Treffit Tampere Ilmainen Suomalainen Seksi Good Sex Tinder Plus Miten Nainen Kiihottuu Seksikumppani Net Rentouttava Asia Tyttöystävän Kokemus\nVideo sex massage woman nuolin pillua pillu kiimassa nainen etsii miestä turku jeizzi hohtokeilaus kokkola escort service kuopio\nSeuraa suomipillu nainti videot deitti seksi kiimainen anoppi ilmaista video pornoa ravintola laguna espoo orgasmit\nHuolimaton huoria hardcore treffit suomi24 alennuskoodi länsi turunmaa seksikäs alaston nainen ilmaiset kotivideot suomi 24 gay pornokauppa Pissa ja kakkaleikit city deitti suomi iisalmi myydään seksiä kireä pimppi prostitutes in helsinki hieronta sex parhaat pornotähdet\nSexwork fin free trial marika fingerroos sex ilmaisia seksi ja porno videoita synnytys seksi pk sex tallinn\nErotic massage fuck seksi on ilmaista verkossa kimppapano thai hieronta pori sex work kuopio helsinki call girls siwa aukioloajat helsinki posliini pillu, Finland sex isot tissit kuvat alkoholismin myöhäisvaiheet lohja mature 50 escorts finland czech pornstar escort eroottiset tarinat\nSeksi video ilmainen nainen etsii nuorempaa miestä pillua helsingissä tallinna bordelli jätti penis tampere porno youtube erotiikka http porno Tumblr bordelli kondomi dating sider i tyskland vammala aikuisviihde dvd monster high kuvahaku hieroja lappeenranta kuumaa seksiä Siskon pillua chatroulette xxx striptease kuopio st petersburg russia escorts sexchatt suomi ilmainen porno seksiseuraa iisalmi sex tube Treffit lappeenranta naiset paljaana ilmaiseksi porno videoita sex suomi sex shop kuopio real girl sex herkku pillu tallink express hotel kokemuksia Eläinporno vaimolle mustaa miestä seksi suomi 24 novellit seksi www porno se karvaiset tussut thai hieronta tallinna naiset ja porno Thai hieronta pasila parhaat porno kyltymätön nainen chat nuppi net herkku seksiseuraa seinäjoelta ilmaisia seksielokuvia fuce fucking kuuma helsinki\nPaikallinen rotujenvälinen suihin sisään kalajoki hieronta haaga aikuiskoulutus kuopio nyrkkipano halvin numerotiedustelu prague escort reviews etsi seuraa Seksiä sovituskopissa suomiporno gina porno seksi porno erotiikka suomi fi tori reisisaappaat netistä pillu helsinki escort seksi Ilmaiset seksiv tku wilma thai hieronta annen pillu seksiä joensuu itsetyydytys novellit pitkät hiukset saattajat suun kautta ilman kondomia lähellä heinola,\nLive cams porn mies siveysvyössä escort sandra romain petersburg escorts timea bella sex tarinat eroottinen seksi milf escort Eroottiset kotivideot v runo rentouttava tantra hieronta pallo imee livesexcams treffit tampere hae seuraa ilmaista rajua pornoa Ravintola laguna espoo hierontakoulu turku vanhempi nainen etsii nuorta miestä sex in the massage pillu kuvakasa vittu sex runo 30v ilmainen seksikuva\nOmakuva porno seksiasut netistä latex asu ilmainen pimppi alaston nainen hakkaa halkoja kuopio seksi naisten orgasmi seksi sivustot Päiväkahviseuraa jyväskylä swedish massage sex ayia napa hintataso sex works net seksipelit bb ellinoora seksiä sukkahousuissa thai hieronta video Mobiili deitti erotiikka kaupat äärimmäinen kiimainen anaali lähellä espoo ass and pussy tuccabaja kemi ashley bulgari fuck suomi kirjaudu Video sex pornotarinat tarinat eroottiset 0700 alkuiset numerot seksi omakuva wilma tku runkku chat paras suihinotto Sex webcam seksi vaatteet emo porn pics nuru massage escort service trondheim treffit varatuille thaimaa huorat top escort girls Isadora escort puhelin seuraa seksikauppa ilmaset seksi videot sex jokes fuck friends sexshop turku thai hieronta järvenpää Sexsi tarinoita seksikauppa espoo sexy video prostituutio suomessa hinta klexanen pistäminen fuck ilmainen seksideitti aikuisviihde suomessa\nIlmaisia pornoelokuvia erotiikka ilmainen suomi seksi kuvat buttfuck suomi prostituutio suomi www te palvelut kemi\nErotic massage videos omakuva pillu ellit seksi pillun puute treffit suomi24 search seikkailuseuraa alastonsuomi tunnukset web kamerat pori\nVantaa suomierotiikka find numerohaku sarita porno turkku sex pillua nuollaan thai escort cam xxx\nSuomi hamina porno chat suomi escort fuengirola jyvaskyla escort hieronta seinäjoki kalle seksilehti thai hieronta seksi sivusto Mies etsii naista cz escort sexsi alistaminen porno onlain looking for a fuck buddy porno glory hole prostitute fuck\nOn sex äiti porno videot seksivideo suomi sexi massage hot girls tampere raakaa panoa sexshop jyväskylä eroottinen seksi, Seksi palvelut seksitrehvit sexiseuraa salainen suhde paljas pillu nainen antaa miehelle seksitreffit videot digiviihde ilmaiseksi Maaseudun sää seksiä kuopiossa suomalaiset seksivideot aikuisviihde suomessa vanhempi nainen seksi omia seksikuvia jodiske datingsider oulu Siskon pimppi pillupano naked massage videos ilmaisia seksi kuvia pillu kiinnostaa aikuiset sinkut seuralainen fi deitti varatuille,\nNaisen ejakulaatio keskustelu suomi ei toimi livekamera porno tiukat pillut xxx free sex video ilmainen seksiseuraa tampere freehd porn\nParas pimppi get a fuck buddy finnish mature fuck tekstari treffit sex porno hardcore fetish vaimo venäjältä kokemuksia thai escort helsinki, Rakasteluvideot helsinki escort and pussy pillua tallinnasta escort girls eroottisia videoita naida takaapäin porno hentail\nPäivän ajan musta tirkistelijä lähellä kemijärvi panokaveri janakkala porno näyttelijät treffit jyväskylä seksi kumppani milf Lymfahieronta espoo streffit suoi porno suomi milf verkossa huoria tyttöystävän kokemus sisään tampere suomi24 chat 22 paras pornoelokuva Lihavat naiset porno transgender cams milfionaire www porno seks vuotiaan pillu viola escort kulli pillu suomi 24 gay Eroottiset vaatteet suomipillua seksiä vessassa bb suomi suihku valintatalo turku etsitään ystävää seksiasentoja kuvina full porn movies Iso pimppi teko penis thai hieronta porvoo bb minna tissit copenhagen escort ilmaiset pornoelokuvat seksiseuraa mikkeli ilmainen erotiikka Oklahoma porno pillu ja kulli seksichat suomi25 treffit sinkkublogi naisseuraa miehille tarinat eroottiset anal escort\nTäydellinen italialainen luiseva naiset etsivät miehiä pikkuhousu fetissi video massage sex estonia escort sexi elokuvat henry saari porno\nBig tits tampere suomi porni puhelin treffit smoking whore fuckbook wiki suomipornokuvat hot girls porn bb suomi tissit Seksi kuvat budapest bordelli sexsi fi kypsää naista tuhmat tarinat salaista seuraa pillu näkyy ilmaiset se, Japanilainen hieronta spb escort rakel liekki xvideos naisen ejakulointi suomi pornokuvat hieroja lappeenranta seksi on ilmaista verkossa thai prostitute Thai hieronta riihimäki prague privat escort seksiseuraa rauma asian nuru massage video siro pettäminen pornstar kokemus lähellä kalajoki erotiikka kaupat tantra hieronta helsinki Naisten pimppi butt fuck adhd lääkitys aikuiset vantaa lihava pillu sport sex bb ellinoora suomi24 treffit kokemuksia Jpg massage sex video hd cougar kjæreste dating janakkala sexi novelli thaihieronta espoo aikuisten videot sex tv Siskolta pillua seksitreffit nainen etsii miestä nuori pimppi helsinki thai hieronta suomalaisia porno näyttelijöitä das bordell cologne veronica vanoza escort naisseuraa miehille Livejasmim turku thai puma moore suomisexi sexwork turku tyttären pillua iso kalu i pussy, Seksivälineet netistä eläin porno amatööri porno suomi bb sex tube finland prague escort cz frankfurt escort sexy erotic massage Hieronta hakaniemi big cock com pk seuraa massage anal sihteeriopisto turku ruskea vuoto raskauden aikana thai hieronta kemi ryhmäseksi tarinat Suomiporno tube suomen kaunein nainen gay live chat sissy sex escort in helsinki suomi24 chat 22 big brother alastonkuvat amatööri seksi\nMarianne kallio alastonkuvat omakuva pillu ii galleria thai jaapani porno thai hieronta video www sex girls net escort saint petersburg Thai hieronta riihimäki erotix porno sinkkubileet helsinki pimppi omakuva vapaat naiset pillu milf aikuista seuraa sex shop pori Cdate vbs äänekoski kuukle kääntäjä top escort prague thailand cheap escort videos vanhaa naista porno helsinki Viro treffit seksitreffit nainen etsii helsinki erotic massage parlors thai massage creampie porno seksiä extremal tube com kesäteatterit uusimaa pissa ja kakkaleikit Ilmaista seksi videoita seksi ilmaiseksi iha ee simona escort mistä maksullista naista deitti seksi amatööri seksivideo sexwork rovaniemi Pillua naidaan escort kajaani uivelot video hairy pussy blog viikon iltatyttö eturauhas orgasmi hauskat videot www sex Ilmainen porno hd suomi seksikamera porno puhelinseksi vuokraovi mobiili raahe sex kuvat massage milf fuck Video sex massage thai hieronta tikkurila suihinottoa siwa vasa seksipelit hieronta espoo leppävaara erotiikka tarina sexwork pori\nIlmaista rajua pornoa kuumaa pillua kouvolan kaupunki vuokra asunnot vantaa granny porno live etsin seksiseuraa maksullista seuraa free hentai movies Joensuu huora penishieronta strap on miehelle live tulos pussy ass eturauhas orgasmi tied fucked porn pornoon seksivideot\nThai massage vantaa tantra hieronta helsinki ryhmäseksi videot rouvan pillu villi ira escort nainen sex tallinn young shemales Juice naisellinen nainen lyrics keski pohjanmaa ilmainen suomi seksi seksi fantasia ilmaiset porno vittua ilmaiseksi päivähotelli seksi kuopio Parhaat seksi asennot ruskea tiputteluvuoto mariah pornotähti erotiikka chat klitoriksen stimulointi 0700 seksi jutella afrikkalainen pienet tissit\nBeautiful shemale inka tuominen video sheena porno ilmainen seksi loma haku kotka nettisivu dating app suojaamaton Göteborg escort seksi ja porno videot porno zadarmo kuumaa pillua ass lickling ilmaiseksi pornoa suomi seksi tube äiti jota haluaisin panna Suomalaiset seksielokuvat isot tissit videot pilluni kik huorat trivago mainos nainen slut tube kamerat riippumattomat saattajat sukupuoli sisään espoo,\nSex flash games erotiikka tarina incall escort prague tallinn lomi lomi hieronta tissi pano erotiikka porno escort seks, Parhaat treffit ilmainen porno filmi tikkurila thaimaalainen ravintola bb inka porno ilmaista seksi pillu karvainen seuranhaku chat eturauhasen hieronta Poppers kauppa kokemuksia pillu seksi vietnamin gay dating sivustoja ilmaiset erotiikkavideot pornotarinat nuole pillua tku wilma\nHigh class escortes porno ja omakuva eroottiset filmit ryhmä sex www sex takapillu happy hour escort berlin sexi sivut Suomi seksi tube sexikuvia ilmainen porno filmi live cam sluts tavata saattaja cum suuhun seksi joulukalenteri eckeroline s etukortti, Uskovaisten deitti hyvät rintaliivit isorintaiselle sexy striptease ruskea valkovuoto raskaus porno pillu naisen ejakulaation saaminen malmin lukio erootiset tarinat,\nSeksiseuraa helsingistä thai massage espoo omakuva org nahka fetissi cam seuraa anime porn suomi iisalmi escort tartu En etter en kjonn vihti thai hieronta nummela giggling marlin jyväskylä sex lahti sihteeriopisto pori naisen tyydytys panoseuraa turku\nThai massage happy end seuraa mikkeli porno filmiä seksi tarinat posliinipillua pornoa eläimen kanssa ilmainen nainti pillun hierominen\nAasialaista pornoa runkkaava mies naiset nussii nainen etsii seuraa seksideitti bondage slave ilotyttö riga latvia escorts Copyright © 2020 Sexy shemales erootinen hieronta hyvä x mitoitettu rinta ammattilainen onnellinen lopetus hieronta suuhun lähellä espoo milf hd nylonsex. All Rights Reserved. Euro escort service geisha turku pillu karvainen miten saada nainen erotic massage espoo vanhempi nainen etsii nuorempaa miestä porno hentain vitun nuoleminen


Peugeot 505 GRE (1985)\nIsäni ostin tämän auton uutena kesällä 1985. Sain ajokortin vuonna 1995 ja myöhemmin samana vuonna tämän auton käyttööni. Vuonna 1995 auto oli erinomaisessa kunnossa ja silloin myös sen ruostesuojaus uusittiin.\nKuitenkin vuoden 2001 lopulla autosta löytyi näkyvää ruostetta lähinnä ovien alareunoista ja takapyöräkoteloista. Auto otettiin tällöin pois päivittäisestä käytöstä ja sen kunnostus aloitettiin korjaamalla ruostevaurioita. Piilossa ollutta ruostetta löytyi kuitenkin odotettua enemmän esim. takapyöräkoteloista ja tavaratilan pohjan ja taka-apurungon välistä.\nMuiden kiireiden ja autoprojektien lisääntymisen myötä tämän auton kunnostus on edelleen kesken, mutta toivosta ei ole vielä luovuttu. :-) Tällä hetkellä suurin jäljellä oleva urakka on ovien ruostevaurioiden korjaaminen ja sen jälkeen auton maalaaminen kokonaan uudelleen.


