäväksi 3 momentin sanamuotoon eräitä täsmennyksiä.\n22 §. Asuntorahoitus. Pykälän 4 momentin mukaan valtioneuvosto päättää tarkemmin tuen myöntämisen edellytyksistä ja myönnettävän tuen enimmäismäärästä. Valtuus ehdotetaan muutettavaksi siten, että asiasta säädettäisiin valtioneuvoston asetuksella.\n24 §. Vakuudet. Lain 24 §:ssä säädetään valtionlainalle ja muun tuen saamiseksi vaadittavasta vakuudesta. Pykälän 2 momentin mukaan vakuus voidaan vaatia muulta hakijalta kuin julkisoikeudelliselta yhteisöltä. Valtioneuvosto antaa tarvittaessa tarkemmat määräykset siitä, milloin vakuuden antaminen on tarpeen. Momenttia ehdotetaan muutettavaksi siten, että määräykset annetaan valtioneuvoston asetuksella.\n26 §. Valtionvastuu. Pykälässä säädetään valtionlainojen valtionvastuusta ja luottolaitoksen velvollisuuksista valtionlainaa ja sen vakuuksia hoidettaessa ja rahaksi muutettaessa. Pykälän 2 momentin mukaan maa- ja metsätalousministeriö voi antaa lainan rahaksi muuttamista ja valtion edun valvomista koskevia määräyksiä luottolaitokselle. Määräykset ehdotetaan annettavaksi maa- ja metsätalousministeriön asetuksella.\n29 §. Korkotukilainojen korko. Pykälän 4 momentin mukaan valtioneuvoston päätöksellä säädetään korkotuen muuntamisesta avustukseksi ja avustuksen enimmäismäärästä. Momentti ehdotetaan muutettavaksi siten, että säännökset annetaan valtioneuvoston asetuksella.\n30 §. Lainoitusta koskevia säännöksiä. Voimassa olevan pykälän 2 momentin mukaan valtioneuvoston päätöksellä säädetään tarkemmin eräistä lainan hoitoon liittyvistä tehtävistä, lainoitetun työn suorittamisajasta, maksuhelpotuksista ja eräistä lainaehdoista. Tarkemmat säännökset ehdotetaan annettaviksi valtioneuvoston asetuksella. Koska avustuksin tuetun hankkeen toteuttamisajasta säädetään maa- ja metsätalousministeriön asetuksella, ehdotetaan vastaavasta myös lainoitetun hankkeen toteuttamisajasta säädettäväksi ministeriön asetuksella. Myös lainaehtojen muuttamismenettelystä sekä muista lainan myöntämiseen ja hoitoon liittyvistä menettelyistä ja ehdoista ehdotetaan säädettäväksi ministeriön asetuksella.\n31 ja 35 §. Valtionlainojen ja korkotukilainojen rahaliike. Luottolaitoksen kulujen korvaaminen. Lain 31 §:n 3 momentin mukaan maa- ja metsätalousministeriön päätöksellä voidaan määrätä tapauksista, joissa luottolaitokset voivat toimittaa pykälän 1 momentin mukaiset tehtävät ilman keskusrahalaitosta. Lain 35 §:n 1 momentin mukaan valtionlainojen hoitopalkkioiden suuruudesta ja maksuehdoista säädetään valtioneuvoston asetuksella. Sekä määräysten antovaltuus että päätöksen antovaltuus ehdotetaan muutettavaksi asetuksenantovaltuudeksi.\n37 §. Vapaaehtoisen velkajärjestelyn rajoitukset. Vapaaehtoisessa velkajärjestelyssä ei voida myöntää maksuvapautusta valtionlainan lyhennyksille, jos lainan esinevakuus tai lainalle liike- tai siihen verrattavassa toiminnassa annettu takaus turvaa lyhennysten maksun. Perustuslakivaliokunnan lausunnossaan edellyttämällä tavalla maksuvapautuksen myöntämisen pääasiallisista perusteista ehdotetaan otettavaksi säännös lakiin. Säännöksen mukaan velallisen asunnon säilyttämiseksi, yrityksen toiminnan jatkumisen turvaamiseksi tai muista erityisen painavista syistä maksuvapautus voidaan myöntää. Hakemus on näissä tapauksissa saatettava maa- ja metsätalousministeriön ratkaistavaksi. Tässä yhteydessä poistettaisiin tarpeettomana laissa ollut valtuussäännös.