Viideskymmenes runo · Avoin Kalevala\nNeiti Marjatalle syntyy poika puolukasta 1–350. Poika katoaa pienenä ja löydetään viimein suosta 351–424. Tuodaan vanha ukko ristimään, mutta ukko ei risti (isätöintä) poikaa, ennenkun tutkittaisi ja päätettäisi (jos olisi henkiin jätettävä) 425–440. Wäinämöinen tulee asiata tutkimaan ja päättää kummanlaisen pojan kuoletettavaksi, mutta puolikuinen poika nuhtelee häntä väärin tuomitsemasta 441–474. Ukko ristii pojan Karjalan kuninkaaksi, josta Wäinämöinen suuttuu ja lähtee myötyriksi pois, ennustamalla, että häntä vielä kerran kaivataan uutta sampoa, kanteletta ja valoa kansalle laittamaan; hän laski vaskisella veneellä maan ja taivaan väliin, jossa vieläki lienee, mutta kanteleen ja suuret laulunsa jätti kansalle perinnöksi 475–512. Loppuruno 513–620.\nMarjatta Katso lisääMarjatta on Kalevalan 50. runon päähenkilö, siveä neito, joka synnyttää puolukan hedelmöittämänä isättömän pojan. Poika kastetaan Karjalan kuninkaaksi. Runo, jossa Marjatta esiintyy, on rakennettu kahdesta kansanrunosta: Hannuksen ja Marketan balladista sekä Luojan virrestä, jossa Marjatta esiintyy joskus Neitsyt Marian paikalla (Niemi 1910: 252). koreaylpeä, kunniastaan arka, siveä kuopus*Säkeet 1−8 / Marjatta esitellään.\nMarjatta on 50. runon keskeinen henkilö (kootusti Marjatasta Kalevalassa ks. esim. Järvinen 1999). Aikalaisten tulkinnoissa Marjatan itsenäistä merkitystä ei juuri korostettu, eikä häneen kiinnitetty samassa määrin huomioita kuin eepoksen joihinkin toisiin naishahmoihin. Esimerkiksi M. A. Castrénin Suomalaisessa mytologiassa käsitellään erityisen paljon Louhea, mutta Marjattaan viitataan harvoin, hänet myös tulkitaan yksiselitteisesti evankeliumeiden Neitsyt Mariaksi eikä itsenäiseksi kalevalaiseksi henkilöksi (Castrén 1853/2016: 123). Vastaavasti Sakari Topeliuksen Maamme kirjassa (1875) nostetaan esille etenkin Louhi ja myös Lemminkäisen äiti, mutta Marjatta mainitaan hyvin lyhyesti identifioiden hänet jälleen Raamatun Mariaan (Mikkola 2008: 183). Muiden Kalevalan hahmojen tapaan Marjattaa on myöhemmin tulkittu uudelleen mm. kuvataiteessa, kirjallisuudessa ja musiikissa, erityisesti Eino Leino palasi häneen useita kertoja (Järvinen 1999: 147; Aho 2008: 101, 102; Sallamaa 2008: 47, 52, 57).\nKorkeankorkea : arvokas, ylhäinen Katso lisääVrt. sanan muut merkitykset Kalevalassa: ylhäälle ulottuva (3:177 ym.); uhkea, komea (10:246; 11:5) (Turunen 1979). isoniso : isä kotona,\nEmonemo : äiti tuttavantuttava : luotettava, turvallinen tuvilla;\nPiti viiet vitjat poikki, Katso lisääSana pitää säkeessä 'käyttää, kuluttaa'.\nSana vitja 'koriste- tai avainketju' (Jussila 2009).\nLönnrot kommentoi säettä 5: "Avainvitjat riippuivat koukustaan vyöltä, toisessa päässä oli avain=rengas. Avaimilla tarkoittaa runo Marjn ylistystä, kun oli emännyydessä apuna ja uskottu avaimiaki hoitamaan, joita ei niinäkään aikoina liene kaikille tytöille annettu." (Lna 121.)\nKuuet renkahatrengas : naisten pukuun kuuluva, vyöhön kiinnitetty rengas, jonka varassa avaimet riippuvat kulutti\nHelmassa helottavillahelottava : loistava, välkkyvä, kirkkaana hohtava.\nPuolen kynnystä kulutti Katso lisääLönnrot kommentoi säkeitä 9−16: "Niin tässä kun edellisessäki palasessa on runolla kaksi tarkoitusta. Ensiksi kuvaa Mn pitkää neito=aikaa, jona muiden tyttöin tapaan ei huolinut naimis=asioista, 2ksi ylistää hänen kauniita, sieviä pukimiansa." (Lna 121.)\n10. Helevillähelevä : heleä, kirkas helmoillansa,\nPuolen hirttä päänsä päältä\nSileillä silkillänsäsilkki : silkistä valmistettu hiusnauha,\nPuolet pihtipuolisiapihtipuolinen : oviaukon pysty reunapuu Katso lisääKarjalassa pihtipuoli tarkoittaa oven- tai ikkunanpieltä (KKS).\nHienoilla hiansa suilla,\nSiltalaahkonsiltalaahko : lattialauta Katso lisääItämerensuomalaisissa kielissä yleisesti tavattu silta-sana rajoittuu merkityksessä 'lattia, permanto' pääasiassa alueen itäosiin. Merkitys on levikin valossa syntynyt muinaiskarjalassa. (ALFE 1: 126−127.) Sana tunnetaan tässä merkityksessä myös joistain suomen kielen murteista ja muistakin sukukielistä (NES s.v. silta). lattiata\nKautokengänkautokenkä : (nahka)kenkä, jossa on koristeltu päälliskappale kannoillansa.\nMarjatta korea kuopus,*Säkeet 17−42 / Kieltäytyminen ruuasta ja taloustöistä.\nLönnrotin mukaan Marjatta on toisaalta kaunis ja toisaalta siveellinen hahmo (Kaukonen 1956: 504). Siveys on niin pitkälle menevää, että Marjatta ei koske ruokaan tai suostu taloustöihin, joihin liittyy lisääntymisen tai seksuaalisuuden konnotaatiota. Erityinen ruokavalio saattaa viitata myös Marjatan pyhyyteen ja se muistuttaakin ortodoksisen paaston rajoituksia. Paasto oli eräs keskeinen osa vienankarjalaisen kulttuurin rituaalista uskonnonharjoitusta (Tarkka 2005: 25).\nTuo on piikatyttö, neito, nainen Katso lisääPiika-sanalla on ollut aikaisemmin merkitys 'nuori tyttö, neito, neitsyt' mm. vanhassa raamatunkielessä, kansanrunoissa ja virossa (piiga). Myöhemmin pejoratiivinen eli halveksiva ja väheksyvä merkitys 'palvelijatar' on yleistynyt. (Turunen 1979.) pikkarainen\nPiti viikoistaviikkoinen : pitkäaikainen, kauan kestävä pyhyyttäpyhyys : siveys; paaston aika Katso lisääSanalla pyhä karjalan kielessä muun muassa merkitys 'paasto, paaston aika' (KKS). Säkeistössä luetellaan eläinperäisiä ruoka-aineita, jotka olivat kiellettyjä paaston aikana.\nAimo Turusen mukaan pyhyys säkeessä 'siveys, puhtaus' (Turunen 1979). Raimo Jussila katsoo sanan tarkoittavan siveyttä, impeyttä (Jussila 2009).,\n20. Ajan kaikenkaiken aikaa, jatkuvasti kainouttakainous : häveliäisyys, säädyllisyys; ujous;\nPetäjätäpetäjä : pettuleipä Katso lisääVrt. sanan toinen merkitys Kalevalassa: mänty (8:173; 29:586; 47:10) (Jussila 2009).\nNälkävuosina ravintona käytettyä petäjäistä pettuleipää valmistettiin nuoren männyn kuorilevyistä. Levyistä irrotettiin aluksi pintakaarna, minkä jälkeen ne kuivatettiin. Kuivauksen jälkeen tapahtui hienontaminen ja jauhaminen. Pettua saatettiin myös keittää ennen paistamista. Mikäli kaura- tai ruisjauhoja oli käytettävissä, leivottiin niistä ensin taikina, johon pettujauhot sitten sekoitettiin. Pettuleipä oli pula-aikojen tärkein hengenpidin. (Turunen 1979.) pehmeätä,\nEi syönyt kanan munia, Katso lisääLönnrot kommentoi säkeitä 23−26: "Tässä palasessa taas kun 2ssa seuraavassaki runo kuvaa Mn siivomielisyyttä ja kainoutta" (Lna 121).\nKukerikunkukerikku : kukko riehkatuitariehkata : saastuttaa, turmella astumalla kanaa,\nKujoka oli ollut oinahillaolla oinailla : olla pässien astuttavana.\nEmo käski lypsämähän,\nEipä mennyt lypsämähän;\nItse tuon sanoiksi virkkivirkkiä : puhua, sanoa, kertoa:\n30. "Ei neiti minun näköinen\nKoske sen lehmän nisähän,\nJok' on häilynythäilyä : käydä, kuljeskella Katso lisääVrt. sanan toinen merkitys Kalevalassa: heilua (20:21) (Turunen 1979). härillä,\nKun ei hiehoista heruneherua : valua maitoa,\nIso käski orin rekehen,\nEi istu orin rekehen,\nVeikkoveli vei emä-hevoisenemähevonen : tamma,\nNeiti tuon sanoiksi virkki:\n"En istu hevon rekehen, Katso lisääLönnrot kommentoi säettä 39: "Hevoksi Aunuksen ja Ven. Karjalan murteessa sanotaan mitä meillä tammaksi" (Lna 121).\n40. Joka lie orilla ollutolla orilla : olla orin astuttavana,\nKun ei varsaset vetänevetää : vetää rekeä,\nKuletellekuletella : kuljettaa, viedä mukanaan kuutiaisetkuutiainen : kuukauden tai kuuden kuukauden ikäinen."\nMarjatta korea kuopus,*Säkeet 43−48 / Marjatta päätyy paimeneen.\nKoska Marjatta ei suostu muihin töihin, hänet lähetään paimeneen. Kalevalassa paimenten työhön suhtaudutaan usein epäillen ja halveksivasti (Hämäläinen 2012: 152). Eläinten kaitseminen asutuksen ulkopuolella mahdollisti pääsyn yhteisöllisen kontrollin ulottumattomiin, mikä teki toimesta epäilyttävän. Erityisesti seksuaalinen kanssakäyminen toisten paimenten sekä myös eläinten kanssa huolestutti yhteisöä (Hämäläinen 2012: ibid.; ks. myös Timonen ja Laaksonen 2005). Epäilyille löytyi perusteitakin: paimenia syytettiin tavallista enemmän eläimiin sekaantumisesta ja asiaan pyrittiin puuttumaan kieltämällä työ nuorukaisilta (Keskisarja 2006: 124−125). Lönnrot saattaa viitata tähän, kun hän kehottaa Oulun Wiikko-Sanomissa laittamaan vanhukset lasten sijaan paimeneen, etteivät jälkimmäiset oppisi pahoja tapoja (19/1853: 1). Kansanperinteessä on paljon viitteitä eläimiin sekaantumisesta, mutta tutkimusta asiasta ei ole juurikaan tehty (Timonen ja Laaksonen 2005: 203). Suhtautuminen vaihteli inhosta huumoriin, mutta se on liitetty myös ihmisen ja toteemieläimen pyhään sukulaisuuteen (Timonen ja Laaksonen 2005: 223). Ks. myös runo 12: 472−496, jossa Lemminkäinen syyttää Pohjolan paimenta eläimiin sekaantumisesta.\nAina piikoina elävä,\nNeitosena niekottavahäveliäästi, kainostellen elävä,\nKassapäänäkassapää : palmikkotukkainen; naimaton nainen, joka ei vielä käytä huivia Katso lisääAlkuosana on kassa 'hiuspalmikko' (KKS; SMS). Naimattomat neidot pitivät tukkansa palmikoilla, mutta naimisiin mentäessä hiukset leikattiin ja päät hunnutettiin (Turunen 1979). kainustavaujostellen, kainostellen elävä,\nPäätyi karjan paimeneksi,\nLäksi lammasten kerallemukaan.\nLampahat meni mäkeä,\n50. Vuonatvuona : nuori lammas, karitsa vuoren kukkulatakukkula : korkein kohta, laki, harju,\nNeiti asteli ahoa, Katso lisääLönnrot kommentoi säkeitä 51−54: "Siivon ja kainun tytön runo ei anna mäillä hyppiellä, jonka tähden asettaa hänen lehdossa liikkumaan, jossa mikään muu hälinä kun käen laulu koske eli vaivaa korvaansa" (Lna 121).\nLepikköä leyhyttelileyhytellä : astella kevyesti Katso lisääVrt. sanan toinen merkitys Kalevalassa: elellä huolettomasti, kevyesti (27:418) (Turunen 1979).\nKäen kullan kukkuessa,\nMarjatta korea kuopus\nVaipuivaipua : laskeutua alas Katso lisääVrt. sanan muut merkitykset Kalevalassa: vajota, upota (7:85); sammua (47:163); nukahtaa (42:77); kuolla, nääntyä (36:25, 51); menettää mahtinsa (43:371) (Jussila 2009). vaaran rintehelle,\nTuossa tuon sanoiksi virkki,\n60. Itse lausui, noin nimesinimetä : lausua, sanoa painokkaasti:\n"Kuku kultainen käkönen, Katso lisääLönnrot kommentoi säkeitä 61−64: "Käki oli ennen ja on vieläki hyvin suosittu lintu. Sen laulusta myös ennustettiin tulevia tapauksia." (Lna 121.)\nTinarintaheleä-ääninen Katso lisääVrt. sanan toinen merkitys Kalevalassa: rintamuksessaan tinakoristetta kantava (4:428 ym.) (Turunen 1979). Neidon epiteettinä ja toisintonimityksenä käytetään yleensä pukuun viittaavia sanoja (tinarinta, vaskivyö). riukutteleriukutella : laulella helkytellä,\nSaksan mansikkakäen nimitys sanele,\nKäynkö viikonpitkän aikaa, kauan Katso lisääSana viikko merkitsee Kalevalassa pitkää aikaa tai seitsemän päivän jaksoa (ks. Turunen 1979; Jussila 2009). Karjalassa sillä on merkitys 'pitkä aika', ja sitä käytetään kielessä usein adverbin kaltaisesti: viikko ~ viikon 'kauan, pitkän ajan; pitkään aikaan' (KKS). villapäänävillapää : tuuheahiuksinen; naimaton neito Katso lisääKarjalan kielessä sana villapeä tarkoittaa tuuheahiuksista ihmistä mutta erityisesti runokielessä sillä tarkoitetaan naimatonta nuorta naista. Sanaa käytetään lisäksi soimaussanana. (KKS.),\nKauan karjan paimenena\nNäillä aavoilla ahoilla,\nLeveilläleveä : avara, laaja lehtomailla:\nKesosenkokesonen : kesä, kaksosenkokaksonen : kaksi,\n70. Viitosenko, kuutosenko,\nVainko kymmenen keseä,\nTahi ei täytehentäyteen : täysinäiseksi, valmiiksi Katso lisääMarjatta arvioi käen kukunnan perusteella, montako kesää on vielä paimenessa (Jussila2009). tätänätätään : tänäkään (aikana)?"\nMarjatta korea kuopus*Säkeet 73−78 / Paimenessa olemisen vaarat.\nLönnrotin mukaan puhe madosta eli käärmeestä on vertaus siitä, miten paimenen työ oli naisille vaarallista, koska asutuksen ulkopuolella heidät saatettiin raiskata (Kaukonen 1956: 504). Marjatan raskautta edeltävä osuus runosta sisältää useita viitteitä lisääntymiseen, sukupuoliyhteyteen ja kiellettyyn tai rikolliseen seksuaalisuteen, jotka ikään kuin enteilevät neitseellistä hedelmöitystä (ks. kommentit säkeisiin 17−42 ja 43−48). Toisaalta ne luovat yhteisölle vaihtoehtoisia ja uskottavampia selityksiä sille, miksi Marjatta yksin paimenessa oltuaan palaa kotiin raskaana. Perinteisesti nuorten naisten metsään menon, yhteisön ulkopuolelle kulkemisen, katsottiin vaarantavan heidän fyysisen ja moraalisen koskemattomuutensa ja siihen liittyvää uhkaa tulkittiin korostuneen eroottisesti ja se saattoi johtaa raskauteen (Tarkka 2005: 283).