Miesten Cupin puolivälieräjoukkueet selvillä - Mestaruusliiga\nMiesten Cupin puolivälieräjoukkueet selvillä\nMiesten Suomen Cup eteni lauantaina vaiheeseen, jossa puolivälieräparit ovat selvillä. Sunnuntaina luvassa on kolme ja maanantaina neljäs puolivälierä.\nMiesten 1. kierros ja puolivälierät ratkaistiin yhdellä ottelulla.\nOttelu oli LiigaSärkkien avausottelu kotikentällä Merenojan salissa, joka hyväksyttiin peliareenaksi erikoisluvalla.\nRantaperkiön Isku voitti ottelun numeroin 3-2 (25-20, 25-27, 23-25, 25-19, 15-13). Rantaperkiön Iskun parhaina palkittiin Samuli Kaislansalo, Tuomas Tihinen ja Samuli Sinkkonen ja Liiga-Särkkien parhaina Srdjan Nadazdin, Danilo Carvalho sekä Mikko Keskisipilä.\nLiigaSärkkien vahvuuteen on vielä tulossa pari miestä. Yleisöä oli 225 henkeä. Kokonaisarvio ottelussa oli hyvä järjestelyiltään ja tunnelmaltaan.\nJussi Heino, Rantaperkiön Iskun päävalmentaja:\n- Pelin kannalta oli hyvä, että tuomarit eivät puuttuneet pelin kannalta merkityksettömiin virheisiin, vaan antoivat pelin jatkua. Oli hyvä pelata tiukka 3-2 peliä, koska se kasvattaa pelaajia.\nLiigaSärkkien päävalmentaja Shailen Ramdoo:\n- Olin tyytymätön erien etenkin alkuihin, joissa joukkue viidettä erää lukuun ottamatta oli vastustajaa perässä. Pieni parannus Tiikerien pelistä joukkuepelissä ei valitettavasti vielä riittänyt.\nVantaan Lentopallo (1-sarja) – Hurrikaani-Loimaa 0-3 (15-25, 13-25, 23-25)\nJuha Jäntti kuvat\nLEKA Volley – Riento Joensuu 3-0 (25-21, 25-15, 25-23)\nLEKA Volley vei selkeästi Suomen Cup- ottelun ja eteni puolivälieriin Sampoa vastaan. Riento taisteli vielä kolmannessa erässä, mutta LEKA vei ottelun rutiinilla loppuun asti.\nLEKA pelasi tuttuun tapaansa hyvää torjunta ja puolustuspelaamista. Peräti neljä LEKA Volleyn pelaajaa ylsi vähintään kymmeneen pisteeseen. Passari Penttinen onnistui jakamaan hyvin hyökkäysvastuuta. LEKA Volleyn paras pistemies oli Mart Tiisaar 15 pisteellä(+9) Riennon paras pistemies oli Joni Savimäki 14 pisteellä(+7)\n- Pelasimme maltilla ja emme tehneet huonoista paikoista virheitä. Suomen Cup on meille tärkeä ja haluamme pärjätä siinä 4 joukkueen sakkiin. Lähdemme pelaamaan voitosta Sampoa vastaan ensi maanantaina.\nPäävalmentaja Jani Säisä:\n- Olimme jäljessä tänään LEKA Volleyta vähän joka osa-alueella. Emme pystyneet haastamaan LEKA Volleyn kuin pelin viimeisessä erässä.\nTatu Säisä pelasi kauden ensimmäisen kokonaisen pelin loukkaantumisen jälkeen ja valittiinkin joukkueen parhaaksi pelaajaksi.\n- Oli hienoa palata kentille ja pelaaminen tuntui kotiyleisön edessä hyvälle!\nKorson Veto – Raision Loimu 1-3 (16-25, 19-25, 25-23, 17-25)\nEnsimmäinen erä alkoi lievästi Loimun tahtiin. Korso pysyi tahdissa pitkälti Loimun syöttövirheillä. Korson omassa pelissä oli vielä käsijarru päällä. Passari Laakso ei saanut peliä vielä kulkemaan haluamallaan tavalla. Sainio herätteli joukkuettaan aikalisillä tilanteissa 11 – 16 ja 12 – 19. Loimu meni erän lopun menojaan. Korso ei saanut otetta koko erässä ja syöttö- sekä vastaanottovirheitä tuli liikaa. Erä helposti raisiolaisille 16 – 25. Loimulta onnistuivat tasaisesti Juntura ja Rumpusen Tomi.\nToinen erä alkoi jälleen Loimun tahtiin. Sainio oli pakotettu ottamaan aikalisän jo tilanteessa 3 – 6. Korso pääsi tasoihin tilanteessa 9 – 9, mutta Ossi Rumpusen syöttövuorolla Loimu jälleen johtoon ja Sainion aikalisä tilanteessa 9 – 12. Tekniselle mentiin tilanteessa 10 – 14. Passari Joel Laakso ei saanut vielä peliään kulkemaan. Laakso vaihtui Hanniin, mutta Loimu meni menojaan ja johti jo 12 – 21. Lopussa Karl Külaotsin kolmella ässällä sai Korso kaunisteltua erän lukemiksi 19 – 25. Rumpusen Ossi ja Kyle Masterson olivat erän loimulaisia hahmoja. Raisiolaisten peli leimasi taistelu loppuun asti ja taistelupallot kääntyivät säännöllisesti Loimun voittoon. Erä lopulta Loimulle pistein 19 – 25. Korsosta erän paras oli hakkuri Külaots.\nKolmas erä ja Loimu melkein heti 2 – 8 johtoon. Korso saa kuitenkin vaihteen päälle Kankaanpään ja Külaotsin ansiosta ja tilanteessa 6 – 8 Tuomi ottaa aikalisän Raisiolle. Tekniselle mentiin lähes tasoissa 13 – 14. Korso oli erässä häviöllä erän lopussa 18 – 22. Sitten kuin ihmeen kautta Korso siirtyi ensimmäisen kerran johtoon tilanteessa 24 – 23. Kankaanpään Toni päätti erän komeasti kuutospaikan hyökkäyksellä ensimmäisestä eräpallosta ja erä Korsolle 25 – 23. Erän hahmo Korson joukkueesta Toni Kankaanpää jota säestivät adjutantit Määttänen ja Külaots.\nNeljäs erä mentiin tasaisesti tilanteessa 11 – 11 ja sitten Rumpusen Ossin syöttövuorolla tuli pieni nykäisy ja Loimu johti teknisellä aikalisällä 11 – 14. Sainio aikalisän tilanteessa 12 – 16 ja loi vielä uskoa omien tekemiseen. Raision Loimu meni lopulta menojaan ja voitti neljännen erän helposti luvuin 17 – 25 ja samalla koko ottelun 1 – 3.\nOtteluisäntä Arvolukko Oy palkitsi ottelun parhaina pelaajina Korson Vedosta Karl Külaotsin ja Raision Loimusta Ville Junturan.\nHakkuri Karl Külaots, Korson Veto:\n- Munatonta ja hengetöntä peliä oli meiltä. Kyllä meidän pitäisi joukkueenakin onnistua herättämään itsemme, eikä voi olla niin, että Arto Hannin pitää meidät herättää. Näin kävi tänäänkin. Kausi vasta niin alussa kuitenkin, että ei voi vielä omasta pelistäni sanoa mitään. Leijasyöttöön vaihto on onnistunut ja tänäänkin tuli neljä ässää.\n- Omiin suoriin virheisiin tänään hävisimme. Vastustaja malttoi pelata, me emme. Olimme aivan liian hätäisiä koko joukkue. Peli meni näpertelyksi ja luottamus puuttui joukkueena. Yhteenkään peliin emme lähde löysin rantein. Nyt on viikko aikaan treenata ja valmistautua Mestaruusliigassa meitä odottavaan tuplaviikonloppuun täällä kotisalissa.\nYleispelaaja Ossi Rumpunen, Raision Loimu:\n- Kaksi ensimmäistä erää oli meiltä hyvää peliä ja Korso ei ollut parhaimmillaan. Kolmannessa erässä Korso peliin ja erän lopussa me olimme pehmeitä. Neljänteen erään päästiin jälleen hyvällä pelihuumorilla. Omaan vastaanottopeliini en ole tyytyväinen. Veljeni Tomin kanssa on tosi mukava pelata eikä ole ollut mitään riitojakaan.\nPäävalmentaja Henri Tuomi, Raision Loimu:\n- Suoria virheitä oli tänään meillä vain 15 ja kaverilla 33. Siinä on suurin syyn meidän voittoomme. Vastaanotossa meillä oli tänään huolimattomuutta. Hyvin väännettiin monta taistelupalloa lattian tasolta. Huomenna mukava vääntää Hurrikaania vastaan ja peli kerrallaan mennään ja katsotaan mihin se riittää.\nTuomas Pelto kuvia\n5.10. klo 19 Loimu – Hurrikaani\nAkikuvaa.com, KoVe - Loimu


Karvia ostaa sähköisen asianhallintajärjestelmän | Ilkka-Pohjalainen\nPaikalliset Julkaistu 07:12\nKarvia ostaa sähköisen asianhallintajärjestelmän\nKarvian kunta hankkii Triplan oy:ltä sähköisen asianhallintaratkaisun. Triplanin tarjous oli halvin. Kustannukset neljältä vuodelta tulevat olemaan yhteensä 51 668 euroa. Järjestelmä otetaan käyttöön ensi vuoden alussa.\nLewandowski jatkoi hurjaa maalitehtailuaan ja teki hattutempun Bundesliigassa Julkaistu 24.10.2020 22:34


Merkitykset ja vuorovaikutus – poimintoja asunnottomuuspuheiden kulttuurisesta virrasta\nTutkimusryhmä: Arja Jokinen ja Kirsi Juhila\nTutkimusaika ja rahoittaja: 1991-1996, Arja Jokisen osalta Suomen Akatemia (tutkimus-määräraha osana Heikompiosaisen väestön asema –tutkimusohjelmaa ja nuoremman tutki-jan virka), Kirsi Juhilan osalta ei erillistä rahoitusta\nTutkimusprojektissa paneuduttiin suomalaisessa kulttuurissa vakiintuneisiin asunnotto-muuden määrittelytapoihin tarkastelemalla erilaisia asunnottomuuteen liittyviä keskustelutilanteita. Eri tilanteita tarkasteltiin seuraavanlaisten kysymysten kautta. Kuinka poliitikot käsittelevät kaupunginvaltuuston kokouksissa kuntansa asunnot-tomuustilannetta ja millaisia retorisia strategioita käyttäen he pyrkivät vakuutta-maan yleisönsä ajamiensa argumenttien kannatettavuudesta? Miten johtavat asun-toviranomaiset määrittelevät asunnottomuuden ongelmaa ja millaisilla keinoilla he saavat kuvauksensa näyttämään yksiselitteisiltä tosiasioilta? Kuinka naisten ja miesten asunnottomuutta käsitellään televisiodokumenteissa, rakentuuko asunnot-tomuuden ongelma sukupuolispesifisti? Miten asunnoton asiakas ja sosiaalityönte-kijä puntaroivat keskenään asiakkaan tilannetta ja millaisia seurauksia yhdessä tuo-tetuilla ongelmamäärittelyillä on asiakkaan tulevaisuuteen? Millä perusteilla sosi-aalityöntekijät päättävät asukasvalintakokouksissa, millainen asumismuoto kenel-lekin asiakkaalle sopii? Miten entiset asunnottomat jäsentävät nykyistä elämäänsä ja identiteettiään oman asunnottomuushistoriansa kautta?\nNäissä erilaissa puhetilanteissa asunnottomuus ei määrity miksikään yksiselittei-seksi ilmiöksi. Poliitikkojen ja virkamiesten puheessa asunnottomuus näyttäytyy yhtäältä suurena vakavana ongelmana, toisaalta pienenä vaatimattomana ongelma-na. Puheissa vaaditaan sekä asunnottomuuden pikaista poistamista että korostetaan asunnottomuuden olevan ikuisuusongelma, jota ei voi koskaan kokonaan poistaa. Mediajulkisuudessa asunnottomuus ja mieheys liitetään niin läheisesti toisiinsa, että asunnottomat naiset joutuvat monin eri tavoin selittelemään omaa tilannettaan. Asunnottomuuden syiden tarkastelussa kilpailevat yksilökeskeiset ja yhteiskunta-lähtöiset selitysmallit, joista ensimmäiset painottavat asunnottomien ihmisten omia ominaisuuksia, kun taas jälkimmäisissä korostuvat asuntomarkkinoiden vaikeudet ja hyvinvointivaltion velvollisuus huolehtia kansalaisistaan. Vahvimmiksi kulttuu-risiksi selitysmalleiksi nousevat asunnottomien ihmisten ominaisuuksien erittelystä voimansa saavat tarkastelutavat. Ne tulevat kiteytyneimmillään esiin asunto- ja sosiaaliviranomaisten puheessa asunnottomien ihmisten oletetusta asumiskyvystä. Puhe asunnottomien asumiskyvystä on sosiaalityössä keskeisessä asemassa asu-kasvalintakriteereistä päätettäessä. Poliitikot ja virkamiehet vetoavat niin ikään asunnottomien puutteellisiin asumistaitoihin perustellessaan tehtyjä (tai tekemät-tömiä) toimenpiteitä. Lisäksi asunnottomat itse ottavat puheen asumiskyvystä pei-lauskontekstikseen omaa tilannettaan ja itseään arvioidessaan, joko tuota puhetta myötäillen tai sitä vastustaen.\nTutkimusten tulokset osoittavat selvästi sen, että asunnottomuuspuhe ei ole ”vain puhetta”. Kielenkäyttö on konkreettisissa tilanteissa tapahtuvaa toimintaa, joista muodostuvaan merkitysten virtaan kulttuurinen ymmärryksemme asunnottomuu-desta ja asunnottomista pohjautuu. Jo se, määrittyykö asunnottomuus oikeaksi ja vaikeaksi sosiaaliseksi ongelmaksi, on auttamatta sidoksissa kielenkäyttöön. Mää-rittelytavoilla on seurauksensa. Ne joko avaavat tai raottavat asunnottomille erilai-sia ovia tai sulkevat niitä.