\n41 §. Valvonta. Pykälässä säädetään maaseutuelinkeinojen rahoituslain mukaisten tukien yleisestä valvonnan järjestämisestä. Organisointivastuu on pääosin maa- ja metsätalousministeriöllä. Pykälän 1 momentin mukaan kauppa- ja teollisuusministeriöllä on kuitenkin ensisijainen vastuu jalostuksen ja markkinoinnin tuen käyttöä koskevasta valvonnasta ja tarkastuksesta. Momenttia ehdotetaan täsmennettäväksi siten, että kauppa- ja teollisuusministeriön valvontavastuu koskisi nimenomaan EY:n maaseudun kehittämisasetuksen 25—28 artiklassa tarkoitettujen osarahoitettujen tukien valvontavastuuta. Lisäksi ehdotetaan, että valvonnan teknisestä toteuttamisesta ja seurannasta voitaisiin tarvittaessa säätää maa- ja metsätalousministeriön tai vastaavasti kauppa- ja teollisuusministeriön asetuksella. Samalla ehdotetaan muutettavaksi 3 momenttia siten, että komission asetuksen (ETY) N:o 3887/92 sijaan viitataan sen korvanneeseen asetukseen (EY) N:o 2419/2001.\n44 §. Tarkastusoikeus. Pykälään ehdotetaan lisättäväksi uusi 2 momentti, jolloin nykyiset 2—4 momentti siirtyisivät 3—5 momentiksi. Uuden 2 momentin nojalla maa- ja metsätalousministeriö voisi valtuuttaa tarkastusten suorittamiseen myös muita viranomaisia ja ulkopuolisia tilintarkastajia. Säännöksessä tarkennettaisiin myös valvonnan ja tarkastuksen kohteet. Valvonnan tehokas suorittaminen voi edellyttää erityistä tilintarkastuksen asiantuntemusta, jota voitaisiin ehdotuksen mukaan hankkia myös viranomaistahojen ulkopuolelta.\nUlkopuolisen tilintarkastajan käyttäminen tarkastustehtävän suorittamiseksi merkitsee perustuslain 124 §:ssä tarkoitettua hallintotehtävän antamista muun kuin viranomaisen hoidettavaksi. Perustuslakivaliokunnan kannan mukaan annettaessa hallintotehtäviä muulle kuin viranomaiselle oikeusturvan ja hyvän hallinnon takeet on turvattava säännösperusteisesti. Pykälässä säädettäisiin tilintarkastajalle ja tilintarkastusyhteisölle asetettavista vaatimuksista, valtuutetun tilintarkastajan ja tilintarkastusyhteisön toimintaan sovellettavista laeista sekä tarkastusta suorittavan tilintarkastajan virkavastuusta. Tilintarkastaja rinnastetaan virkamieheen vastuuta koskevissa kysymyksissä. Lainvastainen toiminta tarkastustehtävää suoritettaessa voi johtaa rikosoikeudellisen vastuun toteutumiseen. Samoin ulkopuolisen tilintarkastajan toimet rinnastetaan julkisyhteisön vahingonkorvausvastuun kannalta julkisyhteisön palveluksessa olevan virkamiehen toimintaan.