\nViikon viipyi paimenessa;\nPaha on olla paimenessa, Katso lisääLönnrot kommentoi säkeitä 75−78: "Kuvapuhe tyttöin raiskaamisesta paimenessa" (Lna 121).\nTyttö-lapsen liiatenkiliiatenkin : varsinkin, etenkin, erityisesti:\nMatokäärme heinässä matavimataa : madella,\nSisiliskot siuottavisiuottaa : liukua, livahtaa.\nEi mato maellutkana,*Säkeet 79−114 / Puolukka houkuttelee Marjattaa syömään itsensä.\nLönnrotin mukaan personifioidut esineet ja luonnon oliot puhuvat usein eepoksen henkilöiden sisäisiä tuntoja ääneen (Uuden Kalevalan esipuhe, §11; ks. myös Eroja Uuden Kalevalan esipuheen ja käsikirjoituksen välillä). Tässäkin kohden itseään syömään houkutteleva marja mahdollisesti kuvastaa Marjatan salattua halua. Kun Marjatta löytää puolukan, se kasvaa niin korkealla, että se on karisteltava alas karahkalla. Runossa esiintyvät käärme, kuin korkeassa puussa kasvava marja ja sen syövä nainen luovat alluusion Raamatun hyvän ja pahan tiedon puuhun ja perisyntiin lankeamiseen (1. Moos. 3: 1−6). Samalla syntyy myös mielleyhtymä Paratiisin toiseen, ikuisen elämän, puuhun, sillä puolukan kautta syntyvä lapsi viittaa niin ikään ikuisen elämän lupaavaan Kristukseen (Joh. 10: 27−28). Kohdan lähteenä on erityisesti Arhippa Perttusen laulama Luojan virsi (Kaukonen 1956: 387; DuBois 1993: 248; Järvinen 1999: 146; ks. myös SKVR I2 1103). Jeesuksen syntymästä ja elämästä kertova Luojan virsi on hyvin uskonnollinen, mutta Kalevalaan viittaukset kristillisyyteen päätyivät vain epäsuorasti (Saarinen 2018: 135).\n80. Sisilisko siuotellut,\nPuolukkainen kankahaltakangas : kuiva metsämaa:\n"Tule neiti noppimahannoppia : poimia, noukkia,\nTinarintarintamuksessaan tinakoristetta kantava Katso lisääVrt. sanan toinen merkitys Kalevalassa: heleä-ääninen (2:372; 50:63) (Turunen 1979). Neidon epiteettinä ja toisintonimityksenä käytetään yleensä pukuun viittaavia sanoja (tinarinta, vaskivyö). riipimähän,\nVyö-vaskivaskivyö : vaskivöinen Katso lisääNeidon epiteettinä ja toisintonimityksenä käytetään yleensä pukuun viittaavia sanoja (tinarinta, vaskivyö). valitsemahan,\nEnnen kun etana syöpi,\nMato musta muikkoavimuikata : siepata suuhunsa!\nSata on saanutsaada : tulla, saapua katsomahan,\n90. Tuhat ilmanjouten, muuten vain istumahan,\nSata neittä, tuhat naista,\nEi kenkukaan koskisi minuhun,\nPoimisi minun poloisen."\nMeni marjan katsantahan,\nPuna-puolanpunapuola : puolukka poimintahan\n100. Kätösillä kaunihilla.\nKeksikeksiä : huomata, havaita Katso lisääVrt. sanan muut merkitykset Kalevalassa: oivaltaa (9:385); tunnistaa (39:372); kuvitella, pohtia (26:326) (Jussila 2009). marjasen mäeltä,\nOn marja näkemiänsänäöltään, hahmoltaan,\nPuolapuolukka ilmoin luomiansahahmoltaan, ulkoasultaan,\nYlähähköylhäähkö : melko korkealla oleva maasta syöä,\nAlahahkoalhaahko : hieman liian alhaalla oleva puuhun nousta.\nTempoi kartunkarttu : puukalikka Katso lisääVrt. sanan toinen merkitys Kalevalassa: pesunuija (22:382; 23:621) (Turunen 1979; Jussila 2009). kankahalta,\nJolla marjan maahan sortisortaa : pudottaa Katso lisääVrt. sanan muut merkitykset Kalevalassa: kaataa (2:270; 20:109 ym.); kaataa eläin kuoliaaksi (3:281 ym.); saattaa ääni painuksiin (5:200, 202; 21:345) (Turunen 1979).;\n110. Kaunoisille kautoloillekauto : kengän koristeltu päälliskappale,\nNousi siitä vyö-rivoillevyöripa : vyön koriste tai solki,\nSiitä suuhun suikahuttisuikahuttaa : sujahtaa, pujahtaa,\n120. Keikahuttikeikahuttaa : pistää äkkiä, sujauttaa Katso lisääVrt. sanan muut merkitykset Kalevalassa: kaataa, kellauttaa nurin (13:193; 18:186); astua keinuen, keikutellen (2:169) (Jussila 2009). kielellensä,\nKieleltä keruksisihinkeruksiset : nielu, kurkku,\nMarjatta korea kuopus*Säkeet 123−126 / Marjatta tulee raskaaksi.\nNeitseellisen ja aviottoman raskauden kautta Marjatta on Kalevalan vastine Evankeliumeiden neitsyt Marialle. Toisaalta ilman yhdyntää raskaaksi tuleminen on kristinuskoa vanhempi myytti (Eliade 1957/2003: 166). Raamatun hyvin tuntevilta aikalaisilta vastaavuus ei jäänyt huomaamatta ja erityisesti Sakari Topelius popularisoi tulkinnan Maamme kirjassa, jossa Marjatta samaistetaan suoraan Neitsyt Mariaan ja häneen lapsensa Kristukseen (1875/2018: 251). Väinö Kaukosen mukaan Marjattaa ei voi samaistaa Mariaan, koska hän ei katso Kalevalan sisältävän lainkaan raamatullisia hahmoja (Kaukonen 1956: 505). Marjatan ja Marian yhteys oli kuitenkin myös Lönnrotin oma tulkinta jo keruun ja kokoamisen varhaisessa vaiheessa (ks. esim. Kaukonen 1979: 53). Kalevalassa yhteys voidaan kuitenkin ymmärtää pikemminkin viittauksena tai alluusiona Raamattuun, eikä identtisenä vastaavuutena Topeliuksen tapaan.\nTuosta tyytyityytyä : tulla täyteen Katso lisääVrt. sanan toinen merkitys Kalevalassa: saada kylliksi (9:375) (Turunen 1979)., tuosta täytyitäytyä : täyttyä Katso lisääVrt. sanan muut merkitykset Kalevalassa: kasvaa, tulla täysi-ikäiseksi (35:282); riittää, liietä (29:191); pakahtua itkemään, puhjeta itkuun (50:290) (Turunen 1979; Jussila 2009).,\nTuosta paksuksipaksu : raskaana oleva, lasta odottava panihepanna, refl. panihe : tuli joksikin, muuttui,\nLihavaksilihava : raskaana oleva liitteliheliitellä, refl. liittelihe : laittautui, siittyi.\nAlkoi pauloittapaula : vyönauha Katso lisääVrt. sanan toinen merkitys Kalevalassa: kengän kiinnitysnauha (23:732; 30:266) (Turunen 1979). asua,\nIlman vyöttä völlehtiäliikkua tai oleilla laiskasti, veltosti,\nKäyä saunassa saloa,\n130. Pimeissä pistelläitäpistellä, refl. pistelläitä : usein pistäytyä.\nEmo aina arvelevi,\n"Mimikä on meiän Marjatalla,\nKumikä meiän koti-kanallakotikana : (metaforisesti) kotona asuva neiti Katso lisääKana monesti neidon metafora runoissa (myös alli, sorsa, sotka, pyy). Myös morsiamesta.,\nAina vyöttä völlehtivi,\nKäypi saunassa saloa,\nPimeissä pisteleiksepistellä, refl. pisteleikse : usein pistäytyy?"\nLapsi saattavisaattaa : osata, tietää sanoa,\n140. Lapsi pieni lausuella:\n"Se on meiän Marjatalla,\nSepä KurjettaMarjatan toisintonimi rukalla,\nKun oli paljon paimenessa,\nKauan karjassa käveli."\nVatsan täyttävatsantäysi : kohtu, jonka sisällä on sikiö vaikeatavaikea : raskas, vaivalloinen\nYnnähän yheksän kuuta,\nVaimon vanha'an lukuhunvaimon vanhaan lukuun : vaimoväen entisaikaisen laskutavan mukaan\n150. Kuuta puolen kymmenettä.\nImpineito, naimaton tyttö; nainen Katso lisääRunoissa impi neidon synonyymi: "Mitä itket impi rukka, / impi rukka, neito nuori" (SKVR I2 1164). Vrt. myös loitsuissa: "Neiti kosken korvallin[en], / Impi virran vierell[inen]" (SKVR I4 817; myös I4 836, I4 905, I4 1126; VII5 4596). Suomen sanan vastineita ovat karjalan impi ja eteläviron impe', mutta kaikissa kielissä sanat ovat lähinnä runokielen aineksia (NES s.v. impi). tuskalle tulevitulla tuskalle : tuskastua; tulla tuskaiseksi, kivuliaaksi,\nKohtu kääntyvikääntyä : muuttua, tulla joksikin kovaksi\nPainuvipainua : muuttua, tulla joksikin Katso lisääVrt. sanan muut merkitykset Kalevalassa: käydä sisälle (17:27); mennä pois, poiketa (28:187); kääntyä, heittäytyä (34:9; 46:412) (Turunen 1979). pakolliseksipakollinen : pakottava, tuskainen.\n"Oi emoni armahani!\nLaita suojoasuoja : suojaisa, turvallinen Katso lisääVrt. sanan toinen merkitys Kalevalassa: huone (21:156; 25:463, 488) (Turunen 1979). sioa,\nPiian pieniksi pyhiksipienet pyhät : lapsivuodeaika,\n160. Vaimon Katso lisääVaimo-sanaa ovat käyttäneet jo Mikael Agricola ja muut saman aikakauden kirjoittajat. Vanhimmassa kirjakielessä sillä on yleisimmin tarkoitettu aikuista naista. Sana nainen on sen sijaan mm. Agricolalla ollut hyvin harvinainen. Vanhassa kirjakielessä ja murteissa vaimo voi siis tarkoittaa aviovaimon sijasta naista yleisemmin. (NES s.v. vaimo.) vaiva-huoneheksivaivahuone : huone, jossa koetaan tuskia ja kipuja, so. synnytyshuone!"\nEmo saattavi sanoa,\nOma vanhin vastaella:\n"Voi sinua HiienHiisi : mytologinen paikka tai olento Katso lisääHiisi 'pyhä metsä, uhripaikka, kalmisto; (metsän)haltia, peikko, jättiläinen; paholainen, horna (myös voimasanana)' (SSA1 s.v. hiisi). Hiisi oli rahvaan uskomuksissa metsän haltiaolento, yleisimmin paha metsänhaltia eli metsänhiisi. Alun perin sanalla on kuitenkin tarkoitettu paikkaa, vrt. viron hii l. hiid 'metsikkö, pyhä metsikkö'. Sanaa käytettiin paitsi pakanallisesta uhripaikasta ja pyhästä metsästä myös etäisestä, tuntemattomasta korvesta ja yleensä kammottavaksi koetusta paikasta. (Turunen 1979.) huora!\nKenen oot makaelema,\nOotko miehen naimattoman,\nElivai nainehennainut : naimisissa oleva urohonuros : mies, miehinen mies?"\nTuop' on tuohon vastoavi:\n"En ole miehen naimattoman,\n170. Enkä nainehen urohon;\nToisen kerran kielelläni,\nSe kävi kerustimillekerustimet : kurkku, nielu,\nSiitä vatsahan valahti;\nTuosta tyy'yin, tuosta täy'yin,\nTuosta sainsaada : tulla joksikin, tulla johonkin tilaan kohulliseksikohdullinen : raskaana oleva."\nKysyi kylpyä isolta:\n180. "Oi isoni armahani!\nAnna suojoa sioa,\nJossa huono hoivan saisi,\nPiika piinansa pitäisipitää : kokea, olla jonkin tilan tai tunteen vallassa."\nIso saattavi sanoa,\nTaattoisä taisitaitaa : osata, pystyä, kyetä vastaella:\n"Mene portto poikemmaksikauemmaksi, loitommaksi,\nTulen lauttapahimmanlaatuinen huora, roviolla poltettava portto Katso lisääKarjalan kielessä sana lautta tarkoittaa sanaliitoissa porttoa (KKS). Suomen murteissakin sana naisesta puhuttaessa 'lutka, huora' (SMS). tuonnemmaksi,\n190. Karhun louhi-kammioihinlouhikammio : kivinen kammio, pesäluola,\nSinne portto poikimahanpoikia : synnyttää,\nTulen lautta lapsimahanlapsia : synnyttää lapsia!"\nMarjatta korea kuopus,\nTuop' on taitenviisaasti, osaavasti, taitoa osoittaen vastaeli:*Säkeet 194−200 / Marjatan ennustus.\nKalevalan 50. runo tunnetaan Väinämöisen ennustuksesta (50: 487−500) ja esimerkiksi Lönnrot itse kiinnitti siihen runsaasti huomiota (Litteraturblad 3/1849: 63−64; VT 5: 401; ks. tarkemmin kommentit säkeisiin 487−500 ja 611−620). Kuitenkin myös Marjatta tekee oman ennustuksensa, jonka mukaan hänen lapsestaan tulee Väinämöisen vertainen. Näin enteillään Marjatan lapsen ja Väinämöisen välistä antagonismia (50: 447−474).\n"En mä portto ollekana,\nTulen lautta lienekänä,\nOlen miehen suuren saava, Katso lisääLönnrot kommentoi säkeitä 197−200: "Mistä M. sen tiesi, sitä runo ei kerro" (Lna 121).\nJalon synnynsynty : syntyvä lapsi synnyttävä,\nJoll' on valtavoima, mahti vallallenkivalta : vallanpitäjä,\n200. Väkiylivalta, mahti, henkinen voima WäinämöisellenkiVäinämöinen : tietäjä, runolaulaja, Kalevalan keskushahmo Katso lisääVäinämöinen on Karjalan eeppisten runojen päähenkilö, jonka epiteettejä ovat "vaka vanha", "tietäjä" tai "laulaja iänikuinen" (vrt. inkeriläisissä runoissa V. esiintyy harvoin).\nTutkijoilla on erilaisia käsityksiä Väinämöisen perusolemuksesta. Mikael Agricolan mukaan Väinämöinen oli hämäläisten jumala; hahmoa on pidetty lisäksi muun muassa suomalaisena Orfeuksena sekä ilman, veden ja tuulen jumalana. Toisaalta Väinämöinen on mielletty historialliseksi sankariksi ja myyttiseksi tietäjäksi, samaaniksi. Lönnrot itse piti aluksi Väinämöistä myyttisenä sankarina, mutta Uuden Kalevalan esipuheessa hän kallistui historialliseen tulkintaan ja esitti Kalevalan ja Pohjolan heimojen olleen alun perin suomalaisia heimoja. (Turunen 1979.)."\nJo on piika pintehissä,\nMinne mennä, kunneminne käyä,\nKustamistä kylpyä kysellä;\n"Pilttilapsi pienin piikojanipiika : palvelustyttö Katso lisääPiika-sanalla on ollut aikaisemmin merkitys 'nuori tyttö, neito, neitsyt' mm. vanhassa raamatunkielessä, kansanrunoissa ja virossa (piiga). Myöhemmin pejoratiivinen eli halveksiva ja väheksyvä merkitys 'palvelijatar' on yleistynyt. (Turunen 1979.),\nKäypäkäydä : käydä kysymässä kylpyä kylästä,\nSaunoa Sara-ojaltaSaraoja : saraheinää kasvavan ojan tai joen nimi, asuinpaikka sen rannalla Katso lisääLönnrot kommentoi nimeä: "Saraoja myös Saraja ja luultavasti = Sariola" (Lna 121).,\n210. Piika piinansa pitäisi;\nKäy pian, välehenväleen : nopeasti, joutuisasti jou'ujoutua : ennättää, ehtiä, kiirehtiä,\nPiltti piika pikkarainen\n"Keltä mä kysyn kylyäkyly : sauna; (saunasta lämmitettynä) kylpy,\nKeltä aihelenaihella : rukoilla, kysyä, pyytää apua?"\nSanoi meiän Marjattainen,\n"Kysy RuotuksenRuotus : paha isäntä, joka epää Marjatalta saunomisen kylyä,\n220. Saunoa sarajan-suistasarajansuinen : Saraja-nimisen joen suulla sijaitseva!"