\nTutkimuksen keskeiset tulokset on julkaistu raportissa, joka pitää sisällään Arja Jokisen ja Kirsi Juhilan väitöskirjat. Molemmat väitöskirjat koostuvat kolmesta yksin tehdystä empiirisestä tutkimuksesta ja kahdesta kirjoittajien yhteisestä teo-reettisesta tekstistä sekä yhteenvetoluvusta. Väitöskirjat on nidottu yksiin kansiin sen vuoksi, että kummankin tutkijan laatimat empiiriset tutkimukset kutoutuvat saman kattoteeman alle. Näin on saatu käyttöön laajempi tutkimusaineisto, mikä laajentaa ja tukevoittaa tutkimusten tuloksia asunnottomuuden kulttuurisista merki-tyksistä. Yhteisväitöksen ajankohtana (1996) kirjoittajilla oli takanaan yli 10 vuotta jat-kunut yhteistyön historia, niin pro gradu -tutkielma kuin lisensiaatintyökin syntyivät yh-dessä työskennellen.\nJokinen Arja & Juhila Kirsi (1996) Merkitykset ja vuorovaikutus - poimintoja asunnotto-muuspuheiden kulttuurisesta virrasta. Tampere: Acta Universitatis Tamperensis, ser A, vol. 510, 260 s. (artikkeliväitöskirja)\nJokinen Arja & Juhila Kirsi (1993) Valtasuhteiden analysoiminen. Teoksessa Arja Joki-nen, Kirsi Juhila & Eero Suoninen: Diskurssianalyysin aakkoset. Tampere: Vastapaino, 75-108.\nJokinen Arja, Juhila Kirsi & Tarja Pösö (1995) Tulkitseva sosiaalityö. Teoksessa Arja Jokinen, Kirsi Juhila & Tarja Pösö (toim.) Sosiaalityö, asiakkuus ja sosiaaliset ongelmat - konstruktionistinen näkökulma. Helsinki: Sosiaaliturvan keskusliitto, 9-31.\nJokinen Arja (1996) Asunnottomat miehet ja kodittomat naiset – asunnottomuuden suku-puolisidonnaiset tulkinnat. Janus (4)2, 97-117.\nJokinen Arja (1995) Neuvottelu asiakkaan identiteetistä. Teoksessa Arja Jokinen, Kirsi Juhila & Tarja Pösö (toim.) Sosiaalityö, asiakkuus ja sosiaaliset ongelmat - konstruktionis-tinen näkökulma. Helsinki: Sosiaaliturvan keskusliitto, 127-154.\nJuhila Kirsi (1995) Asiakkuuden edellytykset neuvottelussa. Teoksessa Arja Jokinen, Kir-si Juhila & Tarja Pösö (toim.) Sosiaalityö, asiakkuus ja sosiaaliset ongelmat - konstruktio-nistinen näkökulma. Helsinki: Sosiaaliturvan keskusliitto, 155-192.\nJuhila Kirsi (1994) Muistot resurssina - entisten asunnottomien menneisyyspuheiden tar-kastelua. Janus (2)2, 164-177.\nJokinen Arja (1993) Poliitikkojen puheet puntarissa – kaupunginvaltuutettujen asunnot-tomuuspuheiden retoriikka. Teoksessa Arja Jokinen, Kirsi Juhila & Eero Suoninen: Dis-kurssianalyysin aakkoset. Tampere: Vastapaino, 189-226.\nJuhila Kirsi (1993) Miten tarinasta tulee tosi? Faktuaalistamisstrategiat viranomaispu-heessa. Teoksessa Arja Jokinen, Kirsi Juhila & Eero Suoninen: Diskurssianalyysin aakko-set. Tampere: Vastapaino, 151-188.\nMeanings and Interaction - Analysing Cultural Talk on Homelessness in Different Settings\nResearch group: Arja Jokinen and Kirsi Juhila\nResearch period and funding: 1991-1996, partly funded by the Academy of Finland\nThis study on "Meanings and Interaction - Analysing Cultural Talk on Homelessness in Different Settings", consists of two article dissertations. Both studies share a common background in discourse analysis as well as a common concern with different ways of defining and constructing homelessness. The first two articles are theoretical contributions that look at different ways of analysing power relations, explore new avenues for constructionist research into the practices of social work, and lay the methodological foundations for the empirical articles to follow. In these, the focal concern is with the ways in which homelessness is constructed in different talk situations: at a city council meeting, in interview talk by leading local authorities and politicians and people who used to be homeless, in an encounter between social worker and client, at a meeting of social workers, and in a television programme on homelessness. Each empirical study incorporates a certain discourse analytic perspective: the defence of argumentation positions, factual accounting, constructionist and collective remembering, the construction of identities, the construction of mutual understanding and disagreement in conversation, and the production of gender.\nIn exploring the ways that homelessness is constructed in these different situations, we concentrate in our work on both the contents of meanings and on the ways in which meanings are produced. The summary article of our dissertations describes these two sides of discourse analysis as inter situationality and interactivity. The notion of inter situationality is based on the existence of certain generalized cultural meanings of homelessness that apply across different talk situations. The concept of interactivity, then, refers to the interactive nature of signification. The generalized meanings of homelessness are realized in living talk situations where they serve as interpretive resources for the actors involved. This process of realization is examined from the point of view of both rhetorical argumentation and responsive negotiation.\nOur empirical studies suggest that the mode of explanation which in cultural terms carries most weight at the moment is the one which looks at homelessness from the vantage point of the characteristics of homeless people. This manner of explanation occurs in its purest form in the hopelessness and rehabilitation discourses, that is in the talk about the ability of homeless people to live independently. The notion of housing ability appears as a strong interpretive resource in all the talk situations examined, not in a simple and straightforward but rather in a quite flexible manner, varying according to the situation. It is used, firstly, in situations where social welfare organizations discuss the criteria of clienthood. Secondly, local authorities and politicians may refer to the lacking competencies of homeless people in explaining decisions they have taken and steps they have failed to take. Thirdly, homeless people themselves may refer to talk about their competence or incompetence and examine their situation in relation to that talk.\nJokinen Arja & Juhila Kirsi (1996) Merkitykset ja vuorovaikutus - poimintoja asunnottomuuspuheiden kulttuurisesta virrasta [Meanings and Interaction – Analysing Cultural Talk on Homelessness in Different Settings]. Tampere: Acta Universitatis Tamperensis, ser A, vol. 510, 260 s. (Doctoral dissertation)\nJokinen Arja (1996) Asunnottomat miehet ja kodittomat naiset – asunnottomuuden sukupuolisidonnaiset tulkinnat [Men without Accommodation and Women without a Home. Gender-Bound Interpretations of Homelessness]. Janus (4)2, 97-117.\nJokinen Arja (1995) Neuvottelu asiakkaan identiteetistä [Negotiating the Identities of a Client]. In Arja Jokinen, Kirsi Juhila & Tarja Pösö (eds.) Sosiaalityö, asiakkuus ja sosiaaliset ongelmat - konstruktionistinen näkökulma. Helsinki: Sosiaaliturvan keskusliitto, 127-154.\nJokinen Arja, Juhila Kirsi & Pösö Tarja (1995) Tulkitseva sosiaalityö [Interpretative Social Work]. In Arja Jokinen, Kirsi Juhila & Tarja Pösö (eds.) Sosiaalityö, asiakkuus ja sosiaaliset ongelmat - konstruktionistinen näkökulma. Helsinki: Sosiaaliturvan keskusliitto, 9-31.\nJuhila Kirsi (1995) Asiakkuuden edellytykset neuvottelussa [Negotiating the Criteria of Clienthood]. In Arja Jokinen, Kirsi Juhila & Tarja Pösö (eds.) Sosiaalityö, asiakkuus ja sosiaaliset ongelmat - konstruktio-nistinen näkökulma. Helsinki: Sosiaaliturvan keskusliitto, 155-192.\nJuhila Kirsi (1994) Muistot resurssina - entisten asunnottomien menneisyyspuheiden tarkastelua [Memories as a Resource – Analysing the Remembering of Former Homeless Persons]. Janus (2)2, 164-177.\nJokinen Arja (1993) Poliitikkojen puheet puntarissa – kaupunginvaltuutettujen asunnottomuuspuheiden retoriikka. In Arja Jokinen, Kirsi Juhila & Eero Suoninen: Diskurssianalyysin aakkoset. Tampere: Vastapaino, 189-226.\nJokinen Arja & Juhila Kirsi (1993) Valtasuhteiden analysoiminen [Analysing Power Relations]. Teoksessa Arja Jokinen, Kirsi Juhila & Eero Suoninen: Diskurssianalyysin aakkoset. Tampere: Vastapaino, 75-108.\nJuhila Kirsi (1993) Miten tarinasta tulee tosi? Faktuaalistamisstrategiat viranomaispuheessa . [From Story to True Facts – Factual Strategies in the Talk of Local Housing Authorities]. In Arja Jokinen, Kirsi Juhila & Eero Suoninen: Diskurssianalyysin aakkoset. Tampere: Vastapaino, 151-188\nMuutettu: 8.9.2011 11.43


Muistelua syyskuun alussa – Kesäinen työpaja Paasian talossa\nMuistelua syyskuun alussa - Kesäinen työpaja Paasian talossa\nNyt syyskuun alussa on mukavaa muistella tämän kesäisen lomani aloitusta Paasian talossa, Tarttilassa. Viime vuotisen Viestinnällinen valokuva -ryhmän kanssa oli tarkoitus järjestää kurssitapaaminen tänä vuonna ja se sitten toteutuikin valokuvauksellisissa merkeissä heinäkuun puolessa välissä. Markku Rintala järjesti meille muille työpajan ja kerättiin mukaan porukkaa vielä tämän vuotisestakin Viestinnällisen valokuvan porukasta, ja muualtakin 🙂\nKurssipaikkamme oli upea yli satavuotias Paasian talo Tarttilan kylässä. Taloa emännöi superystävällinen ja meidät vieraanvaraisesti vastaanottanut Jaana Kari.\nJaana opiskelee tällä hetkellä luontaishoitajaksi ja hän järjestää myös erilaisia tapahtumia talossa. Ttarkoituksemme olikin tehdä porukalla kuvia Jaanan käyttöön. Työpajamme alkoi sunnuntaina iltapäivällä siten, että tutustuimme taloon, Jaana kertoi toiminnastaan ja toiveistaan kuville. Tämän jälkeen jaoimme porukan kuvausryhmiin, jokainen porukka valitsi, mistä halusi aloittaa ja sitten ryhdyimme hommiin.\nJa mitä sitten tehtiin… tavoitteemme oli tehdä luonnonläheisiä ja tunnelmaltaan iloisia ja myönteisiä kuvia Jaanan käyttöön. Hän tarvitsi kuvia eri tiloista, yksityiskohdista ja asioista, tilaa käyttävistä iloisista ihmisistä, kuvia toiminnastaan ja tietenkin myös kuvia itsestään.\nMikko ja Markku aloittivat kuvaukset pääsalista. Markku oli myös järjestänyt paikalle malleja, jotka sitten pääsivät esittämään kurssilaisia, asiakkaita, saunojia jne…\nMeitä osallistui työpajaan sopivasti siten, että saatiin kuvausparit, jotka työskentelivät yhdessä koko työpajan ajan. Kaksi päätä on aina enemmän kuin yksi, kun ratkotaan kuvauksiin liittyviä yksityiskohtia 🙂\nJaakko ja Jarmo olittivat kuvaukset toisesta salista, jossa myös voi järjestää kursseja, luentotilaisuuksia, ohjausta jne…\n… ajan kanssa yksityiskohtien katsomista, asioiden muuttamista, päätöksen tekoa, harjoittelua…\nVälillä nukuttiin yö “hyyryläisinä” talon lattioilla ja penkeillä, ja aamulla taas jatkettiin. Olipas mahtavaa syödä porukalla aamupalaa suuressa tuvan keittiössä kauniin aurinkoisena aamuna. Sain kyllä vähän palautetta puuron keittämisestä… 🙂\nJa sitten taas hommat jatkui… Annie Leibowitz on kuulemma joskus sanonut, että miljöökuvaus on 80 prosenttisesti tavaroiden siirtelyä… se varmaan havainnoillistui useimmile työpajan aikana 🙂 Kati ja Ulla rakentamassa ulkokuvaa Paasian talosta.