\nPykälän nykyisessä 2 momentissa säädetään, että kotirauhan piiriin kuuluvissa tiloissa ei saa suorittaa tarkastusta. Pääsääntöisesti tarkastusten yhteydessä ei ole tarvetta päästä asuintiloihin, koska tarkastukset kohdistuvat tuotantotiloihin, eläinsuojiin, varastoihin tai muihin perustuslaissa turvatun kotirauhan piirin ulkopuolelle jääviin paikkoihin. Toisinaan saattaa kuitenkin syntyä tilanteita, joissa tarkastuksen tavoitteen saavuttamiseksi on tarpeen todentaa sellaisia olosuhteita ja seikkoja, jotka sijaitsevat tuensaajan asunnossa ja joista ei muutoin voida saada selvitystä. Tämä tarve on erityisen todennäköinen asuntorahoitustuen käytön valvonnassa.\nPerustuslain 10 §:n tulkintaan liittyvän perustuslakivaliokunnan lausuntokäytännön mukaisesti (PeVL 19/2000 vp) tarkastus saadaan suorittaa perustuslaissa turvatun kotirauhan piiriin kuuluvissa tiloissa eli pysyväisluonteiseen asumiseen käytetyissä tiloissa vain, jos on olemassa konkreettinen ja yksilöity syy epäillä lakia rikotun tai lakia rikottavan. Tämän mukaisesti ehdotetaan säädettäväksi, että asunnossa tarkastus voidaan toimittaa vain, jos on perusteltua syytä epäillä Euroopan yhteisön yhteisestä maatalouspolitiikasta annettuja säännöksiä, maaseutuelinkeinojen rahoituslakia (329/1999) tai sen nojalla annettuja säännöksiä rikotun tai rikottavan ja tarkastus on välttämätön valvonnan kohteena olevien olosuhteiden selvittämiseksi. Tällaisen perustellun ja välttämättömän syyn olemassaolo on harkittava tarkastuksen yhteydessä tapauskohtaisesti. Asunnossa tehtävän tarkastuksen voisi suorittaa vain viranomainen.\n46 §. Tuen ja valtionlainan takaisinperiminen tuen saajalta. Pykälän 4 momenttia ehdotetaan täsmennettäväksi siten, että määräajan, jonka kuluessa tuen takaisinperintään on ryhdyttävä, edellytetään olevan kohtuullinen tuen saajan maksukykyyn sekä takaisinperinnän perusteeseen nähden. Lisäksi 4 momentissa säädettäisiin valtioneuvoston valtuudesta säätää määräajasta asetuksella. Takaisinperintään tulisi kuitenkin ryhtyä viimeistään kymmenen vuoden kuluessa tuen viimeisen erän maksamisesta.\n48 §. Pinta-ala ja kotieläinperusteisen tuen sekä metsätaloustuen takaisinperiminen. Pykälän 1 momenttiin ehdotetaan tehtäväksi vastaava muutos kuin 41 §:n 3 momenttiin. Komission asetusta (ETY) N:o 3887/92 koskeva viittaus muutettaisiin viittaukseksi asetukseen (EY) N:o 2419/2001.\n55 §. Viranomaiset. Lain 55 §:n 1 ja 2 momentin mukaiset valtuudet valtioneuvoston päätöksellä säätää toimivallan jaosta momentissa mainittujen ministeriöiden kesken sekä viranomaisten ja paikallisten toimintaryhmien kesken ehdotetaan muutettavaksi koskemaan valtioneuvoston asetusta.\nPääosin valtioneuvoston asetuksin ja sekä maa- ja metsätalousministeriön asetuksin on säädetty niistä seikoista, joita koskevien oikeusohjeiden antamista koskevia valtuuksia ehdotetaan muutettavaksi. Uusia säännöksiä asetuksella tulisi annettavaksi lähinnä valtionvastuuseen perustuvan hyvityksen hakemista koskevasta menettelystä ja valvonnan teknisestä toteuttamisesta.\nNiitä oikeusohjeita, jotka on annettu laissa olevan valtuutuksen nojalla, ehdotetaan sovellettavaksi edelleen.\nPerustuslakivaliokunta katsoi lausunnossaan, että laki, johon sisältyy lausunnossa esitetyt muutokset, voitaisiin säätää tavallisen lain säätämisjärjestyksessä. Koska esityksessä on huomioitu perustuslakivaliokunnan lausunnossa esitetyt muutokset, katsotaan, että laki voidaan säätää tavallisen lain säätämisjärjestyksessä.