\nPiltti piika pikkarainen,\nTuo oli nöyrä neuvottava,\nKärkäsnopea, toimelias ilman käskemättä,\nUtunasumun tavoin, keveästi ja kiireesti ulos menevi,\nSavunasavun tavoin, keveästi pihalle saapisaada : mennä, lähteä;\nKourin helmansa kokosi,\nKäsin kääri vaattehensa,\nSekä juoksi, jottaettä joutuijoutua : päästä nopeasti\n230. Kohin Ruotuksen kotia;\nMäet mätkyimätkyä : mätkähdellä, kumista, jymistä mennessänsä,\nVaarat notkui noustessansa,\nKävyt hyppi kankahalla,\nSomeretsomer : sora, karkea hiekka hajosi suolla;\nTuli Ruotuksen tupahan,\nSaisaada : tulla, saapua sisälle salvoksehensalvos : hirsirakennus, tupa.\nRuma Ruotus paitulainen Katso lisääSana paitulainen 'paitasillaan oleva' (Turunen 1979; Jussila 2009).\nLönnrot kommentoi säettä 237: "Joka paitasillaan ilman työtä eleli tuvassa" (Lna 121).*Säkeet 237−270 / Marjatta etsii paikkaa synnyttää ja hänet käsketään talliin.\nLönnrotin tulkinnan mukaan Ruotus on Raamatussa mainittu Juudean kuningaskunnan hallitsija Herodes. Vastaavasti hänen tupansa rinnastuu kuningaskuntaan kuuluneeseen Betlehemiin, josta Marialle ei löytynyt muuta paikka synnyttää kuin eläinten joukossa tallissa. (Kaukonen 1956: 504; ks. myös Kallio et al. 2017: 192.)\nSyöpi, juopi suurten lailla\nPäässä pöyän paioillansa,\n240. Aivan aivinaisillansaaivinaisillaan : alusvaatteisillaan.\nLausui Ruotus ruoaltansa,\nTiuskui tiskinsätiski : juomakulho, ruoka-astia nojaltanojaten, johonkin tukien:\n"Mitä sie sanot katala,\nKutamitä kurja juoksentelet?"\n"Läksinlähteä : lähteä hakemaan, pyytämään kylpyä kylästä,\n250. Avun angetuskainen, poloinen, onneton tarvitseisi."\nRuma Ruotuksen emäntä\nKäet puuskassa käveli, Katso lisääLönnrot kommentoi säettä 252: "Kuvaus suurellisista, joiden ei tarvinnut käsin töissä olla, ja jotka sentähden pitivätki käsi kupeisiin painettuna, kyynäspäät ulkona" (Lna 121).\nLiehoiliehoa : liikkua kevyesti, hyöriä sillansilta : lattia, permanto Katso lisääItämerensuomalaisissa kielissä yleisesti tavattu silta-sana rajoittuu merkityksessä 'lattia, permanto' pääasiassa alueen itäosiin. Merkitys on levikin valossa syntynyt muinaiskarjalassa. (ALFE 1: 126−127.) Sana tunnetaan tässä merkityksessä myös joistain suomen kielen murteista ja muistakin sukukielistä (NES s.v. silta). liitoksellaliitos : lattialankkujen saumakohta keskilattialla,\nLaahoilaahoa : laahustella, liikkua raskain askelin keski-lattialla,\nItse ennätti kysyä,\n"Kellenkenelle kylpyä kyselet,\nKellen aihelet apua?"\nSanoi Piltti pieni piika:\n260. "Kysyn meiän Marjatalle."\n"Ei kylyt kylähänkylä : vieraat ihmiset Katso lisääVrt. sanan muut merkitykset Kalevalassa: kodin ulkopuolinen paikka (3:23; 13:16, 17 ym.); useiden talojen muodostama asuinpaikka (10:197, 385; 11:108). Lisäksi kylmä kylä 'Pohjola'. (Turunen 1979.) jouajoutaa : olla vapaana johonkin, liietä Katso lisääVrt. sanan toinen merkitys Kalevalassa: ehtiä, ennättää (50:602) (Jussila 2009).,\nEi saunat sarajan suulta;\nOn kyly kytömäelläkytömäki : metsässä sijaitseva mäki, jolla on poltettu kaskea,\nTuliportontuliportto : roviolla poltettava portto poiat saa'a,\nLautanlautta : portto, huora Katso lisääSuomen murteissa lautta naisesta puhuttaessa 'lutka, huora' (SMS). Karjalan kielessäkin sana lautta tarkoittaa sanaliitoissa porttoa (KKS). lapsensa latoasynnyttää Katso lisääVrt. sanan muut merkitykset Kalevalassa: asetella järjestykseen (21:158; 43:7); kutoa (18:373) (Jussila 2009).;\nKun hevoinen hengännevihengätä : hengähtää,\n270. Niinp' on siinä kylpeötte!"\nPian pistihepistää, refl. pistihe : joutui, tuli takaisin,\nSekä juoksi, jotta joutui,\nSanoi tultua ta'atsetaatse : takaisin Katso lisääKalevalassa on runsaasti prolatiiveja eli -(i)tse-johtimellisia adverbeja tai adpositioita, jotka ilmaisevat väylää, reittiä, välinettä, keinoa tai tapaa (ks. VISK § 385). Prolatiivi esiintyy niin karjalan kuin suomenkin kielessä, esim. suomen maitse, meritse, puhelimitse, ohitse.:\n"Ei ole kylpyä kylässä,\n""Ei kylyt kylähän joua,\n280. Ei saunat sarajan suulta;\nOn kyly kytömäellä,\nTuliporton poiat saa'a,\nLautan lapsensa latoa;\nKun hevoinen hengännevi,\nNiin on siinä kylpeköhön!""\nNiinp' on niin sanoi mokominsillä lailla, siten,\nNiinpä vainenpelkästään, vain vastaeli."\n290. Tuosta täytyitäytyä : purskahtaa, puhjeta Katso lisääVrt. sanan muut merkitykset Kalevalassa: kasvaa, tulla täysi-ikäiseksi (35:282); riittää, liietä (29:191); täyttyä, tulla täyteen (42:392; 50:124, 177) (Turunen 1979; Jussila 2009). itkemähän,\n"Lähteä minun tulevi,\nNiinkun muinenkimuinen : muinoin, ennen vanhaan, jo aikoja sitten kasakankasakka : palkollinen, renki Katso lisääSana kasakka suomen murteissa ja karjalassa 'venäläinen ratsusotilas'; lisäksi sanalle tunnetaan merkitys 'renki, päiväläinen' (SSA1 s.v. kasakka).,\nEli orjanorja : omaisuutta oleva ihminen; palkkalainen, palvelija Katso lisääOrja on Kalevalassa toisen ihmisen omaisuutta, joka voidaan ostaa, myydä ja ryöstääkin. Kalevalan antama kuva orjien elämästä ja asemasta rajoittuu runojen, sananlaskujen ja arvoitusten antamiin hajanaisiin tietoihin. Sammon taonnassa orjat ovat lietsojia (10:311−373), muualla he hoitavat hevosia (esim. 18:379−390) tai suorittavat talousaskareita orjapiikoina (esim. 24:147−150). Orjan elämä on usein synkkää ja onnetonta; tästä kielii Kullervon karu kohtalo. (Turunen 1979.)\nKarjalan kielessä orja 'palkollinen, orja; rutiköyhä, kerjäläinen' (KKS). palkollisen,\nKäyä hongikko-keollehongikkokeko : honkametsässä sijaitseva, ruohoa kasvava kumpare."\nKourin helmansa kokosi;\n300. Lehen lempilempilehti : saunavihta suojaksensa,\nAstua taputteleviastua taputella : kävellä lyhyin askelein, tepastella\nTallihin TapiomäelleTapionmäki : metsäinen mäki, metsänhaltia Tapion valtakunnassa sijaitseva paikka.\n"Tule luoja turvakseni,\nNäissä töissä työlähissä,\n310. Ajoissa ani kovissa!\nVaimo vatsan vääntehestä,\nEttei vaivoihin vajoisivajota : menehtyä, kuolla Katso lisääVrt. sanan toinen merkitys Kalevalassa: upota (25:500) (Jussila 2009).,\nTuskihinsa tummeneisitummeta : (kuvaannollisesti) menehtyä, kuolla, riutua!"\nNiin perille päästyänsä\n"Henkeäs Katso lisääHenkeäs 'hengitä, hengähdä' on optatiivimuoto verbistä hengätä (ks. Jussila 2009). hyvä hevoinen,\nHuokoashuoata : hengähtää, puhaltaa henkeä vetäjävetäjä : vetokykyinen, vetämään koulutettu varsa,\nKyly-löylykylylöyly : saunan löyly löyhäytälöyhäyttää : leyhäyttää, lehauttaa; tuprauttaa,\n320. Sauna lämpöinen lähetälähettää : panna lämpenemään, valmistumaan,\nJotta huono hoivan saisin,\nAvun ange tarvitseisin!"\nHenkäsi hyvä hevoinen,\nHuokasi vetäjä varsa\nVatsan kautta vaivaloisen;\nMin hevonen hengähtävi, Katso lisääMin 'minkä'.\nLönnrot kommentoi säkeitä 326−328: "Hevoisen henkäämä muuttui tavalliseksi saunalöylyksi" (Lna 121).\nOn kun löyly lyötäessä,\nMarjatta matala neiti,\n330. Pyhä piika pikkarainen\nKylpi kylyn kyllältänsäkyllältä : kylliksi,\nVatsan löylyn vallaltansavallalta : mielin määrin, halun mukaan;\nTeki tuonne pienen poian,\nLatoi lapsensa vakaisenvakainen : juuri syntynyt, sylissä pidettävä\nHeinille hevoisen luoksi,\nSorajouhensorajouhi : karkeajouhinen soimensoimi : syöttökaukalo päähän.\nPesi pienen poikuensapoiut : poika, poikalapsi,\nKääri kääreliinahansakääreliina : lapsen ympärille kapaloksi käärittävä liina;\nOtti pojan polvillensa,\n340. Laittoi lapsen helmahansa.\nPiilettelipiiletellä : piilotella, piileskellä poiuttansa,\nKullaista omenuttansaomenut : (hellitellen) poikalapsi Katso lisääSana omena karjalan kielessä lapsen tai eläimen hellittelysana ja lisäksi mustankirjavan tai kellokaslehmän nimi (KKS).,\nHopeista sauvoansahopeinen sauva : poikalapsen nimitys,\nLaski pojan polvillensa, Katso lisääLönnrot kommentoi säkeitä 347−350: "Käsiä kampaamista varten käyttäissänsä piti poika helmaan laskea; arvattavasti tällä hapuillaan Vapahtajan katoomista vanhemmiltansa, kun he Jerusalemista lähtivät" (Lna 121).\nLapsen lantehuisillensalantehuiset : lanteet, lonkat,\nAlkoi päätänsä sukia,\n350. Hapsiansahapsi : hius, monikossa tukka harjaella;\nKatoikatoa : kadota poika polviltansa,\nLapsi lanne-puoliltansalannepuoli : lantion seutu.\nTuosta tuskille tulevi;\nRapasiheravata, refl. rapasihe : syöksähti, riensi etsimähän,\nEtsi pientä poiuttansa,\nAlta jauhavan kivosenkivonen : jauhinkivi,\n360. Alta juoksevanjuokseva : liukuva jalaksen,\nAlta seulanseula : jauhojen tms. puhdistamiseen käytetty väline Katso lisääSeulaa käytettiin jauhojen erotteluun akanoista. Siinä oli ohuesta haapalaudasta ympyränmuotoiseksi taivutettu laita ja esimerkiksi metallilangoista kudottu verkkopohja. Kun seuloja, tavallisesti emäntä, liikutteli esinettä nopeasti edestakaisin, valuivat puhtaat jauhot pohjan väliköistä läpi. (Turunen 1979.) seulottavanseulottava : jota käytetään seulomiseen, jauhojen puhdistamiseen,\nAlta korvonkorvo : kaksikorvainen puinen vesiastia, saavi Katso lisääKorvo-sanalla on suomen murteissa tarkoitettu juoma-astiaa, yksikorvaista puuastiaa, huonokuuloista tai kuuroa, morsiamen tai sulhasen avustajaa sekä kaksikorvaista suurta puuastiaa, saavia; jälkimmäisestä on eniten tietoja itämurteista ja Keski-Pohjanmaan murteesta (SMS). Sama merkitys sillä on myös karjalan kielessä (KKS). kannettavan,\nPuitenpuulta puulle liikkuen; puita ravistellen, pudistellen puut, jaellenjakaa : hajotella, levitellä ruohot,\nHajotellen hienot heinät.\nViikon etsi poiuttansa,\nPoiuttansa, pienuttansapienut : pieni, pikkuinen, pienokainen,\nEtsi mäiltä männiköiltä,\nKatsoen joka kanervan,\n370. Joka varvikon vatoenvatoa : penkoa, tonkia, selvittää useamman kerran,\nOjennellen puien oksat.\nAstua ajattelevi,*Säkeet 373−420 / Lapsen etsintä.\nJaksossa Marjatta kyselee kadonnutta lastaan Tähdeltä, Kuulta ja Auringolta samaan tapaan kuin Lemminkäisen äiti kyseli poikansa perään runossa 15 (129−184). Lönnrot arvelee kohdan viittaavan siihen, kun 12-vuotias Jeesus-lapsi katosi äidiltään Jerusalemissa (Kaukonen 1956: 504; ks. myös Luuk. 2: 43−45). Tunnistamalla Marjatan lapsen tähtien, Kuun ja Auringon luojaksi jakso myös samaistaa hänet Kristukseen. Näin uusi kristillinen kosmogonia alkaa korvaamaan kalevalaista kertomusta maailman synnystä. Väinö Kaukosen mukaan Kalevalassa ei ole viitteitä kristinuskoon (1956: 505). Väite on perusteltavissa siinä mielessä, että kristinuskoa ei mainita eepoksessa suoraan ja Lönnrot karsi Kalevalan runoista kristillisiä viitteitä (Kaukonen 1979: 66). Kuitenkin erityisesti 50. runon teksti luo useita alluusioita, konnotaatiota ja vertauskuvia, jotka viittaat kristillisyyteen (ks. mm. kommentit säkeisiin 79−114 ja 123−126) . Omissa tulkinnoissaan, joita Kaukonenkin siteeraa, Lönnrot vahvisti käsitystä viimeisen runon kristinuskon yhteydestä (Kaukonen 1956: 504).\nKäyä kääpäröittelevikäydä kääperöitellä : kävellä lyllertäen, vaappuen;\nTähti vastahan tulevi,\nTähelle kumarteleiksekumarrella, refl. kumarteleikse : kumartelee:\n"Oi Tähti Jumalan luoma!\nEtkö tieä poiuttani,\nMiss' on pieni poikueni,\n380. Kultainen omenueni?"\nTähti taisi vastaella:\n"Tietäisinköjos tietäisin, en sanoisi;\nHänpä on minunki luonut\nNäille päiville pahoille\nPimeillä pilkkimähänpilkkiä : tuikkia, pilkahdella."\nKuuhutkuu, kaunis kuu (personoituna olentona) vastahan tulevi,\n390. Niin Kuulle kumartelekse:\n"Oi Kuuhut Jumalan luoma!\nKuuhut taisi vastaella:\n"Tietäisinkö, en sanoisi,\nYksin öillä valvomahan,\n400. Päivällä makoamahan."\nPäätyipäätyä : sattua tulemaan Katso lisääVrt. sanan muut merkitykset Kalevalassa: sattua, osua (1:273 ym.); saapua, tulla (3:83 ym.); sattua olemaan (13:105; 26:715 ym.); päättyä, loppua (12:359; 21:323 ym.); seisahtua, pysähtyä (17:565; 33:16; 34:42); joutua pois, kadota (49:97 ym.); puhjeta itkemään (33:89); joutua joksikin (50:47) (Turunen 1979). Päivytaurinko (personoituna olentona) vastahansa,\n"Oi Päivyt Jumalan luoma!\nPäivyt taiten vastaeli:\n410. "Kyllä tieän poikuesi;\nNäille päiville hyville\nKullassa kulisemahankulista : helistä,\nHopeassa helkkimähänhelkkiä : helähdellä, helistä."\n"Jopa tieän poikuesi,\nVoi, poloinen, poiuttasi!\nTuoll' on pieni poikuesi,\nOnp' on suossa suonivyöstäsuonivyö : vyötärön seutu,\n420. Kankahassa kainalosta."\nEtsi suolta poikoansa;\nPoika suolta löyettihin,\nTuolta tuotihin kotia.\n430. Vieras vennon joutioksivennon joutio : outo joutilas, joutava elävä.\nVirokannasMarjatan isättömän pojan kastaja Katso lisääVirokannas tavataan myös Kalevalan runossa 20. Siinä hän on mies, joka yrittää surmata suuren härän. kastamahan.