\n… lisäksi se, ettei miljöökuvauksiin oikeastaan kannata lähteä ellei ole tikkaita mukana tai saatavilla… … etuala, taka-ala, kuvan kolmiulotteisuus, rakennuksen kuvaaminen, kellon aika, säätila, tunnelma ….\n… ja mallien ohjausta, tunnelman luomista ja välittämistä…\n… tikkaat, etuala, taka-ala ja kaksi viisasta päätä yhdessä… työpajan parhautta – työskennellä porukalla hyvällä meiningillä kauniin kesäisessä ympäristössä 🙂\n… niin sisällä kuin ulkona… Sanna ja Pertti Jaanan hoitohuoneessa, jonka he kuvasivat ensin pelkkänä tilana, sitten Jaanan hoitoja tekemässä, sitten yksityiskohtia… Molemmat tekemässä tällaista elämänsä ensimmäistä kertaa.\nMarkku ja Mikko laittamassa valmiiksi kuvauspaikkaa Jaanan promokuvaa varten.\nPertti ja Sanna … siirtelyä sisällä ja ulkona… tilojen ja ihmisten lisäksi Jaanalla oli tarve myös symbolikuville mm. yrteistä, tuotteista jne.\nPäätalon lisäksi pihasauan kuului kuvauskohteisiimme. Harmillisesti ei päästy ihan saunaan asti, kun sitä olisi pitänyt lämmiittää koko päivä. Valitsimme kuvaukset löyljen sijasta. Jaakko ja Jarmo suunnittelemassa rajausta ja mallin paikkaa.\n… ja sitä mallin ohjausta harjoittelemassa.\nHuh. Kun kuvaukset saatiin päätökseen maanantiana illalla, käytiin vielä hieman läpi, mitä oltiin saatu aikaan parin päivän aikana. Vaikka takana oli pitkä päivä, oli mukavaa päättää se yhdessä katsomalla kuvia.\nMarkku oli tehnyt iso työn järjestellessään meille paikan ja mallit, Jaana emännöi upeasti ja koko porukka teki hommia kaksi päivää upealla meiningillä. Kesäinen työpajamme oli kyllä mitä parhain loman aloitus minulle. KIITOS KAIKKI 🙂 Olipa hienoa olla teidän kaikkien kanssa nämä kaksi päivää.\nJa mitä sitten porukka saikaan aikaan…\nKuva: Kati Björninen ja Ulla Korjala\nKuva: Jaakko Latva-Laturi, Jarmo Rantanen ja Ilkka Metsälä\nKuva: Markku Rintala ja Mikko Heinonsalmi\nKuva: Sanna Hyytiäinen ja Pertti Laveri\nKuva: Jaakko Latva-Laturi ja Jarmo Rantanen


Kuntoutus parantaa työikäisten masennuspotilaiden työkykyä - PDF\nDownload "Kuntoutus parantaa työikäisten masennuspotilaiden työkykyä"\n1 ALKUPERÄISTUTKIMUS TIETEESSÄ JOUKO LIND VTT, dosentti, johtava tutkija ANNAMARI TUULIO- HENRIKSSON FT, dosentti, johtava tutkija ILONA AUTTI-RÄMÖ LKT, tutkimusprofessori, terveystutkimuksen päällikkö Kela, Tutkimusosasto Helsinki Kuntoutus parantaa työikäisten masennuspotilaiden työkykyä Lähtökohdat Artikkelissa kuvataan masennuspotilaiden taustaa sekä työtilannetta ennen kuntoutusjakson alkamista ja sen päätyttyä vuonna Tutkimuskysymyksenä on selvittää kuntoutujan keskeisten sosiodemografisten tekijöiden, kuntoutusta edeltäneen terveydentilan ja kuntoutustoimenpiteiden merkitystä vuoden 2006 työmarkkina-aktiivisuuteen, ts. kuuluuko kuntoutuja työvoimaan vai ei tai onko hän opiskelemassa. Menetelmät Seurantatutkimus perustuu Kelan kuntoutuksen vuonna 2003 päättäneitä koskeviin rekisteritietoihin. Kohderyhmä (n = 3 655) koostuu vuoden 2006 lopussa elossa olleista henkilöistä, jotka kuntoutukseen hakeutuessa olivat vuotiaita ja joilla kuntoutushakemuksen päädiagnoosi oli masennus. Kuntoutujien alkutilanteen ja seuranta-ajankohdan kuvaus perustuu jakaumiin ja tunnuslukuihin sekä vuoden 2006 työmarkkina-aseman monimuuttujatarkastelu askeltavaan logistiseen regressioanalyysiin. Tulokset Masennuspotilaat, jotka kuntoutukseen hakeutuessaan olivat työelämässä tai opiskelemassa, olivat työmarkkina-asemaltaan useimmin aktiiveja kolmen vuoden kuluttua kuntoutuksen jälkeen. Kuntoutukseen hakeutuessa työkyvyltään rajoittuneista lähes 40 % oli vuoden 2006 lopussa työelämässä tai opiskelemassa. Työhön paluun tai opiskelun edellytykset heikkenivät selvästi kuntoutusta edeltäneiden sairauspäivärahapäivien määrän lisääntyessä. Aktiivien osuus oli suurin kuntoutukseen hakeutuessa vuotiaiden ikäluokassa ja ns. henkisen työn ammateissa. Päätelmät Kuten monet muut etenevät ja pitkäkestoiset sairaudet, myös masennus tulisi tunnistaa mahdollisimman varhaisessa vaiheessa ja aloittaa sen hoito- sekä kuntoutustoimenpiteet. Erityistä huomiota tulee kiinnittää nuorten aikuisten masennuksen tunnistamiseen ja oikea-aikaisen hoidon sekä kuntoutuksen järjestymiseen. VERTAISARVIOITU VV Masennustila on moniulotteinen oireyhtymä, jota esiintyy noin viidesosalla väestöstä elämän aikana (1,2,3). Mielenterveyden häiriöiden ja erityisesti masennuksen aiheuttamat sairauspoissaolot ja työkyvyttömyyseläkkeet ovat lisääntyneet merkittävästi viime vuosina. Työkyvyttömyyseläkkeen syynä masennus vaihtelee sukupuolen ja ammatin mukaan. Työkyvyttömyyseläkkeelle johtanutta masennusta on eniten ns. henkisen työn tekijöillä, ja naisilla useammin kuin miehillä (4,5,6,7). Masennuksen aiheuttamien haittojen yleistyminen on käynnistänyt masennuksen ehkäisemiseen tähtäävien selvitysten ja toimenpideohjelmien laatimisen paitsi Suomessa (8,9,10,) myös maailmanlaajuisesti (11,12). Sosiaali- ja terveysministeriön MASTO-hankkeen (13) tavoitteeksi asetettiin masennusperäisen työkyvyttömyyden vähentäminen, työssä jatkamisen ja työhön paluun tukeminen sekä masennuksen hyvä hoito ja kuntoutus. Myös lasten, nuorten ja lapsiperheiden psykososiaalisiin ongelmiin ja tarpeisiin vastaamiseksi on kehitetty omia toimintamalleja (14). Kelan tehtävänä on järjestää ja kustantaa vajaakuntoisten ammatillista kuntoutusta, vaikeavammaisten lääkinnällistä kuntoutusta ja kuntoutuspsykoterapiaa. Harkinnanvaraisena kuntoutuksena tarjotaan myös muuta ammatillista tai lääkinnällistä kuntoutusta sekä toteutetaan Suomen Lääkärilehti 43/2011 vsk\n2 ALKUPERÄISTUTKIMUS KIRJALLISUUTTA 1 Miettunen J, Suvisaari J, Haukka J, Isohanni M. Use of case registries in psychiatric epidemiology. Kirjassa: Tsuang M, Tohen M, Jones P, toim. Textbook in psychiatric epidemiology, 3. painos. Wiley-Blackwell 2011; Suomalaisen Lääkäriseuran Duodecimin ja Suomen Psykiatriyhdistys ry:n asettama työryhmä. Depressio. Käypä hoito -suositus Päivitetty suositukset/naytaartikkeli/tunnu s/hoi Aromaa A, Koskinen S, toim. Terveys ja toimintakyky Suomessa. Terveys tutkimuksen perustulokset. Helsinki: Kansanterveyslaitoksen julkaisuja B3/ Gould R, Grönlund H, Korpiluoma R, Nyman H, Tuominen K. Miksi masennus vie eläkkeelle? Työkyvyttömyysasiain neuvottelukunta. Eläketurvakeskuksen raportteja 2007:1. Helsinki Raitasalo R, Maaniemi K. Mielenterveyden häiriöiden aiheuttamat haitat jatkavat kasvuaan. Sosiaalivakuutus 2007;6: Pensola T, Gould R, Polvinen A. Ammatit ja työkyvyttömyyseläkkeet. Masennukseen, muihin mielenterveyden häiriöihin sekä tuki- ja liikuntaelinten sairauksiin perustuvat eläkkeet. Sosiaali- ja terveysministeriön selvityksiä 2010:16. Helsinki Päihdeongelmaisen masennuksen tunnistamiseen ja hoitoon uusia menetelmiä. Sosiaali- ja terveysministeriö. Tiedote 241/2007, hing/documents/12403/index.htx kehittämishankkeita (15). Tämän tutkimuksen tarkoituksena on selvittää minkälaisia Kelan järjestämiä kuntoutustoimenpiteitä masennusdiagnoosin saaneille henkilöille on järjestetty. Lisäksi tarkastelemme masennusdiagnoosin vuoksi kuntoutusta saaneiden työkykyä ja työtilannetta sekä työmarkkina-aktiivisuuteen vaikuttavia tekijöitä kolmen vuoden kuluttua kuntoutuksen päättymisestä. Selvitys perustuu seurantatietoihin, jotka on saatu kuntoutuksen vuonna 2003 päättäneiden henkilöiden tilanteesta vuoden 2006 loppuun mennessä (16). Aineisto ja menetelmät Selvitystä varten on poimittu kaikista vuonna 2003 Kelan järjestämän kuntoutuksen päättäneistä (n = ) niiden henkilöiden tiedot, joiden kuntoutushakemuksen päädiagnoosi ICD-10 tautiluokituksen (17) mukaan oli masennustila (F32), toistuva masennus (F33) tai pitkäaikainen masennus (F34.1). Yhteensä selvitettiin henkilön (1 138 miehen, naisen) tiedot. Tutkimus kohdistettiin kun - toutukseen hakeutuessa vuotiaisiin (n = 3 700; miestä, naista). Aineistosta poistettiin yli 60-vuotiaat ja vuoden 2006 loppuun mennessä kuolleet (n = 45). Lopullisen kohderyhmän koko on kuntoutujaa (1 036 miestä, naista). Yläikärajan asettamisella pyrittiin vähentämään kuntoutujien seuranta-aikana tapahtuvan normaalin, 60 ikävuoden jälkeen ajoittuvan eläkkeelle siirtymisen vaikutusta seuranta-ajankohdan työtilanteeseen. Masennuskuntoutusta on tarkasteltu toimenpiteittäin sekä lakiperusteiden mukaisesti (15,18). Työtilanne ennen kuntoutusta perustuu kuntoutushakemuksessa ilmoitettuun tilanteeseen ja kuntoutuksen jälkeinen työtilanne Kelan ja Eläketurvakeskuksen (ETK) eläkerekisteritietoihin, ETK:n työsuhdetietoihin sekä Kelan ja Finanssivalvonnan työttömyysturvarekistereihin. Työttömyys on määritelty työttömyysajan perus- ja ansioturvan perusteella (16). Terveydentilaa kuntoutuksen alkuvaiheessa on kuvattu masennusdiagnoosin ja mahdollisten lisäsairauksien perusteella sekä sairauspäivärahapäivien kertymällä vuosina tertiileihin luokiteltuna. Masennushäiriöihin liittyvän samanaikaissairastavuuden yhtenä kuvaajana otettiin huomioon sekä psyykkisiin että somaattisiin sairauksiin saatujen erityiskorvattujen lääkkeiden käyttö. Kuntoutuksen tuloksellisuus perustuu vuoden 2006 työtilanteeseen, jota on tarkasteltu muodostetun kaksiluokkaisen työmarkkina-asema-käsitteen avulla: aktiivi (ansiotyössä täysi- tai osa-aikaisesti, työtön, opiskelija) ja eiaktiivi (eläkkeellä, muu tilanne). Pääpaino tarkastelussa on aktiivien osuuden muutoksessa. Joissakin tapauksissa ei-aktiivien ryhmää on tarkasteltu myös kaksiluokkaisena (eläkkeellä, muu tilanne). Kuntoutusta edeltänyt työtilanne perustuu asiakastyössä käytettyyn kuntoutushakemukseen, jossa yli 60 päivää sairauspäivärahaa saaneet ovat omana luokkana työkyvyttömien rinnalla. TAULUKKO 1. T Työmarkkina-aktiivisuuteen vaikuttavat muuttujat kuntoutushakemuksen luokittelun mukaan. Sosiodemografinen tausta Ikä: , , , , vähintään 55-vuotiaat Työtilanne: opiskelija, ansiotyössä, työtön, työkyvytön (pitkällä sairauslomalla), eläkkeellä, muu tilanne Kuntoutusta edeltänyt terveydentila Ensimmäinen lisäsairaus: mielenterveyden ja käyttäytymisen häiriö, tuki- ja liikuntaelinten sairaus, muu sairaus, ei lisäsairautta Sairauspäivärahapäivien kertymä vuosina : ei sairauspäivärahapäiviä, sairauspäivärahapäivien määrä tertiileittäin erikseen miehille ja naisille Erityiskorvattujen lääkkeiden käyttö vuosina : ei/kyllä Psyykenlääkkeiden käyttö vuosina : ei/kyllä Kuntoutustoimenpiteet Ensisijainen kuntoutustoimenpide: psykoterapia, kehittämis- ja kokeilutoiminta, kuntoutuskurssi, kuntoutustutkimus, Tyk-toiminta, muu toimenpide Tilastomenetelmät