\n7) luottolaitoksella osuuspankkeja, säästöpankkeja ja liikepankkeja sekä niiden kanssa samaan konserniin kuuluvia yhteisöjä, Suomen Hypoteekkiyhdistystä ja sellaista muuta maa- ja metsätalousministeriön asetuksella tarkemmin määrättävää yhteisöä, jonka toiminta voidaan rinnastaa mainittujen luottolaitosten toimintaan;\n8) keskusrahalaitoksella maa- ja metsätalousministeriön asetuksella tarkemmin määrättävää luottolaitosta ja muuta yhteisöä, jonka toiminta voidaan rinnastaa luottolaitoksen toimintaan;\nValtioneuvoston asetuksella annetaan tarkemmat säännökset siitä, mitä 1 momentin 6 kohdassa tarkoitettu maatilataloudellinen kokonaisuus käsittää.\nValtioneuvoston asetuksella säädetään niistä tapauksista, joissa voidaan poiketa edellä tässä pykälässä säädetyistä edellytyksistä.\nValtioneuvoston asetuksella säädetään tarkemmin tukimuodoista, tuen myöntämisen perusteista, tukien enimmäismääristä ja sopimukseen perustuvien tukien yleisistä ehdoista. Tuki voidaan eriyttää alueittain.\nMaa- ja metsätalousministeriön asetuksella säädetään varojen alueittaisesta, toimialoittaisesta ja kohderyhmittäisestä ohjaamisesta. Lisäksi maa- ja metsätalousministeriö antaa määräyksiä varojen määrällisestä ohjaamisesta.\nMaa- ja metsätalousministeriö päättää määrääminsä ehdoin varojen käyttämisestä maaseudun kehittämistä koskevien tutkimusten ja selvitysten tekemiseen sen mukaan kuin valtioneuvoston asetuksella säädetään. Maa- ja metsätalousministeriön asetuksella voidaan antaa tätä lakia ja sen nojalla annettavaa valtioneuvoston asetusta tarkemmat säännökset tämän lain nojalla tuettavan rakentamisen teknisistä, taloudellisista ja ympäristöllisistä seikoista, hyväksyttävistä yksikkökustannuksista sekä ennakkohyväksyntämenettelystä.\nValtioneuvoston asetuksella säädetään tarkemmin tuen myöntämisen edellytyksistä ja myönnettävän tuen enimmäismäärästä.\nJos muun kuin lainaan liittyvän tuen hakijana on muu kuin julkisoikeudellinen yhteisö, voi tuen myöntävä viranomainen tai metsäkeskus vaatia tältä tarvittaessa vakuuden. Tuen myöntävä viranomainen päättää vakuuden muodosta. Valtioneuvoston asetuksella annetaan tarvittaessa tarkemmat säännökset siitä, milloin vakuuden antaminen on tarpeen.\nValtionvastuun voimassaolon edellytyksenä on, että luottolaitos huolehtii lainasta ja sen vakuuksista tämän lain sekä sen nojalla annettujen säännösten ja määräysten mukaisesti sekä hyvää pankkitapaa noudattaen. Lainan myöntänyt luottolaitos on myös velvollinen valvomaan valtion etua, kun lainan vakuutena oleva omaisuus muutetaan rahaksi vapaaehtoisessa velkajärjestelyssä, pakkohuutokaupassa tai konkurssimenettelyn yhteydessä. Maa- ja metsätalousministeriön asetuksella säädetään tarvittaessa valtion edun valvomiseen liittyvästä menettelystä.\nKorkotuen muuntamisesta avustukseksi sekä avustuksen enimmäismäärästä säädetään valtioneuvoston asetuksella.