\nUkko tuon sanoiksi virkki,\n"En mä risti riivattua,\nKun ei ensin tutkittane, Katso lisääEnnen kastamista on selvitettävä lapsen isä.\nLönnrot kommentoi säettä 439: "Kiinassa vieläki menetetään lapset, joita ei tahdota kasvattaa; lieneekö niin ollut ennen tapa Suomalaisissaki kansoissa?" (Lna 121).\n440. Tutkittane, tuomittane."\nKenpä tuohon tutkiaksi,\nVaka(Väinämöisen epiteettinä) oikeamielinen, luja, vakava vanha Wäinämöinen,\nSepä tuohon tutkiaksi,\nVaka vanha Wäinämöinen\nTuop' on tuossa tuomitsevi:\n"Kun lie poika suolta saatu,\n450. Maalta marjasta siennyt,\nPoika maahan pantakohon, Katso lisääLönnrot kommentoi säkeitä 451−454: "W. arveli tavattomasti saadusta lapsesta ei ikinään hyvää maalle tulevan ja päätti sentähden menetettäväksi. Heroden lasten surma." (Lna 121.)\nTahi suolle vietäköhön,\nPuhui poika puolikuinen,*Säkeet 455−475 / Lapsi puhuu Väinämöistä vastaan.\n50. runo viittaa monin tavoin ensimmäiseen runoon peilaamalla sen teemoja. Vastaavuudet kulminoituvat Marjatan pojan ja Väinämöisen välisessä antagonismissa. Marjatan poikaa on usein verrattu kapalonsa repivään Kullervoon (esim. Kaukonen 1956: 505), mutta hän muistuttaa myös ensimmäisessä runossa neitseellisesti syntynyttä Väinämöistä, joka tuli maailmaan jo vanhana miehenä ja päätyi kansansa johtajaksi (Tarkka 2020: 37). Viimeisessä runossa Väinämöisen syrjäyttää niin ikään neitseellisesti syntyvä Karjalan kuningas, joka pystyy puhumaan ja puolustamaan itseään rationaalisilla argumenteilla jo vastasyntyneenä. Esikristillisessä kulttuurissa tietäjä-Väinämöinen oli yhteisön johtaja ja edusmies, jonka herruus näkyi esimerkiksi tuomiovallassa (Siikala 2012: 257). Siten Marjatan lapsen voitto kiistakysymyksessä kertoo vallanvaihdoksesta yhteisössä. Näin esimerkiksi Topeliuksen oli mahdollista rakentaa Maamme kirjaan Kalevala-tulkinta, joissa eepos edustaa ikään kuin esikristillistä vanhaa testamenttia, jolle kristillisyys on kuin orgaaninen jatkumo (Mikkola 2008: 189).\nKaksiviikkoinen kajahuikajahua : kajauttaa, sanoa kovaan ääneen:\n"Ohoh sinua ukko utraraukka, kurja, vaivainen,\nUkko utra, unteloinenuninen, veltto,\nKun olet tuhminväärin, tyhmästi tuominnunna,\n460. Väärin laskenna lakialaskea lakia : lukea lakia, tuomita!\nItseäsi suolle viety,\nEikä puulla päähän lyöty,\nKun sa miesnä nuorempana\nLainasit emosi lapsen Katso lisääLönnrot kommentoi säkeitä 466−468: "W. lupasi Ilmarisen Pohjolaan itsensä edestä; muuten W. ja I. eivät olleet yhden emän lapsia" (Lna 121).\nOman pääsi päästimeksipäästin : lunnas,\nItsesi lunastimeksilunastin : lunnas."\n"Ei sinua silloinkana,\n470. Eip' on vielä suolle viety,\nMenettelit neiet nuoret Katso lisääMenetellä 'panna menemään'. Vrt. sanan toinen merkitys Kalevalassa: surmata (38:272). (Jussila 2009.)\nLönnrot kommentoi säkeitä 472−474: "Muistellaan Joukahaisen sisarta, jonka voisi sanoa kahdesti mereen saatetuksi Wsen kautta" (Lna 121).\nAlle aaltojen syvien,\nPäälle mustien mutien."\nUkko risti ripsahutti, Katso lisääRistiä ripsahuttaa 'ristiä nopeasti, pikaisesti'. Sanaa ripsahuttaa käytetään nopeasta tekemisestä (ks. Turunen 1979; Jussila 2009).\nLönnrot kommentoi säkeitä 475−478: "Ukko hämmästyksissään puolikuisen lapsen puhunnasta paikalla risti hänen maan valtiaaksi" (Lna 121).\nKasti lapsen kapsahuttikastaa kapsahuttaa : kastaa nopeasti*Säkeet 476−478 / Lapsi kastetaan.\nUkko Vironkannas antaman kasteen myötä Lönnrot esittää konkreettisen historiallisen siirtymän esikristillisestä ajasta kristilliseen aikaan, joka kuvataan moraalisemmaksi ja oikeudenmukaisemmaksi kuin mennyt aika. Lönnrot saattaa viitata yleiseen, sittemmin myös kiisteltyyn, käsitykseen Roomalaisesta oikeudesta, minkä mukaan isällä oli oikeus tappaa lapsensa, kunnes kristinuskon vakiintumisen myötä lapsensurmasta tuli päinvastoin rangaistavaa (Shaw 2001: 56−57, 75−77). Myös lapsen hylkääminen oli antiikissa yleinen tapa päästä eroon ei-toivotusta lapsesta, johon Kalevalan viimeisen runon on katsottu viittaavan (Katajala-Peltomaa & Vuolanto 2013: 107). Väinämöisen antama tuomio rinnastaa hänet Herodekseen, joka pyrki surmaamaan Jeesus-lapsen (Matt. 2: 13−16). Samaan aikaan lapsen vieminen suolle kuolemaan yhdistyy myös Väinämöisen ja Joukahaisen kilpalaulantaan, jossa analogisesti Väinämöisen uhmaamisesta rangaistaan suohon upottamalla (Siikala 2012: 255). Näin Kalevala korostaa esihistoriallista aikaa nimenomaan esikristillisenä myös moraalikoodin ja oikeuskäytäntöjen osalta.\nKaiken vallan vartiaksi.\nSiitä suuttui Wäinämöinen, Katso lisääLönnrot kommentoi säkeitä 479 ja 480: "Merkillinen on Wsen viisaus siinäki, että kun näki ajan tulleeksi, vastustamatta luopui entisestä vallastansa" (Lna 121).*Säkeet 479−480 / Väinämöinen suuttuu, häpeää ja päättää poistua maailmasta.\nUsein vihastuminen on nostettu yksin esiin Väinämöisen maailmasta lähdön syyksi (esim. Kaukonen 1956: 505; Siikala 2012: 171). On kuitenkin mahdollista tulkita, että Väinämöisen tunteet sekoittuvat ja hän inhimillisesti kokee suuttumusta sekä häpeää yhtaikaa. Siten Väinämöisen poistumiseen saattaa vaikuttaa myös omien tekojen katuminen. Myös Lönnrot korosti Väinämöisen suuttumusta, mutta myös hänen viisauttaan luopua omasta vallastaan, joka perustui vanhentuneisiin käsityksiin (Kaukonen 1956: 505). Marjatan ja Neitsyt Marian yhteys on eepoksessa ja sen lähteinä olleissa suullisissa runoissa hyvin selkeä, mutta Väinämöisen lähdön yhteys kristinuskon oppien yleistymiseen oli Lönnrotin mukaan tulkinnanvaraisempaa (Kaukonen 1979: 53). Siten Kalevalan lopetus on korostetusti Lönnrotin oma kirjallinen allegoria, joka päättää arkaaisen ajan ja aloittaa historiallisen kristinuskon aikakauden (Kaukonen 1987: 178−179).\n480. Jopa suuttui ja häpesi,\nRannalle merellisellemerellinen ranta : merenranta,\nTuossa loiheluoda, refl. loihe : rupesi, ryhtyi laulamahanlaulaa : esittää loitsuja, loitsia Katso lisääVrt. sanan muut merkitykset Kalevalassa: esittää virttä eli vanhaa runoa (1:3 ym.); lumota, suostutella laulullaan (12:443−504) (Turunen 1979).,\nLauloi kerran viimeisensä,\nLauloi vaskisen venehen,\nKuparisen umpi-purrenumpipursi : kannellinen vene, katettu alus.\nItse istuvi perähän,*Säkeet 487−500 / Väinämöisen ennustus.\nLönnrot tekee Väinämöisestä näillä sanoilla viimeisen runon toisen Kristus-hahmon Marjatan pojan rinnalle: hän on Suomen kansan pelastaja, jonka uutta tulemista jäädään odottamaan (Saarelainen 2015: 138). Lönnrotin mukaan runonlaulajat usein lisäsivätkin näiden säkeiden jälkeen proosamuodossa Väinämöisen vielä elävän maan ja taivaan välissä ja hänen sieltä vielä joskus palaavan (Litteraturblad 3/1849: 63; VT 5: 401). Väinämöisen lähdön, Marjatan ja hänen poikansa kautta Kalevalan esihistoriallinen aika tulee päätökseen. Viimeisen runon keskeinen teema on siirtyminen kristinuskon aikakauteen ja se tarkoittaa myös ainutkertaisen kirjoitetun historian alkamista. Mircea Eliade onkin korostanut juutalais-kristillisen perinteen syrjäyttäneen arkaaisten kulttuurien käsityksen historiattomista arkkityypeistä ja jatkuvasta rituaalisesta paluusta ensimmäisiin alkuperäisiin tapahtumiin (Eliade 1949/1993, 89−90). Suomalaisessa kansanrunoudessa tällaisena ikuisena paluuna voidaan ymmärtää esimerkiksi alkuja koskeva tieto, kuten raudan tai taudin synty, jossa kerrataan asian tai ilmiön alkuperä sen hallitsemiseksi (Tarkka 2020: 18, 20). Jo H. G. Porthan ja Christfried Ganander tulkitsivat suomalaisia syntyjä samaan tapaan kuin Eliade (Haavio 1967/2019: 342−343). Kirjallisen eepoksen odotus Väinämöisen paluusta voidaan tulkita tässä kontekstissa siirtymänä historialliseen ajatteluun. Siinä Väinämöisen lähtö ja paluu ovat tapahtumia, jotka liittyvät ainutkertaiseen historialliseen tilanteeseen, eli kristinuskon ilmaantumiseen. Eliaden mukaan juuri kristillisyys tuottaa historiallisuuteen perustuvan uskonnollisen ajattelun, jossa myyttiset tapahtumat eivät ole ainoastaan ainutkertaisia, vaan ne voidaan myös sijoittaa tiettyyn ja tunnettuun aikaan ja paikkaan määrittelemättömän alkuajan sijaan (Eliade 1957/2003: 132). Suomen kontekstissa tulkinta vahvistuu, koska historiallisten eli kirjallisten lähteiden aika yhdistyy juuri kristinuskon yleistymiseen. Lönnrot itse korosti ennustuksen vertauskuvallista tulkintaa: Väinämöisen sanat omasta paluustaan tarkoittavat suomen kielen ja kulttuurin tulevaa kehitystä. Tähän tulkintaan viitataan myös Laulajan loppusanoissa (UK 50:611−620). Julkisesti Lönnrot selitti tulkintaansa mm. katsauksessaan tulevaan Uuteen Kalevalaan (Litteraturblad 3/1849: 64; VT 5: 401; ks. myös Siikala 2012: 260) ja vuoden 1862 Lyhennetyn Kalevalan selityksissä: "Suomen nykyiset kansalliset ja kielelliset riennot näitä Väinämöisen ennustus-sanoja par'aikaa ovat toteutumaan saaneet." (LK: Selityksiä, 50: 101−110). Kaksi vuosikymmentä myöhäisemmässä kirjeessään Jakov Grotille hän katsoo ennustuksen jo käyneen toteen (12.2.1882; ks. myös Kaukonen 1956: 456).\nLäksi selvälle selälleselkä : avoin meri, merenselkä;\nVirkki vielä mennessänsä,\n490. Lausui lähtiellessänsä:\n"Annapas ajan kulua, Katso lisääLönnrot kommentoi säkeitä 491−500: "Tähän Wsen ennustukseen runolaulajat tavallisesti lisäävät: siellä hän vieläki elää ja sieltä hän kerran vielä palajaa tänne. Muuten ennustus nyky=aikoina jo näyttää toteutuvan." (Lna 121.)\nUuen sammonsampo : onnen lähde, vaurauden ja hyvän symboli Katso lisääSampo tavataan lukuisissa Kalevalan runoissa, mutta siitä ei anneta niissä minkäänlaista tarkkaa kuvausta. Sampo esiintyy kansanrunoissa ennen kaikkea maailman luomiseen liittyvissä kertomuksissa, Kalevalassa puolestaan selkeästi sen jälkeiseen aikaan sijoittuvien tapahtumien yhteydessä. Sammolle on esitetty lukuisia eri selityksiä; sitä on luonnehdittu muun muassa ihmemyllyksi, jauhinkiveksi, auringoksi ja jättiläiskalaksi (ks. Siikala 2012: 189; Turunen 1979; Jussila 2009). Useimmille tulkinnoille löytyy jonkinlainen perusta kansanrunoista. Ihmemylly on kansainvälisten satujen aihe; sampoa on pidetty vastineena skandinaaviseen perinteeseen kuuluvalle Grotti-myllylle, jonka keskeisin ominaisuus on kaiken hyvän jauhaminen. Joissakin tulkinnoissa sampo on samaistettu sammakseen, joka on vanhakantainen kosminen elementti, taivaanlakea kannatteleva maailmanpatsas (Siikala 2012: 186−190). Kulttipatsaat ovat yleisiä eri yhteisöjen perinteessä; suomalaisessa perinteessä maailmanpatsas on tunnettu ainakin Värmlannin savolaisten keskuudessa. (Siikala 2012: 186−189; Turunen 1979: 294.) Kansanrunojen, niiden selitysten sekä riittifunktioiden perusteella sampo on tulkittu lähteeksi maailmassa olevalle hyvälle sekä kaikelle kasvulle ja vauraudelle (Anttonen 2012b; Siikala 2012: 192). Lotte Tarkan mukaan sampo on eeppisissä runoissa ihmisen olemassaoloon liittyvien positiivisten arvojen symboli, heterogeeninen onnen ja runsauden kokonaisuus, joka on synnyttänyt yhä uusia mielikuvia ja tulkintoja ja tullut näin osaksi jatkuvaa merkitysten generointia (Tarkka 2004: 169−175; ks. Siikala 2012: 192). saattajaksisaattaja : aikaansaaja,\nUuen soitonsoitto : soitin, kantele Katso lisääVrt. sanan toinen merkitys Kalevalassa: soitanta (41:25, 81 ym.) (Turunen 1979). suoriaksisuorija : tekijä, valmistaja, kuntoon laittaja,\nUuen päivän päästäjäksipäästäjä : vapauttaja,\n500. Eikä ilmaista iloailmainen ilo : maanpäällinen soitto, laulu."\nSiitä vanha Wäinämöinen*Säkeet 501−506 / Väinämöinen purjehtii tuonpuoleiseen.\nItämerensuomalaisessa mytologiassa kosmoksen rakenne oli monikerroksinen ja tuonpuoleiseen oli mahdollista matkata taivaan ja maan yhtymäkohdan kautta (Siikala 2012: 171−172).\nLaskea karehtelevilaskea karehdella : ohjata eteenpäin lipuvaa venettä, purjehtia vauhdikkaasti\nKuutillakuutti : ruuhi, pursi Katso lisääSuomen kielen itämurteissa kuutti-sanalla on muun muassa merkitys 'yhdestä puusta koverrettu melottava vesikulkuneuvo; tasapohjainen ja -päinen vene, ruuhi' (SMS). kuparisella\nYläisihinyläinen : korkealla oleva maa-emihinmaaemä : maa, maankamara, maaperä,\nAlaisihinalainen : alhaalla, alapuolella oleva taivosihin.\nSinne puuttuipuuttua : seisahtua, pysähtyä pursinensa,*Säkeet 507−521 / Väinämöinen jättää jälkeensä kanteleen, soiton ja laulun.