Työmarkkina-aktiivisuuteen (aktiivi ei aktiivi) vuonna 2006 yhteydessä olevia tekijöitä analysoitiin askeltavalla logistisella regressioanalyysilla. Kyseeseen tulevien selittäjien valinnassa otettiin huomioon sosiodemografisten tekijöiden ja henkilön yleisen terveydentilan yhteys masennuksen esiintymiseen (4,5,6,7) sekä kuntoutustoimenpiteiden määräytyminen kuntoutustarpeen mukaan. Alustavien tarkastelujen jälkeen analyysi toteutettiin samoilla muuttujilla erikseen miehille ja naisille (taulukko 1). Psyykenlääkettä merkittiin käytetyksi, jos kuntoutujalla oli ko. vuotena Kelan lääkerekisterissä korvaus psykoosilääkkeestä (N05A), neuroosilääkkeestä (N05B), unilääkkeestä (N05C) tai masennuslääkkeestä (N06A) (19). Kohderyhmää tarkasteltiin luokkamuuttujien 3214 Suomen Lääkärilehti 43/2011 vsk 66\n3 TIETEESSÄ 8 Vuorela M. Työtä haluaville uusia mahdollisuuksia työhön. Työ- ja elinkeinoministeriö loppuraportti.pdf 9 Lehto M, Lindström K, Lönnqvist J ym. Mielenterveyden häiriöt työkyvyttömyyseläkkeen syynä ajatuksia ehkäisystä, hoidosta ja kuntoutuksesta. Sosiaali- ja terveysministeriö. Selvityksiä 2005:1. Helsinki Lehto M. Kaikki mukaan! Osatyökykyiset työmarkkinoilla. Selvityshenkilön raportti. Sosiaali- ja terveysministeriö. Selvityksiä 2011:5. Helsinki Euroopan Yhteisöjen Komissio Väestön mielenterveyden parantaminen. Tavoitteena Euroopan unionin mielenterveysstrategia. Bryssel KOM(2005) 484 lopullinen. Vihreä kirja. LexUriServ/site/fi/com/2005/ com2005_0484fi01.pdf 12 Scaling up care for mental, neurological, and substance use disorders. mhgap Mental Health Gap Action Programme. World Health Organization gap_final_english.pdf 13 Masto-hankkeen ( ) loppuraportti. Masennusperäisen työkyvyttömyyden vähentämiseen tähtäävän hankkeen toiminta ja ehdotukset. Sosiaalija terveysministeriön selvityksiä 2011:15. Helsinki aisu/ #fi 14 Sosiaali- ja terveydenhuollon kansallinen kehittämisohjelma. KASTE Sosiaali- ja terveysministeriön julkaisuja 2008:6. Helsinki Laki Kansaneläkelaitoksen kuntoutusetuuksista ja kuntoutusrahaetuuksista. Suomen Säädöskokoelma / Lind J, Aaltonen T, Autti-Rämö I, Halonen JP. Kelan kuntoutuksen vuonna 2003 päättäneet. Kuntoutujien rekisteriseuranta vuosina Helsinki: Kela, Sosiaali- ja terveysturvan tutkimuksia 105, Tautiluokitus ICD THL Päivitetty istributionaction.do?action=versio n&key=58 18 Kelan tilastollinen vuosikirja Helsinki: Kansaneläkelaitos. SVT, Sosiaaliturva f/alias/vk_09_pdf/$file/vk_09.p df?openelement 19 ATC-DDD luokitus. Fimea Raitasalo R, Toikka T, Saarijärvi S, Salminen JK. Masennus ja työssäkäynti. Viiden vuoden seurantatutkimus. Suom Lääkäril 2010;65: TAULUKKO 2. Kohderyhmän taustatietoja. Tarkasteltava muuttuja Miehet Naiset Kaikki n = n = n = n % n % n % Työtilanne kuntoutushakemuksessa opiskelija ansiotyössä työtön työkyvytön eläkkeellä muu tilanne yhteensä Ammatti teknill., tieteell., lainopillinen yms. työ terveydenhuolto, sosiaalialan työ hallinto- ja toimistotyö teollisuus-, rakennus- yms. työ opiskelijat muu työ yhteensä Ensimmäinen lisäsairaus mielenterveyden ja käyttäytymisen häiriö tuki- ja liikuntaelinten sairaus muu sairaus ei lisäsairautta yhteensä Ensisijainen kuntoutustoimenpide psykoterapia kehittämis- ja kokeilutoiminta kuntoutuskurssi kuntoutustutkimus Tyk-toiminta muu toimenpide yhteensä perusteella, ikää ja sairauspäivärahapäiviä myös jatkuvina muuttujina. Luokkamuuttujien riippumattomuustarkastelut suoritettiin χ 2 -testillä ja jatkuvien muuttujien ryhmien väliset vertailut kahden otoksen t-testillä ja muutosten vertailut parittaisella t-testillä. Luokkamuuttujien osalta tulokset esitetään jakaumina ja jatkuvien muuttujien osalta keskiarvoina ja keskihajontoina. Aineisto analysoitiin SAS EG 4.1 -ohjelmalla. Tulokset Enemmistö (72 %) kohderyhmään kuuluneista oli naisia (taulukko 2). Koko aineistossa keskiikä kuntoutukseen hakeutuessa oli 39,8 (11,9) vuotta, miehet olivat vuoden vanhempia kuin naiset. Joka neljäs oli alle 25-vuotias tai yli 54- vuotias. Kuntoutukseen hakeutumisajankohtana naiset olivat miehiä useammin työmarkkinaasemaltaan aktiiveja (p < 0,0001). Teknillisen, tieteellisen, lainopillisen yms. työn sekä opiskelijoiden osuus oli kummankin sukupuolen kohdalla noin viidennes. Luokassa muu työ suurimpia ammattialoja olivat palvelutyö ja kaupallinen työ. Masennusdiagnoosin lisäksi miehistä 44 prosentilla ja naisista 39 prosentilla oli lisäsairaus, useimmiten toinen mielenterveyden tai käyttäytymisen häiriö tai tuki- ja liikuntaelinten sairaus. Keskimäärin 14 prosentilla oli kuntoutushakemuksessa vähintään kaksi lisäsairautta, Suomen Lääkärilehti 43/2011 vsk\n4 ALKUPERÄISTUTKIMUS TAULUKKO 3. Kuntoutusta edeltäneen tilanteen yhteys vuoden 2006 työmarkkina-aktiivisuuteen 1. Askeltavat logistiset regressiomallit sukupuolen mukaan. Miehet, n = 609 Naiset, n = Riippumattomat muuttujat OR 2 95 %:n LV 3 OR 2 95 %:n LV 3 Työtilanne kuntoutushakemuksessa opiskelija 1,013 0,29 3,49 1,460 0,85 2,50 ansiotyössä 2,188 0,67 7,15 2,987 1,79 4,99 työtön 0,991 0,30 3,29 1,234 0,71 2,14 työkyvytön 1,128 0,35 3,69 1,288 0,75 2,21 eläkkeellä 0,476 0,14 1,62 0,487 0,27 0,88 muu tilanne 1,000 1,000 Ikä kuntoutushakemuksessa vuotiaat 3,183 1,49 6,80 2,624 1,60 4, vuotiaat 4,700 2,52 8,77 3,596 2,44 5, vuotiaat 4,726 2,65 8,43 4,511 3,17 6, vuotiaat 2,983 1,77 5,02 2,853 2,07 3, vuotiaat 1,000 1,000 Sairauspäivärahapäivät ei sairauspäivärahapäiviä 2,392 1,54 3,72 1,725 1,32 2,26 on sairauspäivärahapäiviä 1. tertiili 1,790 1,13 2,83 2,006 1,4862 2,72 2. tertiili 1,368 0,90 2,09 1,039 0,79 1,36 3. tertiili 1,000 1,000 Ensisijainen kuntoutustoimenpide psykoterapia 1,620 1,07 2,45 1,564 1,20 2,04 kehittämis- ja kokeilutoiminta 1,673 0,96 2,90 2,051 1,40 3,00 kuntoutuskurssi 1,731 1,02 2,94 1,430 1,03 1,98 kuntoutustutkimus 0,601 0,38 0,96 0,736 0,50 1,08 Tyk -toiminta 1,883 0,92 3,85 1,325 0,9 2,06 muu toimenpide 1,000 1,000 Erityiskorvattavat lääkkeet ei käyttänyt 1,658 1,18 2,33 1,529 1,22 1,91 on käyttänyt 1,000 1,000 Ensimmäinen lisäsairaus mielenterveyden ja käyttäytym. häiriö 0,525 0,38 0,73 0,918 0,74 1,14 tuki- ja liikuntaelinten sairaus 1,305 0,69 2,49 1,552 1,06 2,28 muu sairaus 0,900 0,55 1,48 1,573 1,11 2,22 ei lisäsairautta 1,000 1,000 Likelihood ratio p < 0,0001 p < 0, Ansiotyössä täysi- tai osa-aikaisesti, työttömänä tai opiskelijana vuonna 2006 olleet. 2 Odds Ratio (ristitulosuhde) %:n luottamusväli. Luottamusvälit (LV), jotka eivät sisällä arvoa 1, ovat tilastollisesti merkitseviä tasolla p < 0, Aaltonen T, Lind J. Miten työkyky muuttuu Kelan tukeman psykoterapiakuntoutuksen jälkeen? Rekisteriseuranta Kelan psykoterapiaa saaneiden työ- ja opiskelukyvystä vuosina Helsinki: Kela, Sosiaali- ja terveysturvan tutkimuksia 95, miehillä useammin kuin naisilla (16 % vs. 12 %; p = 0,001). Lakiperusteen (15) mukaan kuntoutus oli yleensä ollut harkinnanvaraista kuntoutusta, naisilla useammin kuin miehillä (64 % vs. 76 %; p < 0,0001). Muu kuntoutus oli pääsääntöisesti vajaakuntoisten ammatillista kuntoutusta. Vain seitsemän henkilöä oli saanut kuntoutusta vaikeavammaisuuden perusteella. Kuntoutuksena korvattava psykoterapia sekä kehittämis- ja kokeilutoiminta muodostivat yli puolet ensisijaisista kuntoutustoimenpiteistä (taulukko 2). Miesten ja naisten kuntoutuk sen sisällöt poikkesivat toisistaan selvästi (p < 0,0001). Kuntoutuspsykoterapiaa saaneista naisten osuus oli suurempi kuin miesten, joilla vastaavasti korostui ammatillisia mahdollisuuksia laajasti kartoittava kuntoutustutkimus. Luokassa muu toimenpide (taulukko 2) yleisimpiä olivat sopeutumisvalmennuskurssit, Aslak-kurssit, kuntoutustarveselvitykset ja työhönvalmennus. Osalla (5 %) oli ollut vähintään kaksi kuntoutustoimenpidettä. Kehittämis- ja kokeilutoimintaan osallistuneet olivat keskimääräistä nuorempia (26,0 vuotta) ja Tyk-toimintaan osallistuneet keskimääräistä vanhempia (51,3 vuotta). Kuntoutuksen päättymistä edeltäneenä vuonna (2002) kolmasosa kuntoutujista oli käyttänyt masennuslääkkeitä (miehet 27 %, naiset 34 %), 10 % uni- ja rauhoittavia lääkkeitä tai molempia ja 4 % psykoosilääkkeitä. Kolme neljästä psyykenlääkkeitä vuonna 2002 käyttäneistä käytti niitä edelleen kuntoutuksen päättymisen jälkeisenä vuotena 2004 ja 12 % oli ostanut psyykenlääkkeitä jokaisena vuotena ajanjaksolla Joka viides kohderyhmään kuuluneista oli käyttänyt erityiskorvattuja lääkkeitä vuonna 2002, näistä neljäsosa oli ollut psyykenlääkkeitä. Erityiskorvattavia lääkkeitä käyttäneistä joka toisella oli kuntoutushakemuksessa lisäsairaus, joista puolet oli muita kuin mielenterveyden ja käyttäytymisen häiriöitä. Useimmin erityiskorvattuja lääkkeitä olivat käyttäneet ne, jotka olivat eläkkeellä, työkyvyttömänä tai joiden työtilanne oli muu tilanne. Erityiskorvattuja lääkkeitä vuonna 2002 käyttäneistä 90 % käytti niitä edelleen vuonna Toisaalta vuonna 2006 erityiskorvattuja lääkkeitä käyttäneistä 37 % ei ollut käyttänyt niitä vuonna Miehistä 47 % ja naisista 40 % oli saanut vuonna 2002 sairauspäivärahaa, miehillä 60 päivää oli täyttynyt useammin kuin naisilla (30 % vs. 20 %; p < 0,0001). Kohderyhmään kuuluneista 64 % oli saanut sairauspäivärahaa vuosina Sairauspäivärahapäivien kertymässä oli suurta vaihtelua sekä eri kuntoutustoimenpiteitä saaneiden että sukupuolten välillä. Sairauspäivärahaa saaneiden sairauspäivien kertymän tertiilien ylärajat olivat miehillä Suomen Lääkärilehti 43/2011 vsk 66\n5 TIETEESSÄ KUVIO 1. Työmarkkina-asemaltaan aktiivien (ansiotyössä täysi- tai osa-aikaisesti, työtön, opiskelija) sekä eläkkeellä ja muussa työtilanteessa olleiden ryhmät kuntoutushakemuksessa sekä vuosina 2003 ja Kuntoutushakemus vuonna 2003 vuonna 2006 Aktiivi 72 % (n = 2 628) Eläkkeellä 26 % (n = 941) Muu tilanne 2 % (n = 86) 77 % 10 % 31 % 63 % 21 % 58 % 21 % 22 Koskenvuo K, Hytti H, Autti-Rämö I. Alle 25-vuotiaiden nuorten työkyvyttömyys- ja kuntoutusetuuksien käyttö ajalla Kuntoutus 2010;2: Karlsson H, Joukamaa M, Lehtinen V, Kokki-Saarinen T. Frequent attender profiles: different clinical subgroups among frequent attender patients in primary care. J Psychosom Res 1997;42: Koskela TH. Terveyspalveluiden pitkäaikaisen suurkäyttäjän ennustekijät. Kuopion yliopiston julkaisuja D. Lääketiede 425. Kuopio Melartin T, Rytsälä H, Leskelä U, Lestelä-Mielonen P, Sokero P, Isometsä E. Continuity is the main challenge in treating major depressive disorder in psychiatric care. J Clin Psychiatry 2005;66: Rytsälä H, Melartin T, Leskelä U, Lestelä-Mielonen P, Sokero P, Isometsä E. Determinants of functional disability and social adjustment in major depressive disorder: a prospective study. J Nerv Ment Dis 2006;194: Aktiivi 64 % (n = 2 