\nValtioneuvoston asetuksella säädetään tarkemmin lainahakemuksissa vaadittavista lausunnoista, lainavarojen nostamisesta, hankkeen toteuttamisajasta, maksuhelpotuksista, lyhennysten ja koron kannosta, maksujen suorittamisen ajankohdasta, lainansiirroista, ylimääräisistä lyhennyksistä ja niiden vaikutuksesta erääntyviin lyhennyksiin, pääomamäärältään vähäisen saamisen suorittamisesta, valtionlainojen valtionvastuun toteamisesta sekä muista lainan myöntämiseen ja hoitoon liittyvistä ehdoista. Maa- ja metsätalousministeriön asetuksella voidaan antaa säännöksiä lainan myöntämiseen ja hoitoon liittyvistä menettelyistä sekä lainaehtojen muuttamismenettelystä.\nMaa- ja metsätalousministeriön asetuksella voidaan säätää, missä tapauksessa luottolaitokset voivat toimittaa edellä mainitut tehtävät ilman keskusrahalaitosta.\nLuottolaitokselle suoritetaan valtionlainojen hoitamisesta aiheutuvista kuluista korvausta, jonka suuruudesta ja maksuehdoista säädetään valtioneuvoston asetuksella.\nVapaaehtoisessa velkajärjestelyssä ei voida myöntää maksuvapautusta valtionlainan lyhennyksille, jos lainan esinevakuus tai lainalle liike- tai siihen verrattavassa toiminnassa annettu takaus turvaa lyhennysten maksun. Velallisen asunnon säilyttämiseksi, yrityksen toiminnan jatkumisen turvaamiseksi tai muista erityisen painavista syistä maksuvapautus voidaan kuitenkin myöntää. Hakemus on näissä tapauksissa saatettava maa- ja metsätalousministeriön ratkaistavaksi.\nMaa- ja metsätalousministeriön velvollisuutena on järjestää varojen käytön valvonta siten, että tarvittavien varojen käyttö- ja seurantatietojen avulla todetaan, ovatko tuen myöntämisen ja maksamisen edellytykset olleet olemassa sekä onko tuen myöntämisen ja maksamisen ehtoja noudatettu. Kauppa- ja teollisuusministeriöllä on kuitenkin ensisijainen vastuu jalostuksen ja markkinoinnin tuen käyttöä koskevasta valvonnasta ja tarkastuksesta EY:n maaseudun kehittämisasetuksen 25—28 artiklassa tarkoitetun osarahoitetun tuen osalta. Maa- ja metsätalousministeriön asetuksella tai, jos kysymys on kauppa- ja teollisuusministeriön vastuulla olevien tukien valvonnasta, kauppa- ja teollisuusministeriön asetuksella voidaan tarvittaessa antaa teknisluonteisia säännöksiä lainojen ja tukien käytön valvonnasta ja seurannasta.\nMaa- ja metsätalousministeriöllä, työvoima- ja elinkeinokeskuksilla, EY:n kehittämisasetuksen 25—28 artiklassa tarkoitetun osarahoitetun maataloustuotteiden jalostuksen ja markkinoinnin tuen osalta kauppa- ja teollisuusministeriöllä sekä metsitykseen tai muihin metsätaloustoimenpiteisiin liittyvän tuen osalta metsäkeskuksilla samoin kuin suunnitelmiin perustuvien ympäristötuen erityistukisopimusten osalta alueellisilla ympäristökeskuksilla on oikeus teettää palveluksessaan olevilla virkamiehillä ennakolta ilmoittamatta tässä laissa tarkoitettujen avustusten, lainojen ja muiden tukien myöntämiseen, maksamiseen ja käyttöön liittyvien edellytysten ja ehtojen noudattamisen valvonnassa tarvittavia tarkastuksia.