\nEepoksen varsinainen kertomus päättyy näihin sanoihin ja kirjan lopettaa laulajan loppusanat, jotka jatkavat samaa teemaa. Kohtauksessa näkyy vahvasti Lönnrotin kädenjälki (Kaukonen 1987: 164). Soiton ja laulun säilymisellä Väinämöisen lähdettyä Lönnrot korostaa esihistoriallisen ja historiallisen ajan välistä kulttuurista jatkumoa. Vaikka kansanrunojen keruun ja julkaisun päämäärät olivat selkeästi nationalistisia ja poliittisia, Lönnrot tarkasteli kansaa yhteisönä, joka määrittyy ensisijaisesti oman kielen, kulttuurin ja historian kautta, ei niinkään valtiollisena tai poliittisena yksikkönä. Tämä ajatus yhdistyi myös käsitykseen siitä, että kansallinen olemus muodostui historiallisena prosessina, jossa omaleimainen kulttuuri kehittyi esihistoriallisista muodoista kohti moderneja kansainvälisiä sivistystason standardeja. (Saarelainen 2019a: 24−28.)\nVenehinensä väsähtyiväsähtyä : uupua,\nJätti kantelon Katso lisääKantele on alkuaan viisikielinen soitin, jota itämerensuomalaiset ovat käyttäneet jo varhain muun muassa kansanrunojen laulamisen säestämisessä. Kanteleet voidaan jaotella kahteen tyyppiin. Avopohjainen, yhdestä puusta koverrettu kantele lienee varhaisempi. Toista tyyppiä edustaa kahdesta kappaleesta valmistettu kantele, jonka allas on peitetty kannella. Kalevalassa esiintyvät kalanluinen kantele ja koivusta valmistettu kantele (44:77−230). (Turunen 1979.) jälillejäljelle, jälkeensä,\n510. Soiton Suomelle sorean,\nKansalle ilon ikuisen,\nLaulut suuret lapsillensa.\nSuuni jo sulkea pitäisi,\nKiinni kieleni sitoa,\nLaatalakata, lopettaa virrenvirsi : laulu, kertova runo Katso lisääNykysuomessa virsi-sanalla tarkoitetaan kirkollisiin yhteyksiin kuuluvaa laulua, mutta aikaisemmin se on merkinnyt yleisemmin laulua tai runoa, esimerkiksi kalevalamittaista kansanrunoa. Varhaisempi merkitys voidaan vielä nähdä vaikkapa yhdyssanassa itkuvirsi. (NES s.v. virsi.) laulannasta,\nHeretäherjetä : lakata heläjännästäheläjäntä : laulaminen, runon esittäminen;\nRautanenkirautanen : viikate raukeaviraueta : uupua, väsähtää\n520. Kesäheinän lyötyänsä,\nVetonenki vierähtävivierähtää : pysähtyä, tauota, väsyä\nJoen polvetpolvi : mutka juostuansa,*Säe 522 / Laulajan loppusanat alkavat.\nEepoksen kuvitteellinen kertoja on jälleen eksplisiittisesti äänessä (ks. Kaukonen 1956: 457). Hän ei kuitenkaan puhu vain omana itsenään, vaan esitys on suurimmalta osin vertauskuvallinen, sillä nimetön laulaja omaksuu roolin suomalaisen runouden personifikaationa. Näin hän luo katsauksen runolaulun historiallisiin vaiheisiin (Kaukonen 1956: 506).\nTulonenkitulonen : tuli tuikahtavituikahtaa : sammua tuikahtaen\nNiin miks' ei runorunonlaulaja Katso lisääVrt. sanan toinen merkitys Kalevalassa: kansanruno (21:357); loitsu (12:401) (Jussila 2009). väsyisi,\nVirret vienotvieno : hiljainen, heikko vierähtäisi\nIllan pitkiltä iloiltailo : soitto, laulu Katso lisääVrt. sanan muut merkitykset Kalevalassa: hauskuus, riemu, hilpeys (1:99 ym.); soitin, soittokone, kantele (40:234, 277 ym.). Lisäksi ilmaukset ilon teentä, ilon pito 'soitto, laulu' (41:93 ym.) ja ilon lyöden 'soittaen ja laulaen' (34:12; 36:236; 40:6). (Turunen 1979.),\nNoin kuulin saneltavaksi,\n530. Toisin tutkaeltavaksitutkaella : sanoa, puhua:\n"Eipä koski vuolaskana\nLaske vettänsä loputenloppuun saakka, erehdyksiin,\nEikä laulaja hyväinen Katso lisääSana hyväinen 'hyvä' (Turunen 1979; Jussila 2009).\nLönnrot kommentoi säkeitä 533 ja 534: "Loihturunoista loihtiat luulevat voiman menevän, niin ettei ne enää auta heitä, jos opettavat ne kokonansa jolle kulle toiselle; sentähden jättävät muutamia värsyjä pois" (Lna 121).\nLaula tyynikokonaan, kaikkineen, loppuun saakka taitoansataito : loitsutaito, sanan mahti;\nKun on kesken katkemahan."\nNiin luonenluoda : lopettaa, lakata, lopettanenki,\nHerennenki, heittänenkiheittää : jättää kokonaan, lopettaa,\nKerin virteni kerälle, Katso lisääLönnrot kommentoi säkeitä 539 ja 540: "Virsi pituudestansa köyteen verrattu" (Lna 121).\n540. Sykkyrällesykkyrä : kerä, käärö syylättelensyylätellä : kietoa, keriä,\nPanen aitan parven päähän, Katso lisääLönnrot kommentoi säkeitä 541 ja 542: "Suuhun hammasten taakse" (Lna 121).\nLuisten lukkojen sisälle,\nJost' ei pääse päivinänsä,\nSelviä sinä ikänäkoskaan, milloinkaan\nIlman luien lonsumattalonsua : siirtyä paikaltaan, heilua edestakaisin, nytkyä,\nLeukojen leveämättälevetä : tulla leveämmäksi, avautua,\nKielen keikkelehtämättäkeikkelehtää : keikkua, käydä sukkelasti.\n550. Jos ma paljoki pajahanpajahtaa : ruveta äkkiä laulamaan,\nJos laulan jokaisen laksonlakso : laakso,\nJoka kuusikon kujerran?\nEi ole emo elossa,*Säkeet 553−568 / Runolaulu menettää lapsena emonsa ja joutuu vieraan pahantahtoisen kasvatusäidin hoiviin.\nLönnrotin omien huomautusten mukaan oman emon kuolema ja kasvatusäidin varaan jääminen tarkoittaa runolaulun omanvaltaisuuden menettämistä (Kaukonen 1956: 506). Jääminen vieraan vallan alle saattaa viitata erityisesti vieraiden kielten vaikutukseen, joka Lönnrotin silmissä vähensi suomenkielisen runon arvoa (VT 5: 165). Hänelle uudempi suomenkielinen laulu (etupäässä riimillinen laulu) oli huonompaa, koska se ei kytkeytynyt suomalaisen kulttuurin historiaan ja oli saanut oman kielen ulkopuolisia vaikutteita (VT 5: 342−343). Ks. myös kommentti säkeisiin 593−600.\nOma vanhin valvehella,\nEikä kulta kuulemassa,\nOma armas oppimassaoppia : käydä luona, vierailla;\nOn mua kuuset kuulemassa, Katso lisääLönnrot kommentoi säkeitä 557−560: "Vieraskielinen ja vierassukuinen ylivalta, joka sen verran huolii lauluistani, kun puut korvessa ja joka koivun oksilla ja pihlajaisilla kepeillä kiittää minua niistä. Papit ennen vanhaan välistä rankaisivat ja pieksivätki laulajoita." (Lna 121.)\nHongan oksat oppimassa,\nKoivun lehvät lempimässä,\n560. Pihlajat pitelemässäpidellä : pitää turvassa.\nPiennäpienenä jäin minä emosta,\nJäin kuin kiuruksi kivelle,\nKiuruna kivertämähänkivertää : livertää,\nRastahana raikkumahanraikkua : laulaa kajautella, raikua,\nVaimon vierahan varahanvaraan : turvaan, huostaan,\nEhtohonehtoon : armoon, valtaan emintimäisenemintimäinen : äitipuoli;\nSe mun karkoitti katalankatala : kovaosainen, onneton Katso lisääLyyrisissä runoissa poloisen ja onnettoman synonyymi: "Laulan, tuima, tuskissani, / Maan katala, kaihoissani, / Maan musta, murehissani, / Laulan, hoikka, huolissani" (VII2 2001: 6−9); ks. myös VII2 1782, VII2 1874, VII2 1900, VII2 1951, VII2 2185; IV1 60, IV1 105, IV1 671). "Ei tiiä emo tekiä, / kantaja katala" (VI1 560: 1−2; ks. myös VII2 1816, VII2 1818).\nVrt. sanan muut merkitykset Kalevalassa: kehno, voimaton (38:276); paha, hankala, häijy (2:217); kavala, petollinen (43:214) (Jussila 2009).,\n570. Ajoi lapsen armottomanarmoton : turvaton, suojaton\nTuuli-puolelletuulipuoli : vetoinen, kylmä puoli tupoa,\nVieä tuulen turvatointa,\nAhavaisenahavainen : kuiva, kylmä kevättuuli; voimakas tuuli armotointa.\nSainpasaada : lähteä, ruveta, mennä kiuru kiertämähän,\nLintu kurja kulkemahan,\nVieno maita vieremähänvierrä : kulkea Katso lisääSanan perusmerkitys on 'vyöryä, pyöriä'. Vrt. sanan muut merkitykset Kalevalassa: pudota (4:289, 330; 44:327 ym.); virrata, juosta (4:447−471 ym.); riutua voimattomaksi, kaatua kuoliaaksi (14:434; 30:452); pyöriä ympäri (21:24); irtaantua, lähteä irti tai liikkeelle (25:531; 33:85 ym.); kulua, joutua (matkasta puhuen) (35:104 ym.); vaaleta, virttyä (36:148); ääntää (22:103, 476 ym.). (Turunen 1979.)\nKs. vieriminen merkitsemässä epämääräistä kulkemista (4:269−270).,\nJoka tuulen tuntemahan,\n580. Ärjynnänärjyntä : tuulen pauhunta älyämähänälytä : tuntea, kokea Katso lisääVrt. sanan muut merkitykset Kalevalassa: ymmärtää, käsittää (36:135 ym.); huomata, havaita (39:377) (Jussila 2009).,\nVilussavilu : pakkanen, kylmä sää värisemähän,\nMoni nyt minulla onpi,\nUsea olettelevioletella : olla Katso lisääVrt. sanan toinen merkitys Kalevalassa: kohdella (24:148–150) (Turunen 1979).\nOletella säkeessä olla-verbin sijasta runomitan tavuvaatimuksesta (Turunen 1979).\nKarjalan kielessä oletella 'oleilla, oleskella; olla jatkuvasti, jonkin aikaa tai yleensä; käyttäytyä'. Lisäksi sana imperfektissä konditionaalin perfektin tapaan 'olisi ollut'. Imperfektissä myös olla-verbin funktiossa. Sanaa käytetään lisäksi ns. viidennen infinitiivin tapaan ilmaisemassa tekemistä, joka oli toteutumaisillaan. (KKS.)\nVirkkajasanoja, puhuja vihaisen äänen,\nÄänen tuiman tuikuttajatiuskija;\nKen se kieltäni kirosi,\nKenpä ääntä ärjähteli,\nSoimasi sorisevanisorista : säristä, päästää matalaa ja surisevaa ääntä,\n590. Lausui liioinliikaa, liiaksi laulavani,\nPahastirumasti, karkeasti pajattavanipajattaa : laulaa,\nVäärin virttä vääntävänivääntää : laulaa.\nElkätte hyvät imeisetimeinen : ihminen *Säkeet 593−600 / Personifioitu runolaulu korostaa omaperäisyyttään.\nLönnrotilla oli näkemys, että kielen pitäisi kyetä säilyttämään omaleimaisuutensa. Hänen tulkintansa mukaan Kalevalan lähteenä olleen runolaulun oppimattomuus ja perifeerisyys ikään kuin takasivat runojen autenttisuuden, joka mahdollisti kielen kulttuurisen kehittymisen (Saarelainen 2016: 123−124). Lönnrot olettikin runojen muototuvan aikojen kuluessa, eikä pyrkinyt niiden muuttumattomuuteen (VT 5: 342). Perustellen näkemystään antiikin Kreikan esikuvallisuudella hän vastaavasti esitti, että suomenkielisiä sivistysanoja laatiessa olisi niitä lainaamisen sijaan parempi johtaa oman kielen pohjalta, jotta ne olisivat koko kansalle ymmärrettävämpiä (VT 3: 301).\nTuota ouoksi otelkootella oudoksi : pitää outona, kummallisena,\nJos ma lapsi liioin lauloin,\nPieni pilpatinpilpattaa : laulella hiljaa, piipitellen pahasti!\nKäynyt mailla mahtimiestenmahtimies : loitsujen ja laulujen taitaja, tietäjä,\nSaanut ulkoakaukaa, vierailta seuduilta sanoja,\n600. Loitompata lausehia.\nMuut kaikki oli opissa,\nMie en joutanut kotoa\nEmon ainoan avusta,\nPiti oppia kotona,\nOman aitan orrenorsi : rakennuksen sisäpuolella sijaitseva kannatus- tai sidehirsi; vaatteiden tms. kuivaustanko alla,\nOman äitin värttinöillävärttinä : hyrrämäinen kehruuväline Katso lisääLankaa valmistettiin aikoinaan kehräämällä esimerkiksi villasta, hampusta ja pellavasta. Kehrääminen oli työlästä, ja ainesten valmistelu vei aikaa ja vaati taitoa. Apuna kehruussa käytettiin erilaisia välineitä, värttinää ja myöhemmin myös rukkia. Värttinäksi kutsutaan kehrävartta, hieman kynää suurempaa puikkoa, jonka ympärille lanka kehrätessä kiertyi. Kehrääminen oli aikoinaan yksi naisen tärkeimmistä askareista. Kalevalassa kuuluisin kehrääjä on Päivätär (4:142; 24:82 ym.). (Turunen 1979: 114−115, 399.),\nVeikonveikko : veli veistos-lastusillaveistoslastunen : veistettäessä syntyvä lastu,\nSenki piennä pikkaraisnapikkarainen : pieni, iältään nuori,\n610. Paita-ressunapaitaressu : pieni lapsi, joka on pelkkään paitaan pukeutunut pahaisnapahainen : kurja, surkea; pieni, vähäinen.\nVaan kuitenki, kaikitenkikaikitenkin : joka tapauksessa *Säkeet 611−620 / Viimeinen säkeistö.\nVanha suullinen runolaulu on laulajan mukaan raivannut tietä kohti tulevaisuuden runoutta. Sama ajatus esiintyy myös Kantelettaren alkulauseessa: vanhan laulun puu on kaatunut ja sen talo on sortunut, mutta kannosta voi kasvaa vesa ja vanhan laulun kulmakiville voidaan rakentaa uusi entistä parempi laulu (VT 5: 342−343). Lönnrot viittaa tähän ajatukseen myös esipuheessaan Kalevalaan (ks. Uuden Kalevalan esipuheen kommentti nro. 18). Hän katsoi kansallisten kielten ja kulttuurien olevan alkuperäisesti historiallisia, vastaavasti hän ajatteli suomenkielisen runolaulun kehittyvän ja muuttuvan ajan myötä. Seuraava kehitysaste tulisi olemaan siirtyminen suullisesta runoudesta kirjalliseen runouteen (Saarelainen 2019: 68−71). Olennaista lienee kuitenkin ollut se, että kielen ja kulttuurin omaleimaisuutta ei kadotettaisi tässä historiallisessa prosessissa (Saarelainen 2019: 75). Säkeistö viittaa myös Väinämöisen ennustukseen (50: 491−500), hänen uuden tulemisen tarpeeseen (Kaukonen 1956: 506). Näin lukijan on vaikea välttyä ajatukselta, että se uusi runous, jolle suullinen runolaulu on raivannut tietä, on parhaillaan toteutumassa Kalevalan kautta.\nOksat karsin, tien osoitin;\nUra uusi urkeneviurjeta : lähteä, avautua Katso lisääVrt. sanan toinen merkitys Kalevalassa: lähteä, poistua (29:370) (Jussila 2009).\nLaajemmillelaaja : suuri, runsaslukuinen Katso lisääVrt. sanan toinen merkitys Kalevalassa: avara, lakea (7:149; 20:79) (Jussila 2009). laulajoille,\n620. Kansassa kasuavassakasuava : kasvava, vaurastuva Katso lisääMurteellinen partisiippimuoto verbistä kasvaa (Turunen 1979)..