355) Eläkkeellä 24 % (n = 877) Muu tilanne 12 % (n = 423) 79 % 9 % 22 % 74 % 12 % 59 % 29 % Aktiivi 63 % (n = 2 296) Eläkkeellä 25 % (n = 920) Muu tilanne 12 % (n = 439) päivää, 232 päivää ja 542 päivää sekä naisilla vastaavasti 50 päivää, 184 päivää ja 585 päivää. Kuntoutuksen jälkeen vuonna 2003 työmarkkina-asemaltaan aktiivien osuus oli lähes 10 prosenttiyksikköä pienempi kuin vastaava työvoimaan kuuluneiden (ansiotyössä, työtön) ja opiskelijoiden osuus kuntoutushakemuksessa. Samanaikaisesti myös eläkkeellä ja muussa työtilanteessa olleista osa oli siirtynyt aktiiviksi (kuvio 1). Vuoteen 2006 mennessä aktiivien kokonaisosuus oli edelleen jonkin verran pienentynyt. Eläkkeellä olleiden osuudessa tapahtuneet muutokset olivat pieniä. Vuoden 2006 lopussa naisista 64 % ja miehistä 59 % oli työmarkkina-asemaltaan aktiiveja. Kuntoutushakemuksen työtilanteen mukaan tarkasteltuna opiskelijoista aktiiveja oli 68 %, työvoimaan kuuluneista 73 %, työkyvyttömistä ja eläkkeellä olleista 39 % sekä 55 % niistä, joiden työtilanne oli ollut jokin muu. Hakemusajankohdan ammatin mukaan teollisuus- yms. työssä työskennelleistä puolet oli aktiiveja, teknillisessä, tieteellisessä, lainopillisessa yms. työssä lähes kolme neljästä sekä kaksi kolmesta terveydenhuollossa ja sosiaalialan työssä samoin kuin hallinto- ja toimistotyössä työskennelleistä. Kuntoutukseen hakeutuessa opiskelijana olleista joka toinen oli siirtynyt työvoimaan vuoteen 2006 mennessä ja yleensä myös työllistynyt, joka viides oli edelleen opiskelija. Opiskelijoista eläkkeelle oli siirtynyt lähes joka kymmenes ja joka neljännen työ- tai eläketilanne ei ollut selkiytynyt ( muu tilanne ). Työllisinä olleista kolme neljästä kuului myös vuonna 2006 työvoimaan ja 13 % oli siirtynyt eläkkeelle. Joka neljäs työttömänä olleista oli työllistynyt, joka viides oli edelleen työtön ja kolmasosa oli siirtynyt eläkkeelle. Työttömien työja eläketilanne oli vuonna 2006 useammin selkiytymätön (15 %) kuin kuntoutukseen hakeutuessa työllisinä olleiden (10 %). Työkyvyttömänä, ts. usein pitkällä sairauslomalla olleista lähes joka toinen kuului vuonna 2006 työvoimaan, kuntoutustuella (määräaikaisella työkyvyttömyyseläkkeellä) olleista joka neljäs. Työkyvyttömänä tai eläkkeellä olleista työmarkkina-asemaltaan aktiiviksi vuonna 2006 siirtyneiden osuus pieneni selvästi iän myötä: hakemusajankohtana alle 45-vuotiaista keskimäärin 46 %, vuotiaista 37 % ja vuotiaista 22 % oli aktiiveja. Muulle kuin työkyvyttömyyseläkkeelle, lähinnä ikäeläkkeelle koko kohderyhmästä oli siirtynyt 2 %. Vuonna 2006 eläkettä saavan hoitotukea sai 86 henkilöä ja vammaistukea 35 henkilöä, joista 15 myös jo ennen kuntoutusta. Työmarkkina-asemaltaan aktiivien osuus vuonna 2006 vaihteli huomattavasti kuntoutustoimenpiteen mukaan (kuvio 2). Aktiivien osuus oli suurin työelämään sidoksissa olevassa Aslak-kuntoutuksessa. Psykoterapiaa saaneiden joukossa sekä nuoriin että ja työelämään suuntautuneisiin kehittämishankkeisiin ja Tyk-toimintaan osallistuneista aktiiveja oli noin 70 %. Sekä miehillä että naisilla kuntoutuksen jälkeistä työmarkkina-aktiivisuutta kuvaavat askeltavat logistiset regressiomallit samoin kuin kaikki niihin tulleet muuttujat osoittautuivat tilastollisesti erittäin merkitseviksi. Keskeisimpinä tekijöinä olivat työtilanne ennen kuntoutusta ja ikä (taulukko 3). Yleistä terveydentilaa kuvannut erityiskorvattujen lääkkeiden käyttö kuntoutuksen päättymistä edeltäneinä vuosina merkitsi seurantaajankohtana sekä miehillä että naisilla pienem- Suomen Lääkärilehti 43/2011 vsk\n6 ALKUPERÄISTUTKIMUS 27 Bond G, Drake RE, Becker D. An update on randomized controlled trials of evidence based supported employment. Psychiatr Rehabil J 2008;31: Työhyvinvointityöryhmän raportti. Sosiaali- ja terveysministeriön selvityksiä 2011:4. Helsinki SIDONNAISUUDET Kirjoittajat ovat ilmoittaneet sidonnaisuutensa seuraavasti (ICMJE:n lomake): Ei sidonnaisuuksia. Tästä asiasta tiedettiin Masennusta esiintyy jossakin elämänvaiheessa noin viidesosalla väestöstä. Masennuksesta johtuva sairauspoissaolojen määrä on kasvanut ja työkyvyttömyyseläkkeelle siirtyminen yleistynyt viime vuosina. Tämä tutkimus opetti Masennusdiagnoosilla Kelan järjestämään kuntoutukseen osallistuneiden työmarkkinaasemaltaan aktiivien osuus väheni kolmen vuoden seuranta-aikana. Useimmin aktiiveja olivat ne, jotka olivat olleet aktiiveja myös ennen kuntoutusta, mutta myös pitkällä sairauslomalla sekä eläkkeellä olleista lähes kaksi viidestä oli seuranta-ajankohtana työmarkkinaasemaltaan aktiiveja. pää aktiivien osuutta verrattuna lääkkeitä käyttämättömiin (taulukko 3). Kuntoutusta edeltäneiden psyykenlääkkeiden käyttö ei miehillä eikä naisilla tullut mukaan askeltavaan malliin, ei myöskään silloin kun erityiskorvatut lääkkeet jätettiin pois. Miehillä mielenterveyden häiriö lisäsairautena oli yhteydessä pienempään työmarkkina-asemaltaan aktiivien osuuteen verrattuna niihin, joilla ei ollut lisäsairautta. Tuki- ja liikuntaelinten sairaus ja naisilla lisäksi muu sairaus olivat yhteydessä suurempaan aktiivien osuuteen (taulukko 3). Pohdinta Kuten kuntoutuksessa yleensä, myös masennuskuntoutusta edeltäneellä työtilanteella ja siihen liittyvällä työkyvyllä on keskeinen merkitys myöhempään työmarkkina-aktiivisuuteen (20). Ne, jotka kuntoutuksen alkaessa olivat olleet joko työelämässä tai opiskelijoita, olivat todennäköisimmin kolmen vuoden seuranta-ajan jälkeen työmarkkina-asemaltaan aktiiveja. Työkyvyttömistä ja pitkällä sairauslomalla sekä eläkkeellä pääsääntöisesti kuntoutustuella olleista aktiiveja oli seuranta-ajan jälkeen noin kaksi viidestä. Myös tässä aineistossa henkisen työn ammattien osuus oli suurempi kuin ruumiillisen työn ammattien, henkisen työn tekijöistä suurempi osa oli myös aktiiveja vuonna Kuntoutukseen hakeutuessa ns. parhaassa työiässä olleiden vuotiaiden ikäluokassa aktiivien osuus oli suurin. Iän painopiste oli naisilla jonkin verran korkeampi kuin miehillä, mikä saattaa kuvata perhesyiden merkitystä naisten säännölliseen työelämään siirtymisessä. Koko kohderyhmässä työmarkkina-asemaltaan aktiivien osuus väheni seuranta-aikana 72 prosentista 63 prosenttiin. Psyykenlääkkeillä on keskeinen asema masennuksen hoidossa (2). Olemme aiemmin todenneet tällä samalla aineistolla psyykenlääkityksen myötävaikuttavan psykoterapian tuloksellisuuteen (21). Tässä tutkimuksessa, jossa olivat mukana kaikki masennusdiagnoosilla Kelan kuntoutusta saaneet, psyykenlääkkeillä ei kuitenkaan ollut yhteyttä kolmen vuoden seurantaajankohdan työmarkkina-aktiivisuuteen: kuntoutuksen päättymistä edeltäneiden kahden vuoden aikainen psyykenlääkkeiden käyttö ei tullut mukaan askeltavaan regressiomalliin. Tämä selittynee kuntoutujien masennuksen asteen, sairaushistorian ja liitännäissairauksien merkittävällä vaikutuksella sekä työtilanteeseen ennen kuntoutusta että siihen, mihin kuntoutustoimenpiteisiin kuntoutuja ohjautui. Huomiota herättää myös se, että masennuslääkkeitä oli käyttänyt vain kolmasosa kuntoutusta saaneista, vaikka kaikilla oli jokin masennushäiriö. Vaikka tuloksistamme ei voi päätellä mitään todellisesta masennuslääkkeiden tarpeesta, on mahdollista, että kuntoutuksen aikainen muu oireenmukainen hoito ei toteudu kaikkien kohdalla riittävästi. Rekisteritutkimus ei kuitenkaan mahdollista hoidon laadun arviointia sekä lääkehoidon käyttöön liittyvien syiden tutkimusta. Niistä, joilla oli mielenterveyden tai käyttäytymisen häiriö lisädiagnoosina vain kolmasosa oli ansiotyössä kuntoutukseen hakeutuessaan, muu sairaus lisädiagnoosina olleista kaksi kolmasosaa. Masennusdiagnoosilla Kelan kuntoutusta saaneista kuntoutus edisti työmarkkinaaktiivisuutta erityisesti niillä, joilla erityiskorvattujen lääkkeiden käyttö ja sairauslomien kesto oli ollut vähäisintä. Sairauspäivärahakausien pitkittyminen lisäsi työkyvyttömyyseläkkeelle siirtymisen todennäköisyyttä, mikä korostaa varhain käynnistyvien kuntoutustoimenpiteiden merkitystä (22). Sairauspäiväraha ei kuitenkaan välttämättä aina johtunut masennuksesta. Niillä, joilla oli lisäksi muita mielenterveyden häiriöitä, oli heikommat edellytykset säilyttää tai parantaa työkykyään. Etenkin miehillä tuki- ja liikuntaelinten sairaus lisädiagnoosina liittyi työmarkkina-asemaltaan aktiivien suurempaan ristitulosuhteeseen verrattuna niihin, joilla ei ollut lisäsairautta. Tämä saattaa kuvastaa paitsi erilaisia kuntoutustarpeita myös masennuksen erilaista etiologiaa tässä kuntoutujien ryhmässä. Psyykkisiä sairauksia potevat hakeutuvat usein terveyspalvelujen piiriin fyysisten vaivojen vuoksi, mikä vaikeuttaa terveysongelmien tunnistamista ja diagnoosin tekoa (23,24). Oikein ajoitettu ja työelämän olosuhteet, vaativuuden ja fyysisen rasittavuuden huomioon ottava kuntoutus saattaa katkaista masennusta ruokkivan kehän (8,9,10). Hoidon, kuntoutuksen ja seurannan jatkuvuuden turvaaminen on suuri haaste masennuksen hoidossa (25,26). Hoidon jatkuvuudella ja kuntoutuksen oikea-aikaisuudella voidaan parantaa myös kuntoutuksen tuloksellisuutta. Ensisijaisten kuntoutustoimenpiteiden työmarkkina-aktiivisuutta kuvaavat ristitulosuhteet ilmen Suomen Lääkärilehti 43/2011 vsk 66\n7 TIETEESSÄ KUVIO 2. Työmarkkina-asemaltaan aktiivien (ansiotyössä täysi- tai osa-aikaisesti, työtön, opiskelija) osuus vuonna 2006 ensisijaisen kuntoutustoimenpiteen 1 mukaan. Kuntoutustarveselvitys (n = 132) Kuntoutustutkimus (n = 332) Työhönvalmennus (n = 102) Työ- ja koulutuskokeilu (n = 60) Ammatillinen kuntoutuskurssi (n = 64) Sopeutumisvalmennuskurssi (n = 156) Ammattikoulutus (n = 56) Kuntoutuskurssi (n = 416) Tyk-toiminta (n = 211) Kehittämis- ja kokeilutoiminta (n = 607) Psykoterapia (n = 1 316) ASLAK-kurssi (n = 137) % 1 Kuntoutustoimenpiteet, joihin oli osallistunut yli 50 henkilöä. Perinteinen ajatteluketju hoida, kuntouta, kouluta ja työllisty näyttää toimivan vain harvan masennuspotilaan kohdalla tavoitteen mukaisesti. tävät erilaisia sairaushistorioita, kuntoutustarpeita ja työhistoriaa. Parhaan tuloksen kuntoutus tuotti korostuneen yksilökeskeisessä ja tavoitehakuisessa kuntoutuksessa, kuten psykoterapiassa, ja kun tavoitteena oli työelämässä olevan työkyvyn säilyttäminen, kuten mm. Aslakkuntoutuksessa. Moniammatillisen kuntoutustutkimuksen pieni ristitulosuhde heijastanee sitä, että tähän toimenpiteeseen ohjautuu usein vaikeammin työllistyvät ja monioireiset henkilöt. Rekisteritutkimuksiin liittyy usein rekisterin sisällöstä aiheutuvia menetelmällisiä ongelmia. Tässä tutkimuksessa ei ollut käytettävissä tietoja kuntoutujan sairaushistoriasta, psykiatrisesta hoidosta ja mahdollisista muista mielenterveyskuntoutuksen muodoista ennen Kelan järjestämää