\nValvonnan ja tarkastusten asianmukaiseksi suorittamiseksi maa- ja metsätalousministeriö voi valtuuttaa toisen viranomaisen tai ulkopuolisen tilintarkastajan suorittamaan 1 momentissa mainittujen tukimuotojen käyttöön liittyviä tuen välittäjiin, myöntäjiin ja saajiin kohdistuvia tarkastuksia. Tilintarkastajan tulee olla tilintarkastuslaissa (936/1994) tai julkishallinnon ja -talouden tilintarkastajista annetussa laissa (467/1999) tarkoitettu hyväksytty tilintarkastaja tai tilintarkastusyhteisö. Tilintarkastusyhteisön on nimettävä tarkastuksesta vastuullinen tilintarkastaja. Tarkastustehtävää suorittamaan valtuutettuun tilintarkastajaan tai tilintarkastusyhteisöön sovelletaan hallintomenettelylakia (598/1982), kielilakia (148/1922) sekä viranomaisen toiminnan julkisuudesta annettua lakia (621/1999). Tarkastusta suorittavat tilintarkastajat toimivat virkavastuulla.\nTuen saaja on velvollinen korvauksetta esittämään tarkastuksia suorittavalle kaikki tarvittavat tili- ja muut asiakirjat, joilla tarkoitetaan myös automaattisen tietojen käsittelyn avulla tai muulla tavalla luotua tai säilytettyä vastaavaa aineistoa sekä muutoinkin avustamaan tarkastuksessa. Tarkastuksia suorittavalla on oikeus valvontatehtävän edellyttämässä laajuudessa tarkastaa tuen saajan kotieläinrakennukset, viljelmät, tuotanto- ja jalostuslaitokset, varastot, myynti- ja markkinointitilat sekä muut tuen myöntämiseen ja maksamisen edellytyksenä olevat olot. Tarkastus voi koskea sekä tuen saajaa että tuen välittäjää. Asunnossa tarkastus saadaan toimittaa vain, jos on perusteltua syytä epäillä Euroopan yhteisön yhteisestä maatalouspolitiikasta annettuja säännöksiä, tätä lakia tai tämän lain nojalla annettuja säännöksiä rikotun tai rikottavan ja tarkastus on välttämätön valvonnan kohteena olevien seikkojen selvittämiseksi. Asunnossa tarkastuksen saa suorittaa vain viranomainen.\nValtioneuvoston asetuksella voidaan tarvittaessa antaa tarkempia säännöksiä tarkastuksen teknisestä suorittamisesta.\nPoliisin on annettava tarpeellista virka-apua korvauksetta 1 momentissa sekä 41– 43 §:ssä tarkoitetussa valvonnassa.\nAsianomainen ministeriö päättää myöntämiensä avustusten takaisin perimisestä ja niiden maksamisen lakkauttamisesta. Muutoin tuen takaisinperimisestä ja maksamisen lakkauttamisesta päättää työvoima- ja elinkeinokeskus. Tuki on perittävä takaisin kohtuullisessa ajassa ottaen huomioon takaisin perimisen peruste ja henkilön maksukyky. Valtioneuvoston asetuksella voidaan säätää ajasta, jonka kuluessa tuki on perittävä takaisin. Tuen takaisinperimiseen ei saa ryhtyä enää sen jälkeen, kun 10 vuotta on kulunut tuen viimeisen erän maksamisesta.\nEdellä 11 §:n 1 momentissa tarkoitetun, muuhun kuin varsinaiseen metsitystoimenpiteeseen tai muuhun metsätaloustoimenpiteeseen myönnetyn tuen lakkauttamisen ja takaisinperinnän osalta on noudettava, mitä neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3508/92 ja sen nojalla annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 2419/2001 säädetään väärin perustein myönnetystä hehtaari- tai kotieläinperusteisesta tuesta. Tuki voidaan lakkauttaa tai maksettu tuki periä takaisin myös maaseutuelinkeinojen tukitehtäviä hoidettaessa noudatettavasta menettelystä annetun lain 7 §:n nojalla. Mainittua menettelyä sovelletaan lisäksi pellonmetsitykseen liittyvään metsityksenhoitopalkkioon ja tulonmenetyskorvaukseen.