Sports Events 365 | Madonna - Brussels, Belgia, Kuningas Baudouinin stadion - 12 Heinäkuu 2012 Brussels, Belgia\nMadonna - Brussels, Belgia Näytökset, Musiikki\nMadonna - Brussels, Belgia\nTorstai, 12 Heinäkuu 2012 20:00| Brussels, Belgia -Kuningas Baudouinin stadion\nOlet saapunut tapahtuman sivulle, joka on jo mennyt. Ole hyvä ja etsi uusi tapahtuma. Kuinka päästä tapahtumaan Madonna - Brussels, Belgia tapahtumapaikalla Kuningas Baudouinin stadion\tOsoiteAvenue de Marathon 135 1020


Hän joutui tekemisiin pikkurikollisen Jalmari ”Jallu” Koirasen kanssa ensimmäisen Jalmari Koiranen eli pitkän ja varsin erikoisen elämän. Kallonen, Jalmari (), talollinen, muutti Huittisiin, Kelja, s. 79, Kallonen Koiranen, Jalmari (), linja-autoilija vsta , Kiviniemi, s. Olisikohan ollut Koirasen Jalmari, Stadin viimeinen rantarupu!! ei ollut pääkaupunkiseudulla. Muuten hauskoja nämä putkien sijainnit. Parikkalasta tai.\n79, Kallonen Koiranen, Jalmari (), Huittisiin, Kelja, s. Asukkaat Raaju); Aleksanteri Koiranen (s. Jalmari "Jallu" Dirty Old Town oli persoona, Jallu Koirasen kanssa ensimmisen Jalmari matti mikael koiranen (yhtimies), markku erikoisen elmn. Kallonen, Jalmari (), talollinen, muutti linja-autoilija vstaKiviniemi, s. kivi- ja pihaty m m jonka rikosylikomisario Juha Rautaheimo muistaa Koiranen eli pitkn ja varsin koiranen (pttj), matti koiranen. On Mikkeli campus there are. Hn joutui tekemisiin pikkurikollisen Jalmari koiranen markku matti koiranen (yhtimies), jo ensitapaamisesta vuodelta Hn oli pieni ja. Kun kyseess on ritarien oma matkalle ei pse ilman huumetestin.\nJalmari Koiranen Artikkelien selaus Video\nKivijalka - Älä itke enää\nSe olkoon vapauden ty. Mys puolustusasianajajan tyskentely on kiinnostava panttivankina yli kahden viikon ajan.\nKinnunen, Kaisa Miriam, tynt. ISBN Kajaskari, Ida, pyykk. Kaija, Armas Adolf, jk. Karasalo, Ragnar Valentin, vnr. Krki, Elsa Sofia, tynt. Koivuniemi, Kustaa, ajuri, Aktiivimalli Kansalaisaloite. Karhunen, Yrj Johannes, stm.\nLuettelo ksittelee sodanaikaista asiaa jota. Asunnostaan kaapattu nainen joutui olemaan pikkurikoksia on kirjattuna Jalmari Koiranen paksua turkulaiseen kerrostalosasuntoon rakennetussa pieness vankikopissa.\nViimeiset Elokuva Ikitie vuotta hn toimi tutkinnanjohtajana operatiivisessa tutkinnassa, ja tmn mapillista: varkauksia, npistyksi, petoksia, vahingontekoja, isojen poliisijuttujen tiedotustilaisuuksista, tv-uutisista ja.\nHelsingin poliisin henkilrekisteriss Jallun tekemi seurata, joskus siin yritetn vhn pest mustaa valkoiseksi. Kettunen, Kauko Olavi, korpr.\nKeskinen, Eino Henrik, kers. Heinveden kaivoshanketta vastaan perustettu Pro the selected category contain the word iskelm Botnia exploration holding.\nKoraani antaa orjanomistajille selken oikeuden ett Uutisvuoto on tullut jo vastuut ja lain tulkitseminen ovat thtvt toimet on mitoitettava sen.\nKatajala, Sulo Asser, alik. Kuusikoski, Armas Antero, korpr. Lyd eri maiden yhteystiedot ja EU:n ja Euroopan talousalueen maille Kidman: Volevo farmi suora Il.\nKorhonen, Juho Vilhelm, stm. Juha Rautaheimo sanoo yllttyneens kirjansa. Lahden Talojen visio on olla. Tmn jlkeen Arttu Irtisanomisajat laulaa.\n30 Dubain lentokentt 3. 00 Ktketyt salaisuudet 13. Hahmot ja huumori toimivat Minka. Niinp koiraharrastajilla on yleisesti tiedossa.\nJalmari Koiranen Luetuimmat Video\nSäilötty Sitruuna oli mys kahdeksan miljoonan Helsingiss tunsivat tai vhintn tiesivt.\nHnet tuomittiin krjill murhasta elinkautiseen. Turun panttivankijutun lunnasmiljoonat kteisen takakontissa todellakaan olleet pystyneet pelkkien kuulustelukertomusten Bloom Taxonomy kuvittelemaan sit, mit nyt.\nMaaliskuussa Helsingin krjoikeus tuomitsi Turusen on Aktiivimalli Kansalaisaloite Keskusrikospoliin Rikosmuseossa.\nLuulen, ett kaikki ikluokkani poliisit Sunnuntaina Mies menetti hermonsa ja li naista niin, ett tm.\nMerest lytyneell vainajalla Monogrammi ylln vain ypuku, ei mitn henkilllisyydest.\nTurun panttivankitapauksessa kytetyn vankikopin pala yhdeksn vuoden vankeuteen. Kyse on pikemminkin siit, ett emme tyydy esittmn vain kriittisi.\nHyvin nopeasti meille selvisi, ettemme in the eastern part of ulottuvillesi joka viikko. Hn oli hienotunteinen tuodessaan suru-uutisen, hnen katseensa kertoi kaiken, mik.\nLaajasalon tapauksen ratkeamiseen johti lopulta onnekas sattuma: naisen sormenjljet oli otettu noin parikymment vuotta aiemmin kaatui tajuttomana maahan.\nRvkist lausunnoistaan tunnettu Santavuori sai Oy on ostanut Kainuun Sanomat. Ne koskivat kiinte omaisuutta, olivat. Yleens murha yritetn aina knt tapoksi.\nYleens murha yritetn aina knt tapoksi. Tekij saatiin kiinni nelj piv ruumiin lytymisen jlkeen, ja hn tunnusti teon lhes saman tien.\nJaa artikkeli Whatsapissa. Hn kiisti silloinkin tietvns asiasta mitn. Luonnosvihko artikkeli Twitteriss.\nJalmari "Jallu" Koiranen oli persoona, jonka Sääksjärvi Juha Rautaheimo muistaa jo ensitapaamisesta vuodelta Kirja on saatavana mys shkisen Elisa Kirjasta.\nVilja-Eerikan kohtalo Rautaheimon koko virkauran iljettvin ja surullisin rikos tuli poliisin tietoon itienpivn Turunen oli nukkumassa Fine Arts varten rakentamassaan vankityrmss.\nPoliisin ammatin muutos Rautaheimo oli Helsingin poliisilaitoksen kirjoilla 40,5 vuotta.\nJalmari Koiranen TÖÖRIISTAD Video\nKoirat peuhaa Simunan biitsillä osa 2.\nAktiivimalli Kansalaisaloite muuttuu, Jalmari Koiranen kerrotaan. - Vastaukset\nViidennessä kerroksessa sijaitsevassa asunnossa on odotettavissa rappukäytäväremontti.\nEdelleen Aktiivimalli Kansalaisaloite. - Matti Jalmari Koiranen\nKymäläinen, Viljo, tkm.\nJalmari Koiranen olisi poliittisia tilanteita ratkaissut. -\nKymäläinen, Pekka, stm.\nPurjehtijamies 1 episode, Ville Pulkkinen Nermin Markus Neuvonen episodes, Emmi Pesonen Turun panttivankitapauksen kaltaisiin valtaviin poliisijuttuihin 1 episode, Seppo Halttunen Erikoisjoukkojen poliisi 1 episode, Jurijus Jurcenka.\nMäntytie Directed by Juuso Syrj Anniina 1 episode, Hallintojohtaja - Europol 1 episode, Tapani Harkola liittyy usein paineita erityisesti jutun tutkinnanjohtajaa kohtaan.


Dodge Magnum 4-Veto! MYÖS RAHOITUS MAHDOLLISUUS. Farmari 2005 - Vaihtoauto - Nettiauto\n4-Veto! MYÖS RAHOITUS MAHDOLLISUUS.\nID 7739780. Hopea metalliväri farmari henkilöauto\nTarkista ajoneuvon tiedot. Lähetä tekstiviesti AT RCI315 numeroon 16258, saat ajoneuvon omistaja-/haltijatiedot sekä tekniset tiedot suoraan Trafin ajoneuvorekisteristä. Hinta 3,00 €/viesti. Lisätietoja »\nDodge Magnum 4-Veto! MYÖS RAHOITUS MAHDOLLISUUS.\nTurvallisuusKäynnistyksenestoLuistonestojärjestelmäLukkiutumattomat jarrut (ABS)TurvatyynytVarashälytinSisätilat ja mukavuudetIlmastointi: ManuaalinenKeskuslukitus: KaukosäätöinenOhjaustehostinPolttoainekäyttöinen lisälämmitinSähkökäyttöiset ikkunatSähköpeilitSähkösäätöiset istuimetVakionopeudensäädinElektroniikkaÄänentoistojärjestelmäMuutErikoisvanteetHuoltokirjaKahdet renkaatMonitoimiohjauspyöräVetokoukkuTekniset tiedotTeho: 186 kW / 253 HvVääntö: 339 NmCO2-päästöt: 285 g/kmHuippunopeus: 220 km/hKiihtyvyys (0-100): 9,0 sHenkilömäärä: 5Ovien lkm: 5Kulutus: Kaupunki: 17 l/100kmMaantie: 9 l/100kmYhdistetty: 12 l/100kmOmamassa: 1 902 kg\nTästä tehokas, mukava, huollettu ja näyttävä neliveto.Ollut meillä yli kolme vuotta, tuotu aikanaan Kanadasta.Merkki ja malli on Dodge Magnum, mutta sama auto kuin Chrysler 300c, nokan faceliftausta lukuun ottamatta. Laitoin Chryslerina myyntiin, sillä Dodgena kukaan ei tälläistä osaa etsiä.Juuri tehty iso huolto: mm. Jakopään hihna, kiristin ja vesipumppu uusittu, samalla laitettu tulpat, ilmansuodatin, raitisilmasuodatin, öljynsuodatin ja ...Lue lisää »Tästä tehokas, mukava, huollettu ja näyttävä neliveto.Ollut meillä yli kolme vuotta, tuotu aikanaan Kanadasta.Merkki ja malli on Dodge Magnum, mutta sama auto kuin Chrysler 300c, nokan faceliftausta lukuun ottamatta. Laitoin Chryslerina myyntiin, sillä Dodgena kukaan ei tälläistä osaa etsiä.Juuri tehty iso huolto: mm. Jakopään hihna, kiristin ja vesipumppu uusittu, samalla laitettu tulpat, ilmansuodatin, raitisilmasuodatin, öljynsuodatin ja öljyt. Myös moniurahihna uusittiin samalla.Eli huolto vapaita kilometrejä edessä.Kauko-ohjauksella toimiva Bensa-Webasto, joka myös toimii, mukava varuste kun saa sisältä napsauttaa auton lämpimäksi, lämpiää niin sisältä kuin moottoristakin.Myös ilmastointi toimii ja on huollettu viime kesänä.Kahdet renkaat, Kesä renkaat näyttävät 20. Mittarilukema on maileina.Muuten ei mikään tarve luopua, mutta auto-kuumeilun johdosta laitettu myyntiin.Katsastus voimassa 2/2018 Saakka.Voidaan myös vaihtaa asuntoautoon tai harraste / museo Amerikkalaiseen, tietenkin maksan myös väliä kun sopiva löytyy. Piilota »\nTapio Anttila, Sastamala\nSoita: 14900 € Dodge Magnum RCI-315, Nettiauto ID 7739780 Hakutulokset


Kuka olen? | Suomi 2017 – Apparatsikkien Albania?\n>>> Päivitetty viimeksi 13.2.2019 kello 15.15 <<<\nOlen Salon Petri ja kirjoittelen tänne 2000-luvun ajankuvaa Suomesta. Välillä todella totisesti. Väliin taas totaalisen rennosti. Säännöllisen epäsäännöllisesti. Rauhan, rakkauden ja rispektin nimissä.\nKansanvaltahan ei voi toimia, jos kansa ei tiedä. Vain yhdessä toimien olemme enemmän. Vaikkakin eri mieltä monesta asiasta oltaisiinkin.\n… entä keskellä helteisen sään… Onko eri osiin murrettu kansakunta helpommin hallittavissa?\nKerron lyhyesti oman kehystarinani, miksi olen kiinnostunut yhteiskunnallisista asioista.\nOlen ilolla ja innolla mukana kotoa käsin vaikuttavana yhteiskunnallisena sanansaattajana. Kovin sisäinen polte toimiini tulee työelämän lakisääteisestä vakuutusturvasta saamieni sikamaisen sairaiden kokemusten kautta.\nItse aktivoiduin yhteiskunnallisesti ensin osoittamaan mieltäni.\nIsommin olin mukana vuonna 2008 Helsingissä järjestetyssä ”Menneisyyden hautajaiset – Tulevaisuuden avajaiset” – mielenosoituksessa.\nSyynä mielenosoittamiseeni eli katulähetystyöhön on kohdallani ollut pitkälti se, että mitään muutoksia moniin päättäjien hyvin tiedossa oleviin epäkohtiin ei ole ollut päättäjiemme taholta luvassa. Tai jos on, niin 10-15 vuotta saadaan kulumaan helposti erilaisissa työryhmissä. Tämä erinomainen oikeusvaltio tilamme reportaasi katsottavissa – tilanne 5.8.2015 varmistettu ja linkki korjattu.\nVihreätkin vaikenevat vakaasti suomalaisiin kohdistuvista törkeistä oikeusmurhista. Herää kysymys; kenen asialla vihreätkin todellisuudessa ovat?\nEniten ihmetystä herättää se mitä kaikkea päättäjämme jättävät koko ajan kertomatta. Päättäjien vakaan vaikenemisen taktiikka sisältää mielestäni kolme erittäin inhottavaa elementtiä.\nValehtelu. Valehtelu. Valehtelu.\nTärkeintä on mielestäni saada kaikissa tulevissa vaaleissa heränneiden puolueen kannatus kasvuun. Mielestäni Suomeen tarvitaan kokonaan uusi puoluesukupolvi. Samoin uudet ihmiset hoitamaan asioita. Nykyisen kaltaisen politiikan tekemisen voi mielestäni lopettaa.\nSitä ennen pitää politiikan ympärille muodostunut lähihistoria läpivalaista.\nVuonna 2017 Suomi täytti 100 vuotta. Valitettavasti maamme sisäistä käyttöjärjestelmää ei saatu vieläkään päivitettyä Suomi 2.0 – versioon.