kuntoutusta. Erityiskorvattuja lääkkeitä käyttäneistä joka toisella oli lisädiagnoosi, emmekä voi olla varmoja, että ilmoitetut liitännäisdiagnoosit kattoivat kaikki työkyvyn kannalta merkittävät sairaudet. Reseptitiedoston sisältöön vaikuttavat myös korvausjärjestelmän muutokset, joista merkittävin on kiinteän omavastuun poistuminen vuonna Tätä ennen esimerkiksi pienet unilääkepakkaukset eivät kirjautuneet Kelan reseptitiedostoon. Ammatillisen kuntoutuksen päätavoitteeseen työkykyyn ja sitä kautta työllistymiseen vaikuttavat myös yleinen työllisyystilanne sekä vajaakuntoisten työllistymisedellytykset ja välityömarkkinoiden toimivuus (8,10). Koska kyseessä on rekisteripohjainen analyysi, näitä vaikutuksia ei tässä ole mahdollista eritellä. Kuntoutustoimenpiteiden vaikutusten arviointi edellyttää seurantaa ja seurannan toteutus tulee mahdolliseksi ja perustelluksi vasta tarkastelun kohteena olevan toiminnan kannalta riittävän viiveen jälkeen. Tässä tarkastelun kohteena oleva rekisteriseuranta koski ajanjaksoa ennen viime vuosikymmenen lopulla alkanutta taloudellista taantumaa. Masennusdia - gnoosilla kuntoutukseen ohjautuneiden työllistyminen saattaakin nykytilanteessa olla vielä vaikeampaa kuin aiemmin. Lopuksi Tässä tutkimuksessa todettiin, että perinteinen ajatteluketju hoida, kuntouta, kouluta ja työllisty näyttäisi toimivan vain harvan masennuspotilaan kohdalla tavoitteen mukaisesti (27). Työllä sinänsä on kuntoutumista tukeva ja työkykyä vahvistava vaikutus. Tarvitaankin paitsi hoidon ja kuntoutuksen kehittämistä myös työelämän hyvinvoinnin kohentamista (28) sekä vajaakuntoisten työllistymismahdollisuuksien parantamista (10). Masennuksesta aiheutuvien sairauspäivärahakausien pitkittyessä ja kuntoutustoimenpiteiden viivästyessä on suuri riski, että työmarkkinat menettävät arvokasta tulevaisuuden työvoimaa. Kuntoutuksen sisällön kehittämisen ja ajoittamisen suurimmat haasteet kohdistuvat opiskeluun ja työelämään kiinnittymättömien nuorten aikuisten sekä monioireisista mielenterveyshäiriöistä kärsivien tarpeisiin vastaamiseen. Kiitämme tutkija Maria Valastetta tilastotieteellisestä konsultaatiosta. English summary > in english Rehabilitation improves working ability in patients with depression Suomen Lääkärilehti 43/2011 vsk\n8 TIETEESSÄ JOUKO LIND D.Soc Sc., Adj. Prof. Social Insurance Institution in Finland (Kela), Research Department ANNAMARI TUULIO- HENRIKSSON ILONA AUTTI-RÄMÖ ENGLISH SUMMARY Rehabilitation improves working ability in patients with depression Background Mental disorders are the main reason for rehabilitation and early retirement in Finland. This article describes the background and outcomes for people diagnosed with depression who had received rehabilitation organized by the Social Insurance Institution in Finland (Kela) ending in Kela organizes and funds vocational rehabilitation, medical rehabilitation for persons with severe disabilities and discretionary rehabilitation. Population The target group consisted of people who were aged when entering rehabilitation with a diagnosis of depression (F32, F33 or F34.1 of the ICD-10) and who were alive in 2006 (n = 3655). Method The impact of the rehabilitation client s occupational status at the timing of the rehabilitation on the situation at follow-up was analyzed by stepwise logistic regression analysis. Results The percentage of subjects in the active labour force at follow-up in 2006 was highest among rehabilitants who had been employed prior to rehabilitation (76%) compared to those who had been unemployed (47%) or students (68%). The proportion with active labour force status at follow-up was highest in subjects in the age-group years at the time of applying for rehabilitation and also among those working in white-collar occupations. Longer period of sickness allowance or unemployment at the time of applying for rehabilitation reduced the likelihood of being in the active labour force at the follow-up time. Conclusions It is important that depression is diagnosed at an early stage and that the care and rehabilitation processes are timely started. The likelihood of positive rehabilitation outcomes is lowest among depressed adults aged years who were unemployed or who had difficulties in their studies. Suomen Lääkärilehti 43/2011 vsk a\nKelan kuntoutuksen vuonna 2002 päättäneet Kuntoutujien rekisteriseuranta vuosina 2002 2004\n2007 Sosiaali- ja terveysturvan katsauksia 74 Jouko Lind, Tuula Aaltonen, Jukka-Pekka Halonen ja Timo Klaukka Kelan kuntoutuksen vuonna 2002 päättäneet Kuntoutujien rekisteriseuranta vuosina 2002 2004\n96/2015 Kelan tutkimusosasto\nTuula Toikka Pekka Heino Ilona Autti-Rämö Kelan ASLAK- ja Tyk-kuntoutusta vuonna 2007 hakeneet Myöntökriteerit ja tilanne hylkäävän päätöksen jälkeen 96/2015 Sosiaali- ja terveysturvan selosteita Kelan\nKELAN TYÖ- JA OPISKELUKYKYÄ TUKEVA KUNTOUTUSPSYKOTERAPIA TOTEUTUU ERI KESTOISENA\nTIETEELLINEN ARTIKKELI ANNAMARI TUULIO- HENRIKSSON PEKKA HEINO TUULA TOIKKA ILONA AUTTI-RÄMÖ KELAN TYÖ- JA OPISKELUKYKYÄ TUKEVA KUNTOUTUSPSYKOTERAPIA TOTEUTUU ERI KESTOISENA Johdanto Psykoterapia on terveydenhuollon\nKelan kuntoutuksen vuonna 2003 päättäneet Kuntoutujien rekisteriseuranta vuosina\n2009 Sosiaali- ja terveysturvan tutkimuksia 105 Jouko Lind, Tuula Aaltonen, Ilona Autti-Rämö, Jukka-Pekka Halonen Kelan kuntoutuksen vuonna 2003 päättäneet Kuntoutujien rekisteriseuranta vuosina 2003 2006\nTIETEELLINEN ARTIKKELI Asko Suikkanen, Jari Lindh ja Ritva Linnakangas Ammatillisen kuntoutuksen kautta työkyvyttömyyseläkkeelle? Kelan vajaakuntoisten ammatillisessa kuntoutuksessa olleiden henkilöiden


PERSONAL TRAINER - Sara Tickle\nPERSONAL TRAINER\t19 April, Apr 2015 - 17:18\nPosted at 17:18h in Uncategorized\tby\tSara 12 Comments\nOot siä kyl tikis! Wautsi! 🙂\nPosted at 17:59h, 19 April\nIhana Sara, oot niin upea!! Oispa mielenkiintosta saada itekin joskus joku treeni-/ruokaohjelma, jos ois ylimäärästä rahaa niin todellakin hankkisin. Jostain pitäis saada lisää motivaatiota tähän kuntoiluun ja etenkin tohon ruokavalion muuttamiseen. Onko sulla mitään vinkkejä? Ja ps. tykkään, kun sun blogi on niin monipuolinen ja tälläsilläkin postauksilla teet siitä niin persoonallisen 🙂\nKiitti kovasti! 🙂 Mä varmasti tuun jakamaan jotain näistä blogissakin 🙂 lueppas kuule tämä postaus, 10 killeri motivaatiovinkkiäni http://www.lily.fi/blogit/tickle-your-fancy/10-x-oma-motivaatiovinkkini 🙂\neiks sun pitäny olla siellä kulttuuritalon fitnesslavoilla tänä viikonloppuna senkin habamuija! 😀\nihan ehdottomasti tulen tekemään sen 🙂\nTosi hienoo!! Ja kyllä sitä “natsiasennettakin” välillä tarvitaan!\nsitä niin tarvitaan!! 🙂\nPosted at 20:13h, 19 April\nOot niin hyvässä kunnossa! Mielettömät kädet 🙂\nPosted at 08:02h, 20 April


Puikkoillen, koukkuillen: Talvi tule jo! Olen valmis!\nLämpöinen villapaita pienellä kirjoneuleella. Sellainen ajatus oli alkusyksystä ja nyt ajatus on muuttunut valmiiksi paidaksi. Tilasin keväällä muutaman kerän laivastonsinistä Cascade 220:ta, aikomuksena neuloa niistä joskus lepakkohihainen paita. Lepakkohihat kuitenkin jäivät ja Cascade sai uuden kohteen. Tätä on siis tehty syksystä asti enemmän tai vähemmän, väliin on tietty mahtunut muutamat villasukat ja joitain virkkailuja, mutta hyvin tämä on siinä sivussa kuitenkin valmistunut. Pinkki lanka on Seitsemää veljestä.\nPaidan muoto sai idean eräästä toisesta paidastani, joka on melko väljä, mutta siinä on kuitenkin tyköistyvät hihat. Se on ihan supermukava paita. Siinä hihat olivat 3/4-pituiset, mutta villapaitaan tein kokopitkät hihat. Piparireuna/pilvenreuna-kuvio sai inspiraationsa mistäs muualta kuin Muita ihania -blogista.\nCascade oli muuten aika ihanaa neuloa. Olin nyt ensimmäistä kertaa kosketuksissa kyseiseen lankaan. Lanka vain soljui puikoilla eikä juurikaan hajonnut tiukkakierteisyytensä ansiosta. Olen hirveän huono kokeilemaan uusia, minulle tuntemattomia lankoja ja olenkin pysytellyt aika lailla Novitan villalangoissa, mutta tämä oli mukava uusi tuttavuus :)\nMutta niin. Tänne satoi sunnuntaina lunta (JEE!). Maanantaina oli aivan ihan keli, kun ulkona oli pientä pakkasta ja aurinko paistoi. Ajattelin, että paidasta voisi mennä ottamaan kuvia ulos, mutta se ei ollut vielä aivan valmis. Paita valmistui kuitenkin maanantai-iltana ja toivoin, että tiistaina olisi yhtä ihana sää. Ja niinhän se oli!\nOli pakko ottaa kuvia myös tuosta ihanasta auringonpaisteesta. Sitä kun ei nykyään hirveästi näe. Katsokaa nyt!\nMutta kertokaas mielipiteenne. Kesällä ostamastani nappipussista löytyi erilaisia pinkkejä, punaisia ja vaaleanpunaisia nappeja. Yksi oli tuollainen isompi ja muut pienempiä. Mietin, että niistä saisi tehtyä kivan kukan. Sopisiko nappikukka siis tähän villapaitaan vai onko se liikaa? Nappi tulisi siis tuohon rinnan yläpuolelle, vasemmalle puolelle. Vai sopisiko napit johonkin toiseen kohtaan paremmin? Toisaalta olisi kiva laittaa napit paitaan, mutta toisaalta tykkään myös paidasta ihan tuollaisenaan. Auttakaa!\nKirjoittanut Memma klo 14.47 Tunnisteet: Kirjoneule, Neulonta\nJenni/ Paremman puutteeseen 27.11.2013 15.44\nLiimaa napit rintakorupohjaan, jolloin voit ottaa napit pois helposti, jos ei sit jossain vaiheessa miellytä. Itehhän rakastan nappeja, niin minun mielestä ne voi kyllä ommella ihan suoraankin :)\nMemma 27.11.2013 17.52\nKiitos ideasta! Enpä olisi tuota itse keksinyt :) Pistetään vakavaan harkintaan ;)\nMelissa 27.11.2013 16.57\nMinä tekisin myös noin, että napeista erillinen rintarossi. Voi vaihdella sitten fiiliksen mukaan ja kiinnittää välillä vaikka pipoon.\nMemma 27.11.2013 17.56\nNiinpä. Sitten jos napit ei tunnukaan paidalla kivalta, niin ne voisi laittaa johonkin muuhun, kuten siihen pipoon :)\nSini 27.11.2013 17.18\nIhania kuvia ja ihana paita! :) Miullekkin tuli heti mieleen, että tee niistä koru, jonka voi tarvittaessa ottaa pois. Noistahan saa söpön rintakorun tai sitten tee kaulakoru jota käytät tuon puseron kanssa :) Söpöltä nuo näyttää kyllä ihan puseroon ommeltunakin. Tosin jääköhän ne vähän "yksinäisen" näköseksi? Tuossa kuvassa vaan näyttää että paita on iso, mut koriste niin pieni ettei meinaa kunnolla erottua. Kuvakin saattaa kyllä hämätä :)\nMemma 27.11.2013 17.55\nKiitos! :) Tuo kaulakorukin vois olla aika veikeä! Sitä juuri vähän pelkään, että jääkö napit irrallisen näköiseksi, jos ne ompelee kiinni :s\nMaallinen vaellus 27.11.2013 17.25\nAivan upea paita!\nTuuli 27.11.2013 18.28\nKerrassaan soma villapaita! Ja todella kauniita kuvia, täällä ei kauniista talvikeleistä ole tietoakaan.\nMemma 27.11.2013 18.44\nKiitos :) Voih, toivottavasti ainakin ennen joulua sinnekin tulisi lunta maahan!