\nTämän lain täytäntöönpanosta huolehtivat maa- ja metsätalousministeriö, maa- ja metsätalousministeriön tietopalvelukeskus, työvoima- ja elinkeinokeskukset, metsäkeskukset ja kuntien maaseutuelinkeinoviranomaiset. Maataloustuotteiden jalostuksen ja markkinoinnin tukea koskevalta osalta tämän lain täytäntöönpanosta huolehtii myös kauppa- ja teollisuusministeriö. Maatalouden ympäristötuen täytäntöönpanosta huolehtii maa- ja metsätalousministeriö yhteistyössä ympäristöministeriön kanssa. Valtioneuvoston asetuksella säädetään tarkemmin toimivallan jaosta kysymyksessä olevien ministeriöiden kesken.\nVesihuolto-, vesistö- ja ympäristönhoitohankkeiden tukeen sovelletaan, mitä yhdyskuntien vesihuoltotoimenpiteiden avustamisesta annetussa laissa viranomaisten toimivallasta säädetään tai kysymyksessä olevissa asioissa ministeriöiden toimivallasta muutoin säädetään. Täytäntöönpanoon kuuluvia tehtäviä suorittavien viranomaisten ja muiden organisaatioiden, kuten paikallisten toimintaryhmien välisestä tehtävien jaosta säädetään tarkemmin valtioneuvoston asetuksella.\nTämän lain voimaan tullessa voimassa olleen lain nojalla annettuja säännöksiä ja määräyksiä sovelletaan toistaiseksi.\nHelsingissä 20 päivänä syyskuuta 2002\nESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖYLEISPERUSTELUT1. Nykytila1.1. Lainsäädäntö ja käytäntöEuroopan yhteisön lainsäädäntöKansallinen lainsäädäntö1.2. Nykytilan arviointi2. Esityksen tavoitteet ja keskeiset ehdotukset2.1. Tarkastusoikeus2.2. Muut ehdotukset3. Esityksen vaikutukset4. Asian valmisteluYKSITYISKOHTAISET PERUSTELUT1. Lakiehdotuksen perustelut2. Tarkemmat säännökset ja määräykset3. Voimaantulo4. SäätämisjärjestysLakiehdotuksetLaki maaseutuelinkeinojen rahoituslain muuttamisesta3 § - Määritelmät5 § - Tuen saamisen yleiset edellytykset6 § - Tuen myöntämisen tarkemmat perusteet7 § - Varojen ohjaus22 § - Asuntorahoitus24 § - Vakuudet26 § - Valtionvastuu29 § - Korkotukilainojen korko30 § - Lainoitusta koskevia yleisiä säännöksiä31 § - Valtionlainojen ja korkotukilainojen rahaliike35 § - Luottolaitoksen kulujen korvaaminen37 § - Vapaaehtoisen velkajärjestelyn rajoitukset41 § - Valvonta44 § - Tarkastusoikeus46 § - Tuen ja valtionlainan takaisinperiminen tuen saajalta48 § - Pinta-ala ja kotieläinperusteisen tuen sekä metsätaloustuen takaisinperiminen55 § - Viranomaiset


"poikaystäväni jätti minut" part 2 | Demi\n"poikaystäväni jätti minut" part 2\nKirjoitin aikaisemmin tänne pitkän romaanin, kun poikaystäväni yllättäen jätti minut. ( https://www.demi.fi/keskustelut/suhteet/poikaystavani-jatti-minut )\nEron jälkeiset päivät ovat yhä sumeita, en muista niistä paljoa. Se oli pelkkää itkua ja makaamista pimeässä huoneessa.\nNyt on kulunut 1.5 viikkoa erostamme. Viikko sitten, hän ryhtyi lähettelemään viestejä minulle siitä, kuinka hän haluaisi kuunnella jatkossa ongelmiani, olla ystäväni, kun ei haluaisi menettää minua ihmisenä. Olin kuulemma yhä osa heidän perhettään, voisin käydä katsomassa koiriakin. Hän sanoi ikävöivänsä minua ja olon olevan paska. No ei kai. Hän kehui minua paljon, mutta olin skeptinen.