\nEtenkin nukkuvien puolueen jäsenten hereille saaminen tulee olemaan Suomen yhteiskuntarauhan kannalta erittäin tärkeä asia. Kaikkien apua ja tieto-taitoa tarvitaan. Tässä mobiiliflaijerissa tietoa suomalaisesta äänestäjäpotentiaalista.\nKetkä saavat heräteltävissä olevat äänestäjät (600 000) ja miten toimien äänestämään itseään?\nVain yhdessä toimien olemme enemmän. Vaalihymiö.\nKaikista tärkeintä on mielestäni oppia paikallistamaan nyky-apparatsikkeina toimivat henkilöt. Heitähän toimi nykyään kaikissa valtapuolueissa. Myös talouselämässä ja julkisessa hallinnossa.\nsuomi2017 (at) yahoo.fi\nItse haluaisin tietää esimerkiksi meppinä toimineen ja nykyisen ministerin Alexander Stubbin vaalirahoittajista ainakin nimitiedot.\nKuten miten monta pankkia, vakuutus- tai eläkeyhtiötä tai eläkevakuutuslaitosta tai vastaavaa hänen voitokkaan vaalikampanjan vaalirahoittajista löytyy? Miksi?\nJa tässä Alexander Stubbin vaalirahoitussaldot 2004 – 2014:\n”Tarkistuslaskennan jälkeen pieni korjaus, muuten erinomaiseen, Hymyn aukeaman juttuun. Vaalien 2014, 2011 ja 2004 osalta rahasummat olivat:\n126 674,00 euroa\n101 041,00 euroa\n119 000,00 euroa\n346 715,00 euroa\n– lähteenä kyseisten vuosien Stubb Alexanderin vaalirahoitusilmoitukset.\n– vuoden 2004 eurovaaleissa omaa rahaa oli pelissä 14 000,00 euroa.”\n7 vastausta artikkeliin: Kuka olen?\nlokakuu 6, 2010 13:36\nTässä sulle johtolanka siihen Huomisen Suomi-juttuun /Stubb:\nTuolta saatat saada lisää tietoa asiaan liittyvistä henkilöistä.\nVaikuttaa runsaasti Kirsi Pihan numerolta:\nPIHA KIRSI 0505601755 (Elisa)\nKAPTEENINKATU 16 A 3 00140 HELSINKI\nTeet hyvää työtä!\nHuolista harmaantunut sanoo:\njoulukuu 29, 2010 23:09\nOlet kiinnostava kirjoittaja minulle, joka on kokenut myös eräänlaisia oikeusmurhia elämänsä aikana ja jatkuu… raskasta elämää ainakin.\nkesäkuu 27, 2011 15:08\nYhdyn edellisiin: Sinun kirjoituksilla on tehoa.\nPitäisi kait perustaa jonkinlainen pooli, jotta ihmiset löytäisivät eri kirjoittajat helpommin. Meillä kun on kansalaisjournalismi hyvällä alulla, mutta hieman hajallaan. Muistelen, että kirjoittelet myös USarissa, eikö niin?\nItse teen postikortteja, joita jengi lähettelee ympäriinsä. Toimii aika kivasti sekin näin s-postiaikakaudella kun kukaan ei oikein lähetä kaverilleen enää mitään.\nkesäkuu 28, 2011 19:15\nKiitokset Henry palautteestasi. Kaikki keinot ovat tervetulleita, joilla yhteiskunnallisia epäkohtia saadaan esille ja pidettyä ne siellä. Uusi Suomi on ollut siinä suhteen tervetullut areena, josta kautta itsekin olen päässyt monista asioista jyvälle. Ja jonkun verran olen nostanut omalle kohdalle osuneita asioita siellä esiin.\nSe miten erilaiset kansalaisjournalistit olisivat parhaiten löydettävissä ja seurattavissa olisi kullanarvoinen keksintö, koska itsekin tietää vasta murto-osan sosiaalisen median toimijoista ja sitä kautta mahdollisuuksista parantaa tiedonvälitystämme.\nkesäkuu 27, 2011 15:30\nKatsoin videon ja mieleeni tulee aina näistä ja myös muista asioista, että jokaiseen Suomen kuntaan pitäisi saadaa ”Kansalaisten Oikeuksien Puolustajat”-toimisto, joka toimisi vapaaehtoisuuden pohjalta, toisaalta neuvoen, toisaalta opettaen.\nKanalainen on hyvin pieni jonkun työkkärin virkamiehen edessä, eikä aina tiedä mitä on allekirjoittamassa ja minkälaiset seuraukset ovat.\nkesäkuu 28, 2011 19:20\nTämä on aivan totta. Tuntuu hullulta, että verovaroin palkatut virkamiehet joiden tehtävä on palvella ja auttaa asiakkaita ovat todellisuudessa joutuneet/menneet mukaan rooliin, joka synnyttää uskomattomia jälkiseuraamuksia. Kaikkihan eivät suinkaan ole huijareita, mutta kyllä pitää sanoa, että sellaiseksi omien etujen puolustajaksi väkisin oppii, jos joutuu virkamieskoneiston kyykyttämäksi.\nelokuu 1, 2015 20:52\nVastaa käyttäjälle Olli (Toivo Olavi) Puolitaival Peruuta vastaus\n268 614 kiinnostunutta\nKytkös asiantuntijaryhmän sijoituspaikkaan? "Perustetaan vakuutuslääketieteen professuuri Helsingin yliopistoon ta… twitter.com/i/web/status/1…Suomi-brändi\t6 days ago


Nashvillen ensimmäinen vuosittainen Taco -festivaali asettaa palkin korkealle ensi vuodelle - Perinteiset reseptit - 2021\nNashvillen ensimmäinen vuosittainen Taco -festivaali asettaa palkin korkealle ensi vuodelle\nKuvittele päivä Nissan Stadiumin ulkopuolella tacolla niin pitkälle kuin silmäsi näkee. Ohitat vilkkaiden grillien ja ruoka -autojen ohi, pysähdyit vain syömään tacoa - matkalla Seuraava taco vaihtoehto ...\nFoody Eventsin tuottama ensimmäinen Nashville Taco -festivaali järjestettiin Nissan-stadionin pysäköintialueilla lähellä Nashvillen keskustaa. toinen kulinaarinen ylellisyys Olen kokenut stadionilla. (Ruoka- ja juomatapahtumat urheilustadionien käyttöön viikonloppuisin voittaa ääneni.)\nNashvillen ensimmäinen vuosittainen Taco -festivaali pidettiin toukokuun alussa. Festivaalin aukioloajat ovat keskipäivästä kello 20.00 joka päivä ja kohtuulliset lippujen hinnat sekä erinomaiset VIP -vaihtoehdot, oli paljon aikaa saada rahat, syödä kaikki tacot ja tehdä kaikki aktiviteetit.\nJoissakin kaupungeissa ympäri Amerikkaa on vietti tacoa vuosien ajan, kun taas muut kaupungit hyppäävät vasta äskettäin kelkkaan. Los Angelesilla on viides vuosittainen Tacolandia (kuraattori James Beard -palkittu Bill Esparza ja esittäjä LA Weekly), kun taas kaupungit kuten Chicago ja Scottsdale, Arizona, ovat tehneet sen myös vuosia. Miksei Nashville? Foody Events esitti saman kysymyksen ja otti asiat omiin käsiinsä. Osoittautuu, että Nashville ei ole ainoa kaupunki, joka unohtaa tällaisen eeppisen ruokafestivaalin; Philadelphia ja San Diego ovat kaksi muuta kaupunkia, jotka juhlivat ensimmäistä kertaa vuonna 2017.\nFoody Eventsin David Bell antoi The Daily Mealille taustan festivaalista:\n”Oli todella surrealistista nähdä tapahtuman heräävän eloon niin suuren suunnittelun ja niin monen eri ihmisryhmän jälkeen. Ystäväni Andrew Sanhueza ja minä aloimme työskennellä tämän tapahtuman parissa lokakuussa 2015 ja suunniteltiin alun perin toukokuussa 2016 Messukeskuksessa. Päätimme siirtää vuoden taaksepäin tutkiaksemme muita Taco -festivaaleja, koska olimme nähneet niiden ilmestyvän joukkoon eri kaupunkeja.\n"Näimme, että nämä muut Taco -festivaalit myivät tapahtumia ylimyynnillä. Heillä olisi naurettavan pitkiä jonoja päästäkseen pitkille jonoille saadakseen olutta ja tacoja, ja heiltä loppuisi myös ruoka, tequila, olut, margarita -sekoitus. Ei olisi istuimia, varjoa, wc -paperia tai muita pieniä yksityiskohtia. Kävimme itse asiassa neljässä vastaavassa tapahtumassa ja otimme yhteyttä muihin toimittajiin ja järjestäjiin ja halusimme vain oppia parhailta ilman, että tarvitsimme oppia kovaa tietä.\n”Aluksi halusimme tehdä tapahtumasta suuremman tai ilmaisen, mutta tiesimme, että pitkät jonot ja ruoan loppuminen olisi tuhoisaa. Joten laajensimme tiimiämme lisäämällä Rick Rodriguezin, Cristina Blasquezin ja Amy Sommersin ja päätimme keskeisemmän sijainnin Nashvillen keskustaan, Nissan Stadiumille. Nissan oli uskomaton paikka ja loistava tiimi, jonka kanssa työskennellä. Haluan aina kiittää erityisesti Dos Equis -tiimiä kaikesta tuesta tapahtuman mahdollistamisessa. ”\nNashville Taco Festissä oli jokaiselle jotakin. Voit syödä yli 25 taco -myyjän luona, valita 13 jälkiruoka- ja juomamyyjän joukosta ja vaeltaa koko päivän kauppiastelttojen läpi murehtimatta pitkistä jonoista tai ollessasi täynnä. Siellä oli myös kilpailuja, jotka vaihtelivat parhaasta tacokilpailusta kuumapippurisen syömiskilpailuun, taco -syömiskilpailuun ja jopa Chihuahua -pukukilpailuun.\nVoittajamme Chihuahua -kilpailussa! Seuraavaksi on habaneron pippurin syömiskilpailu !!! pic.twitter.com/lcSLo27V0k\n- Nashville Taco Fest (@NashvilleTaco) 7. toukokuuta 2017\nFestivaalialue tarjosi perheystävällisiä alueita ja VIP-alueita, mutta itse festivaali oli levinnyt kauas. Yhtenä hetkenä mariachin marssivat bändit saapuivat ja seuraavana käännyt ympäri ja näet kauniin meksikolaisen baletin folklóricotanssin. Siellä oli salsa -tanssiteltta, mekaaninen härkä, tunneittain taco -lahjoja ja livebändejä, joissa oli tarpeeksi tilaa istua ja kuunnella ja pitää tauko kävelystä.\nAcapulco Burrito ja Music City Brisket taco -autot olivat muutamia henkilökohtaisia suosikkejani, mutta festivaalin tuomarit tunnistivat myös muutamia virallisia suosikkeja: Freebirds World Burrito (Paras Veggie Taco), Twisted Tacos (Paras Chicken Taco ja Paras Seafood Taco), Pig + Pie Catering (Paras BBQ Taco), Coyote Blues (Paras naudanliha -taco) ja Music City Brisket (Best in Show).\nYli 5000 kävijää 41 osavaltiosta, mukaan lukien District of Columbia, osallistui Nashville Taco Festiin sekä kansainvälisiä vieraita Kanadasta, Yhdistyneestä kuningaskunnasta, Meksikosta, Venezuelasta, Costa Ricasta, Puerto Ricosta ja Dominikaanisesta tasavallasta. Suurin osa väkijoukosta oli ulkomailta, kun taas noin neljännes oli Tennesseestä ja pieni osa Davidsonin piirikunnasta, Foody Eventsin mukaan.\nVain yksi kysymys on jäljellä: tekeekö Nashville Taco Fest sen uudelleen?\nFoody Events sanoi: "¡Si!"\n”Kun näki kaiken kokoontuvan ja ihmiset eri puolilta yhteisöä nauttivat toisistaan ja saivat ilmaista itseään musiikissa, taiteessa, tanssissa ja tietysti monenlaisessa taco -luovuudessa, oli todella erityistä nähdä ja olla osa ", Bell sanoi. ”Olemme jo alkaneet työskennellä ensi vuoden Taco Festin parissa ja lisäämme myyjäluetteloamme, jotta voimme ottaa vastaan suuremman yleisön. On myös joitain aktiviteetteja, joita voimme lisätä innolla, ja käymme jo neuvotteluja joidenkin kuuluisien musiikkiesitysten kanssa! ”\nKatso lisää kattavuutta Nashville Taco Festin Instagramista ja Twitteristä.\nViikko Nashvillessä, TN, 49 000 dollarin palkalla\nPuhelin: (I 'm vanhempieni kanssa ja#x27 suunnitelma.)\nLuottokorttimaksut: 445 dollarin vähimmäismaksut kolmella kortilla. Velan kokonaismäärä on 15 000 dollaria. Tämän uuden työn aloittamisen jälkeen olen alkanut maksaa aggressiivisemmin takaisin ja maksan yleensä noin 500 dollaria ylimääräistä joka kuukausi.\nTerveysvakuutus: Työn peittämä\nHammas-/näkövakuutus: 27,50 dollaria ennen veroja\nFSA: 20 dollarin ennakkomaksu\nHBO: (Joku kirjautui kerran Rokuksi, ja olen liian hermostunut sekoittamaan mitään, jotta voisin tarkistaa, kuka se on.)\nSäästöt: Pysähdyin säästöihin keskittyäkseni velan takaisinmaksuun. Minulla on tällä hetkellä säästössä noin 3000 dollaria.\n401 (k): 163,34 dollaria (Yritykseni vastaa 4%: n osuuttani, joka on heidän enimmäispanoksensa. Luultavasti korotan osuuttani, kun olen saanut jonkin verran velkaa alas.)\n401 (k): 163,34 dollaria (Yritykseni vastaa 4%: n osuuttani, joka on heidän enimmäispanoksensa. Todennäköisesti nostan osuuttani, kun olen saanut jonkin verran velkaa alas.)\nKatso video: Lisa Harper - Stumbling into Grace (Marraskuu 2021).\nViinirypäleiden ja pähkinöiden sivusalaatti sinihomejuustokastikkeella\nVirheetön italialainen Stephen Starrin Big Apple -ravintolassa\nKuinka tehdä munat Benedictus\nPaahdettu kalkkuna maissileipä-makkaratäytteellä\nNaudan nuudeli leipoa resepti\nSalaatti rucolalla, mozzarellalla, punajuurilla ja granaattiomenalla\nPavupataa paistetun pippurisalaatin kanssa\nFood Loverin opas Carmeliin\nCopyright 2021 \_ Nashvillen ensimmäinen vuosittainen Taco -festivaali asettaa palkin korkealle ensi vuodelle...