\nHän kysyi, jos haluaisin nähdä saman viikon torstaina, silloin voitaisiin puhua meistä ja nähdä. Suostuin, mutta olin hyvin epäluuloinen. Hän jatkoi kehumista ja pisteli kaikkia sydämiä ja "hyvää yötä/huomenta<3"-viestejä. Aloin tuntemaan oloni paremmaksi. Olin muutaman päivän isäni tyhjässä kämpässä, rauhassa. Aloin tuntemaan oloni paremmaksi ja itkukin lakkasi.\nTorstai tuli ja oli samalla hänen syntymäpäivänsä. Hän sai ajokortin ja tuli hakemaan minua. Hän hymyili ja nauroi nähdessään minut. Ihan kuin ennen. Puhuimme vaivatta toisillemme, minulla oli hauskaa. Hän vei minut syömään ja tilasi lempiateriani tavan mukaan. Hän katsoi minua hymyillen kun söin. Sen jälkeen menimme ostoskeskukseen. Hän otti minua kädestä kiinni, puolsi välillä minuun kiinni ja sovitimme vaatteita ja mietimme valinnanvaroja, kuten ennenkin. Hän tarjosi juotavaakin, muttei minulla ollut jano.\nAutolla hän yhä katseli minua iloisena. Kun hän vei minut isälleni, pelleilimme autossa hetken ja halailimme. Lopuksi suutelimme pitkään. Hän sanoi, että hänellä on tunteita vielä minua kohtaan. Hän myös kertoi, kuinka ei ikinä pitäisi minua vain kaverina, vaan olisin aina hänelle enemmän. Sovimme, että voisimme puhua tunteista ja meistä enemmän toisena päivänä, vaikka kotona. Hänen lähtiessä, hän heilutti niin pitkään kuin näimme, kuten aina.\nIllalla ja seuraavana päivänä puhuimme, kuinka hauskaa meillä oli ja kuinka kaikki tuntui aivan meidän ensimmäiseltä tapaamiselta.\nNyt eilen sunnuntaina 1.4. olin kyläilemässä mummilassa. Hän oli alkanut vastailemaan niukasti. Yhtäkkiä hän pisti viestiä, ettei hänellä saatakkaan olla tunteita minua kohtaan. Edellisenä iltana hän oli ollut ryyppäämässä kavereidensa kanssa. Myöhemmin päivällä hän sanoi, ettei halua enää nähdä. Maailmani romahti taas. Hän ryhtyi puhumaan siitä, kuinka ei osaa hoitaa eroamista pitkästä suhteesta. En kuule minäkään ja se oli häneltä paska syy. Räjähdin totaalisesti.\nTuntui kuin hän olisi manipuloinut minua uskomaan, että meidän suhteella olisi vielä toivoa ja nyt menetin viimeisetkin luottamuksen rippeet häntä kohtaan. Kerroin hänelle, kuinka nyt on huono olo ja hän vastaa tympeästi "kai tiedät, ettei minun tarvi enää kestää tätä paskaa". Minulla on historiaa huonosta mielenterveydestä, joten nyt tunnun olevan aivan pohjalla.\nKysyin, että onko tää nyt lopullisesti ohi ja hän vastasi kylmästi "kyllä". Tunnen itseni aivan typeräksi, kun menin uskomaan hänen valheitaan ja uskottelua siitä, että toivoa on ristiriidoista huolimatta. Minulla on onneksi ystävät tukena, mutta sattuu aivan älyttömästi, kun hän ei yhtäkkiä halua edes olla kavereita, vaikka ehdottikin sitä. Kaikki vaan katki.\nEn vain ymmärrä, mikä meni pieleen. Teinkö jotain väärin? Oliko se minun syy? Haluaisin jatkaa eteenpäin, mutta se vaan tuntuu mahdottomalta. Pääsen mahdollisesti muuttamaan pois kotikaupungistani vasta elokuussa...\nhuoh.. pahoitteluni toisesta romaanista... en vain ymmärrä, miksi hän kohtelee minua näin paskasti, vaikka oli ihanin viime viikolla...