Nivelreumapotilailla verisuonisairaudet ovat johtava kuolinsyy. Suomalaisen aineiston mukaan vuosina 1971–91 kuolleista nivelreumapotilaista 46 prosentilla peruskuolinsyy oli ateroskleroottinen valtimotauti, niistä tavallisimpana sepelvaltimotauti «Koivuniemi R. Causes of death in patients with rheumatoid arthritis over a 40-year period. With special emphasis on autopsy. Väitöskirja, Helsingin Yliopisto 2009»1. Seuraavaksi tavallisimmat peruskuolinsyyt olivat itse reumasairaus (18 %), syövät (12 %) ja infektiot (8 %). Myös ulkomaisissa aineistoissa verisuonitaudit ovat olleet reumaatikkojen johtava kuolinsyy. Sama pätenee muihin tulehduksellisiin reumasairauksiin, kuten selkärankareumaan, vaikka tutkimustieto on niukempaa.\nNivelreumaan liittyy ylikuolleisuus sydän- ja verisuonitauteihin, joka näyttää olevan verrannollinen vastaavaan diabeteksen aiheuttamaan «van Halm VP, Peters MJ, Voskuyl AE ym. Rheumatoid arthritis versus diabetes as a risk factor for cardiovascular disease: a cross-sectional study, the CARRE Investigation. Ann Rheum Dis 2009;68:1395-40»2, «Peters MJ, van Halm VP, Voskuyl AE ym. Does rheumatoid arthritis equal diabetes mellitus as an independent risk factor for cardiovascular disease? A prospective study. Arthritis Rheum 2009;61:1571-9 »3. Tämä heijastuu suurentuneena kokonaiskuolleisuutena: lukuisten tutkimusten keskimääräinen vakioitu kuolleisuus (standardized mortality rate) on 1,7-kertainen reumaa sairastamattomiin verrattuna «Van Doornum S, McColl G, Wicks IP. Accelerated atherosclerosis: an extraarticular feature of rheumatoid arthritis? Arthritis Rheum 2002;46:862-73 »4. Kuolleisuutta lisäävät yleisten tekijöiden (ikä, miessukupuoli, vähäisempi koulutus, tupakointi, kohonnut verenpaine) ohella reuman vaikeutta heijastavat muuttujat: heikentynyt toimintakyky, tulehtuneiden nivelten määrä, glukokortikoidien käyttö, reumakyhmyt, taudin ekstra-artikulaariset ilmentymät sekä kohonnut lasko «Van Doornum S, McColl G, Wicks IP. Accelerated atherosclerosis: an extraarticular feature of rheumatoid arthritis? Arthritis Rheum 2002;46:862-73 »4.\nVaikeaan psoriasikseen, jollaiseksi määritellään systeemistä hoitoa vaativa tauti, liittyi 42 % suurempi kuolleisuus sydän- tai verisuonitauteihin (riskisuhde 1,42) kuin kaltaistetuilla, psoriasista sairastamattomilla verrokeilla. Monimuuttuja-analyysissa vakioituna iän, sukupuolen ja keskeisten vaaratekijöiden suhteen riskisuhde oli 1,57 (95 % luottamusväli 1,26–1,96) «Mehta NN, Azfar RS, Shin DB ym. Patients with severe psoriasis are at increased risk of cardiovascular mortality: cohort study using the General Practice Research Database. Eur Heart J 2010;31:1000-6 »5.\nTutkimustieto valtimotautien ehkäisyn erityispiirteistä reumaa ja muita systeemisia tulehdussairauksia sairastavilla on niukkaa. On viitteitä, että tulehdusaktiviteetin hillintä metotreksaatilla «Choi HK, Hernán MA, Seeger JD ym. Methotrexate and mortality in patients with rheumatoid arthritis: a prospective study. Lancet 2002;359:1173-7 »6 ja mahdollisesti TNF-alfa-antagonisteilla «Dixon WG, Watson KD, Lunt M ym. Reduction in the incidence of myocardial infarction in patients with rheumatoid arthritis who respond to anti-tumor necrosis factor alpha therapy: results from the Brit»7 saattaa olla hyödyksi paitsi itse reuman myös kardiovaskulaarisairauksien kannalta. Toisaalta atorvastatiinilla on todettu odotettujen lipidivaikutuksien lisäksi lievää mutta merkitsevää antireumaattista ja anti-inflammatorista vaikutusta lyhyellä aikavälillä «McCarey DW, McInnes IB, Madhok R ym. Trial of Atorvastatin in Rheumatoid Arthritis (TARA): double-blind, randomised placebo-controlled trial. Lancet 2004;363:2015-21 »8, todennäköisesti pleiotrooppisena ilmiönä.\nThe European League Against Rheumatism (EULAR) on antanut seuraavansisältöisen kymmenkohtaisen konsensussuosituksen kardiovaskulaari (KV) -riskien hallinnasta nivelreumaa ja muita tulehduksellisia niveltauteja sairastavilla «Peters MJ, Symmons DP, McCarey D ym. EULAR evidence-based recommendations for cardiovascular risk management in patients with rheumatoid arthritis and other forms of inflammatory arthritis. Ann Rheum »9 (tämän katsauksen kirjoittajan kommentteja suluissa):\nReumapotilaan KV-riski arvioidaan kertomalla yleinen riskinarvio (SCORE, FINRISKI) kertoimella 1,5. Tätä sovelletaan, kun kaksi seuraavasta kolmesta kriteeristä täyttyy:\n- Taudin kesto yli kymmenen vuotta\nArtikkelin tunnus: nix01944 ( 000.000)


Viniköynnökseni kunnostautui tänä vuonna ennätyksellisesti, satoa tuli melkein muoviämpärillinen rypäleitä\nKasvupaikka on varmaan sille paras mahdollinen, onhan se pihasaunan eteläisellä seinustalla, suojaisessa ja tarpeeksi valoisassa paikassa.\nOnneksi en aikoinaan hankkinut kun yhden taimen, jos se jo nuorena yksilönä antaa hyvän sadon niin miten paljon se tuottaakaan rypäleitä, kasvaessaan isommaksi. Täytynee\nleikata versoja rankalla kädellä, koko kasvukauden ajan, jospa se hillitsisi omalta osaltaan sadon määriä.\nMarmeladin teko antoi sopivasti haasteita lauantain viettoani ajatellen......\nKipaisin ruusukvitteni pensaan luokse ja poimin kypsimmät ja väriltään keltaisimmat hedelmät. Osa hedelmistä olivat vielä ihan vihreitä ja siis raakoja, eivätkä ehdi kaikki koskaan kypsyä ennen pakkasten tuloa.\nPoistin rypäletertuista karat ja kvitteneistä siemenkodat, tippa vettä, kaikki kattilaan ja liedelle kiehumaan. Kvittenien pehmittyä survoin massan siivilän läpi, että sain poistettua pienet rypäleen kivet, hillosokerit ja uusi kiehautus, näin marmaladi oli valmista purkittevaksi.\nLopputulos oli onnistunut, kvittenit antoivat pirtsakan makuvivahteen muuten niin mietoon rypäleen makuun, lisäksi niissä oleva pektiini vaikutti massan koostumukseen tehden siitä marmeladia.\nMyöskin 1-vuotias päärynäpuuni yllätti runsaalla sadollaan. Hedelmät ovat raikkaan mehukkaita ja aromisia, mielestäni paljon maukkaampia kun kaupoista saatavat päärynät.\nNiiden hedelmäliha on jonkin verran kovempi mutta ei myöskään niin "vesimäinen" kun kauppojen vastaavat tuotteet.\nHiukan epäilin ehtiikö kaikki puutarhan hedelmät ja marjat kypsyäkään kun kesä oli mitä oli. Huoleni oli aivan turhaa, satokauden viimeisetkin tuotteet valmistuivat ja lopputuloksena voin tyytyväisenä todeta että puutarhani antoi tänäkin kasvukautena aivan kiitettävän sadon.\nPihapuuhasteluni on taas antanut vatsantäytettä, kuin silmän ruokaakin aivan riittämiin, enemmästä ei ole väliäkään. Harrastuksesta on huvi ja hyöty samassa paketissa, eikä maksa paljon, jos ei omia askeliaan laske.\nEikä pidä unohtaa yhtä tärkeintä pihapuuhastelun antia; hyötyliikuntaa, joka on tosi monipuolista, koko kehoa "liikuttavaa" puuhaa. Kukat, kasvit ja pihassa viihtyvät luontokappaleet taas huolehtivat henkisestä hyvinvoinnista.\n"Jonka jalka kapsaa sen suu napsaa"\nLähettänyt marjamatilda klo 16:49 Ei kommentteja:\nTunnisteet: marmeladi, piha, puuhastelu, puutarhanhoito, rypäleet, viiniköynnös. kvitteni


Seksi deitti Haukipudas: Liitsi deitti\nIlmaisia seksiseura sivustoja. Deitti ja aivan kuin olisimme jo tunteneet aiemmin. Seksi seksi deitti Haukipudas treffit seksi deitti Haukipudas Paimio. Seksitreffit hieronta hämeenlinna. Seksitreffit kemi. Ilmaiser seksitreffit. Iisalmi seksideitti. Deiting suomi. Seksitreffit ok. Seksiseuraa seksi deitti Haukipudas tammisaari. Live seksiseuraa etelä-pohjanmaa. Seksi treffit Raahe. Pikkarit seksitreffit. Raasepori seksi treffi. Seksi Akaa. Yksille deitti palvelu. Sinkkutreffit fi deitti mini 1979. Seksitreffit opoo. Betty frostbite seksitreffit. Sassy deitti. Seksi Mikkeli. Kaunotar seksi deitti Haukipudas seksitreffit. Suomalaista seksiseuraa. Eestin deitti. Seksiseuraa ei kirjautumista. Naamnang seksitreffit. Fuck me deitti. Pori sextreffit. Suonenjoki seksiseuraa. Kik seuraa seksi deitti Haukipudas mummo. Kymenlaakso seksitreffit. Deitti nm. Kik seuraa jyväskylä. Etsin deitti seuraa. Online seksiseuraa. Åribate deitti. Miss lollo seksitreffit. Carelia deit. Deitti sysmä. Seksitreffitja seksiseuraa. Karkkila seksiseuraa. Kik seuraa pohjois savo. Seksitreffit järvenpää. Kik seuraa oulu. Järvenpää sextreffit. Luna seksitreffit. Seksitreffit suhin ja anaaliin. Klaukkala seksitreffit. Pinkie seksitreffit. Seksitreffit motilda. Jadessai seksitreffit. Mtv3 deitti jutta. Seksitreffit 0465245996. Pieksämäki seksi deitti. Seksitreffit ukkohalla. Seksiseuraa Siuntio. Iinaliina seksitreffit. Seksi Suonenjoki. Seksi treffit Kauhajoki. Laiva deitti joensuulainen. Kiara seksitreffit. Vuosaaren deitti. Kaisa lappeenranta deitti. Seksi Tampere. Pervoa kik seuraa. Seksitreffit lpr. Raisio seksi. Seksitreffit somsrii. Seksitreffit olga. Miss monsoon seksitreffit. Nata19 seksitreffit. Kotisataman deitti trackid seksi deitti Haukipudas sp 006. Seksitreffit helsinki trans. Seksitreffit mpobiili. Seksi seuran haku sivusto. Seksitreffit kouvoka. Valkeakoski seksideitti. Seksideitti Kauhava. Seksi seuraa hämeelinna. Tracon 2016 cosplay deitti. Pohjois-karjalan seksi treffit. Sinisimpukka seksitreffit. Seksitreffit inka. Seksiseuraa 70 v naisesta. Seksitreffit alkkareita. Jadek seksitreffit. Seksi Orimattila. Pudasjärvi sextreffit. Seksitreffit oddi. Seksi deitti Oulu. Seksitreffit jns. Seksi seuraa kauhava. Bellamyx seksitreffit. Seksiseuraa Somero. 0700 deitt. Seksi seuraa Orimattila. Lesbo deitti sovellus. Seksiseura sivusto. Viitasaari seksi seuraa. Seksiseuraa alppiharjussa. Ylivieska seksi. Www seksiseuraa. Alastonsuomi seksiseuraa. _jappe_ deitti. Seksi treffit Sastamala. Cherry deitti. Lahti sextreffit. Asiaalainen deitti. Etelä-savosta seksiseuraa. Seksideitti Uusikaupunki. Joanna xx seksitreffit. Äänekoski seksi. Kik seuraa pirkanmaa. Seksiseuraa jakomäki. Ässä deitti. Deitti 11111. Luotettava deitti sivusto. En uskalla deittailla. Valkeakoski seksi. Seksitreffit helinä. Miksi nuoret naiset haluavat deittailla pappojen kanssa. Deitti ilmoitus hauska. Älä laita näitä deitti viestiin. Kotisatama deitti keskustelu. Ukrainalaiset deitti huijaukset. Karolina kissa seksitreffit. Seksiseuraa puhelimella ilmaiseksi. Seksi seuraa Heinola. Mirzukka90 kik seura. Seksiseuraa joensuu. Sastamala seksi. Adult deitti. Klip deitti. Seksideitti Kurikka. Seksitreffit pohjois pohjanmaa. Seksiseuraa lahdesta. Himos juhannus kik seuraa. Seksitreffit lahti. Seksi deitti Pyhäjärvi. Mummo hakee seksiseuraa. Seksi treffit Pori. Seksi seuraa kik. Seksideittejä. Seksiseuraa silja europa. Www seksitreffit fi änekoskieckeroline s etukortti jyväskylä thai hieronta. Ootko kiinnostunut seksiseurasta. Seksideitti Kokemäki. Seksitreffi kouvola. Puuma deitti. Ukrainan deitti. Paras seksi treffi sibu. Seksitreffit shemale sonja. Seksi Ikaalinen. Lohja seksideitti. Seksideitti Varkaus. Seksiseuraa raisio. Puma marianna seksitreffit. Salo seksitreffit. M.seksiseuraa.club. Akaa seksi deitti. Http seksiseura.info. Annabella kallio seksitreffit. Baloo deitti. Seksitreffit miesmiehelle. Imatra seksi seuraa. Nainen 28 seksitreffit. Deitti liekss. Saara seksitreffit. Chatti seksiseuran hakuun. Puhelin seksitreffit. Ylöjärvi seksideitti. Seksitreffit kemiläinen. Girl from isa seksitreffit. Deitti divistot. Deitti ajatar. 0700 deitti tv ohjelma. Laitila nainen etsii seksiä. Maksullinen miestä seksi seuraa seinäjoki. Seksitreffit vantaa suomalaiset. Deitti sovellukset suomi. Ihanaa seksiseuraa. Deitti snap. 179022 deitti. Merja43 seksitreffit. Seksiseuraa Nokia. Seksi Hanko. Pullukka seksiseuraa. Deitti net piiskaa. Deitti seireeni_. Miaum maum deitti. Rovaniemi seksiseuraa. Kik seuraa rovaniemi. Deitti sumi. Willow deitti. Sextreffit Kerava. 0466297444 seksitreffit. Seksi puhe seura. Kuopio seksideitti. Seksiseuraa Pieksämäki. Facebook deitti sovellus. Seksitreffit mobiiku. Deitti generaattori yle. Seksiseuraa turun sweudulla. Tornio seksi deitti. Seksideitti Närpiö. Espoo-kilo seksitreffit. Seksi seuraa kymenlaakso. Seksitreffit jumbon vieressä. Oulu seksiseura. Seksitreffit pyllynpalvontaa. Seksiseuraa tinderistä. Haen seksiseuraa. Smi deitti. Ulvila seksiseuraa. Kanava 18 deitti. Seksitreffit pale finnish girl. Kik seuraa 2019. Nainen hakee seksiseuraa etelä-savo. Seksi treffit Haapajärvi. Seksitreffit erika. Marko töyrylä seksitreffi. Seksitreffit nimar4a. Aasialainen deitti sivu. Kerava live seksiseuraa netistä seksi treffit. Seksitreffit jad\nYours paradise seksitreffit. Seksi seuraa vesa keskinen deitti Varkaus. Pearl seksitreffit. Miksi nuoret naiset haluavat deittailla pappojen kanssa. Seksi treffit Raahe. Nainen etsii…..\nSeksiseuraa seksitreffit gay Maarianhamina. Anonyymit seksi seksitreffit gay treffit. Perddi seksiseuraa. Kuusamo seksiseuraa. Loviisa seksi seuraa. Hanko sextreffit. Seksideitti Rauma. Paras seksi treffi sibu.…..\nQueer deitti sivusto. Seksitreffit seksitreffit suomi neito tekstiviestillä. Seksitreffit private. Kotisataman deitti ohjeet. Seksitreffit 0440. Seksitreffit pohjanaa. Sofku996 seksitreffit. Seksitreffit mariel. Kuinka pian…..\nSeksi seuraa seksi treffit Lohja Viitasaari. Seksiseuraa anonyymisti. Hiuksille tarkoitettu pesuaine seksitreffit. Saarijärvi seksiseuraa. Seksitreffit mobiili. Veronika seksitreffit. Seksitreffit sohvalla. Internet deitti repliikki. Seksideitti…\nBabybrunet aromahieronta seksitreffit seksitreffit. Ylöjärvi seksi treffit. Varatulle seksiseuraa. Löytyykö tampereelta parille seksiseuraa. Seksiseuran hakeminen facebook. Nätti vaaleaverikkö seksitreffit. Naisia loimaa seksitreffit. Sextreffit Huittinen. Suomi40+…\nLpiini deitti. Loviisa nainen etsii seksiä. Seksitreffit heinola. Seksitreffit tantra. Surkeimmat deitti ilmoitukset. Vantaa sextreffit. Seksitreffit ebony kivenlahti. Chat deitti ilmainen. Seksitreffit tram. Sextreffit…\nchambresdhoteslabonneesperance.be / 2019 / Seksi deitti Haukipudas