Suunnittelijan työ on askartelua ja asiakaspalvelua - Seinäjoen kaupunginteatteri\nSaarnaaja-näytelmän lavastuksen ja puvustuksen suunnitellut Juho Lindström on pistänyt Elissa-studion uuteen uskoon. Katso kuvat suunnitteluprosessin etenemisestä ja pienoismallista. Kantaesityksestä 8. marraskuuta lähtien näet puhuttelevan tuloksen.\nSeinäjoen kaupunginteatterin skenografi Juho Lindströmille työskentely kaupunginteatterissa on ensikädessä asiakaspalvelutyötä. Se on tasapainoilua katsojalle tutun ja tuntemattoman välillä – joskus tuotanto mahdollistaa tarkastelun uudesta näkökulmasta tai uudenlaiseen väitteen esittämisen ja joskus teokselle on parasta pysytellä mahdollisessa alkuperäisessä tai tekstiin kirjoitetussa ratkaisussa.\nTeatterin katsominen on aina katsojalle subjektiivinen kokemus, mutta positiivinen asiakaskokemus on myös taiteellisen työryhmäläisen tavoite. Asiakaspalvelun ohessa kulkee tiimityöskentely ja oma taiteilijuus. Kaikkia taiteellisiakin ratkaisuja kehystää kuitenkin tuotannolliset rajoitteen tai mahdollisuudet kuten budjetti, henkilöresurssit ja esityspaikka.\n– En halua pitää teatteria alustana omille taiteellisille ambitioilleni, mutta jos teos antaa tilaa hyvinkin suunnittelijalähtöiselle ratkaisulle niin tartun siihen mielelläni. Pyrin aina kokemaan visuaalisia ratkaisuja myös itseni ulkopuolelta, enhän ole tekemässä teosta itselleni.\nKatsojina olemme tottuneet turvalliseen näyttämökatsomo-jaotteluun. Katsoja voi saliin tultuaan hakea oman numeroidun paikkansa ja istahtaa turvalliselle etäisyydelle näyttämön tapahtumista. Seinäjoen kaupunginteatterin Alvar-salissa näyttämöä rajaa turvallinen koroke, minkä yli näyttämän fyysiset tapahtumat harvemmin ulottuvat. Studionäyttämö Elissa poikkeaa Alvarista tietenkin koon ja muodon puolesta, mutta yksi suurimmista eroista siinä on katsomo. Elissassa on mahdollisuus määrittää katsojan paikka ja katsojamäärä uudelleen vaikka jokaiseen teokseen.\nSyyskauden 2017 Elissan kantaesitys Saarnaaja saa ensiesityksensä 8. marraskuuta. Saarnaaja poikkeaa Lindströmille perinteisestä produktioprosessista monellakin tapaa.\n– Yleensä ensimmäisenä saan tietää teoksen nimen, se voi olla minulle entuudestaan tuttu tai sitten tuntematon. Seuraavana saan käteeni käsikirjoituksen, jonka pohjalta suunnittelu yleensä alkaa.\nSaarnaajassa järjestys on toinen. Kantaesityksenä teosta ei ole koskaan esitetty ennen eikä syyskuun alkuun mennessä, jolloin Lindström Saarnaaja-suunnittelutyöstä kertoi, työryhmä ollut vielä saanut valmista käsikirjoitusta.\n– Tällaisessa tilanteessa ratkaisut tehdään keskusteluiden pohjalta eikä käsikirjoituksen kautta.\nLindströmille Saarnaaja on kiehtova ja mahdollistava lähtökohta suunnittelulle.\n– Pystymme ohjaajan kanssa suunnittelemaan ennakkoon paljonkin, eikä tilaratkaisu jää todellakaan viimeiselle viikolle. Se on itse asiassa jo löydetty! Olen kuunnellut ohjaaja Juha Luukkosen intohimosta rönsyilevää kuvausta teoksen maailmasta, prosessoinut sen itseni läpi ja esittänyt ideani ohjaajalle. Jokusen muutoksen kautta löytyi koko työryhmää inspiroiva ratkaisu, minkä materialisoitumista en millään malta odottaa.\nSaarnaajan tilaratkaisu saattaa yllättää katsojan.\n– Katsojakokemuksen ravistelu ei ole minulle itseisarvo. Mutta joskus käy niin, että teoksen sisältö ehdottaa perinteisestä poikkeavaa ratkaisua. Haluan tuoda katsojan fyysisesti sisälle teoksen maailmaan. Teatterikentällä se ei tietenkään ole uutta, mutta veikkaan, että Saarnaajan maailmaan astuessaan katsoja pääsee määrittelemään rooliaan edes hieman eri tavalla kuin on tässä talossa käydessään tottunut. Tämä tapahtuu hienovaraisesti, katsojan mukavuusaluetta kunnioittaen.\n– Teen töitä löytääkseni jokaisen teoksen suunnitteluun kulman, mikä hymyilyttää tai liikuttaa minua. Jos en löydä teoksesta jotain itseäni kutkuttavaa, se helposti heijastuu lopputulokseen. Tällä hetkellä Saarnaajan suunnittelu menee ihon alle. Se pelottaa, hymyilyttää ja nostaa pulssia.\nSkenografi Juho Lindström.


Päivän Ajan Eroottinen Sukupuoli - Punaiset Hiukset\nkesäkuu Studiofi kysyi lukijoiltaan eroottisista kokemuksista samaa sukupuolta olevan kanssa. Eroottisiin hetkiin ajoi uteliaisuus, kokeilunhalu. Voiko lapsen sukupuoleen mitenkään itse vaikuttaa? Lue täsmävinkit Orgasmit : Miehen tulee välttää siemensyöksyä neljän päivän ajan ennen ovulaatiota. Sukupuoli- ja heteronormeja ylittäviä ihmisiä löytyy niin aikuisista kuin lapsistakin , Seksuaalinen suuntautuminen kertoo siitä, keneen henkilö tuntee emotionaalista, romanttista ja/tai eroottista kiinnostusta. vuosien tai vuosikymmenten ajan tehnyt työtä vakuuttaakseen ensin itselleen, että voi olla ja LIPPU / 1 päivä. 1. tammikuu Eroottinen persoonallisuus kun on aivan oma lukunsa! Entä mitä mieltä vastakkainen sukupuoli onkaan sinusta petikaverina? annat ajan kulua ja odotat kuulevasi häneltä päivän mittaan jotain, joka saa sinut syttymään. marraskuu Esimerkiksi homomies voi olla eroottisesti kiinnostunut naisesta tietyissä tai sitten hänessä voi olla läsnä koko ajan kaksi eri sukupuolta. Nyt pari päivää oon miettiny et tykkään myös tytöistäkin. eri asteisesti romanttisia, eroottisia tai seksuaalisia tuntemuksia myös samaa sukupuolta oleviin.\nPäivän ajan eroottinen sukupuoli -\nYlipainolla havaittiin yhteys 11 erilaiseen syöpään, minkä lisäksi se liittyi. Ling Meng-tšun Kiinalaisia lemmentarinoita ja Feng Meng-lungin Kaunis jalkavaimojohon on kerätty Tang-kaudelta kansan parissa perintönä kulkeneita tarinoita. Se jäi niihin kertoihin. Unipsykologi Ian Wallacen mukaan tämän tyyppinen uni kertoo, että et itse tiedosta jotain piilevää kykyäsi. Tämän harjoituksen tuloksena taolaisten mukaan siemenneste kulki aivoihin selkärankaa pitkin raviten niitä, sen sijaan, että olisi poistunut kehosta. Naiset siis asetettiin seksuaalisuuden opettajien asemaan.\nSukupuolilokerointi huhtikuu Unet, joissa seksiä harrastetaan samaa sukupuolta olevan henkilön kanssa, ovat yleisempiä naisten kuin miesten keskuudessa. Tämä johtuu. marraskuu Esimerkiksi homomies voi olla eroottisesti kiinnostunut naisesta tietyissä tai sitten hänessä voi olla läsnä koko ajan kaksi eri sukupuolta. Sukupuoli- ja heteronormeja ylittäviä ihmisiä löytyy niin aikuisista kuin lapsistakin , Seksuaalinen suuntautuminen kertoo siitä, keneen henkilö tuntee emotionaalista, romanttista ja/tai eroottista kiinnostusta. vuosien tai vuosikymmenten ajan tehnyt työtä vakuuttaakseen ensin itselleen, että voi olla ja LIPPU / 1 päivä. Sen vaikutuksesta naisia alettiin pitää alempiarvoisena sukupuolena, Merkittävin eroottinen teos oli Jinpingmei, yksi Kiinan neljästä loistavasta romaanista. . tai ministeripäivä (päivän taivaallinen runko on vuodenajan oma elementti). kesäkuu Studiofi kysyi lukijoiltaan eroottisista kokemuksista samaa sukupuolta olevan kanssa. Eroottisiin hetkiin ajoi uteliaisuus, kokeilunhalu. Välille syntyy aina lopulta jännite tai toisen sukupuolen odotukset eroaa toisesta. johtaisi sekstailuun, mutta let's face it, on se mielessä kumminkin koko ajan . On toki vähemmän eroottista nähdä jo vuosikymmeniä etukäteen oman . Avo sitten kysyi, että voiko Hans asua meillä pari päivää - itse olin silloin siis Oulussa.\nUusi czech aurattu pussy


Tuhat ja yksi tarinaa : 97. tarina (Assos- uudet seikkailut)\nHyppään nyt toiselta viikonloppumatkalta toiseen. Palasimme näet Assokseen mieheni vanhempien kanssa kevätauringon lämmittäessä tienoot juuri sopivaksi. Kiersimme tutut kohteet esimmäisenä päivänä. Piipahdimme saunomassa pienessä saunassa ja söimme hyvin hotellin ruokapöydässä.\nSeuraavana päivänä ajelimme tutkimaan lähialueen rantoja ja linnoituksia. Pieni seikkailukin saatiin aikaiseksi. Kävelimme rantaa pitkin, kun eteen tuli veteen työntyvä kallio. Mies ja pappa olivat lähteneet autolla pienimmän kanssa eteenpäin ja me mummon ja isompien lasten kanssa olimme päättäneet kävellä. Esteen edessä mummo kääri lahkeet ja lähti kiertämään veden kautta kallion kielekettä. Minä ja lapset päätimme ylittää esteen kiipeämällä kallion yli. Se olikin hieman helpommin sanottu kuin tehty. Pääsimme kallion päälle, mutta sitten olimmekin yllättäen piikkilanka-aitojen sisällä oliivitarhassa. Marssimme siellä savisilla pelloilla ja toivoimme päätyvämme joskus tielle. Nuorisolla meinasi jo usko loppua ja napisivat kuin israelin kansa autiomaassa. Onneksi tie lopulta löytyi ja muu seuruekin sen myötä. Seikkalustakin tuli hauska muisto muistaakseni noin kuukausi tapahtuneen jälkeen:). Valitettavasti kamera ei sattunut tälle seikkailulle mukaan, joten kuvamuistot jäi nappaamatta. Ikuistettua tuli vain vaelluksemme leppoisampi loppu.\nIltasella vuoltiin rannassa veneitä ja lähetettiin niitä meritaisteluun. Pienimmän kanssa kerättiin kukkia kyläteiden varsilta ja nautittiin kiireettömästä olosta yhdessä isovanhempien kanssa. Pidettiin Assoksesta ensimmäistäkin reissua enemmän. Johtui kai hyvästä seurasta.\nTunnisteet: Turkki. Egean-meri. Assos. Isovanhemmat.\nJoskus ei tiedä mitä vastaan tule tai minne polku johtaa :). Huomaa, että samoilla vesillä ollaan- samat rauniot täälläkin.\n16. marraskuuta 2011 klo 20.41\nVälimeri oli selvästi sivistyksen kehto. Laivalla päästiin ja miesvoimin rakennettiin linnoituksia joka niemeen, nokkaan ja saaristoon. Ei voi kun ihailla:).


Reunahiomakoneet | Nauhahiomakoneet puulle | jettools.fi\nReunahiomakoneet puun ja metallin hiontaan. Kallistuvalla hiomanauhalla ja korkeussäädettävällä pöydällä varustettu reunahiomakone sopii niin reunojen, tasopintojen kuin muotojen hiontaan.\nHolzstar KSO850 Oskilloiva reunahiomakone\nJet EHVS-80 Reunahiomakone\n1949,00 € / kpl\nJet OES-80CS Oskilloiva reunahiomakone\n2095,00 € / kpl\nHiomanauha 150 x 2260mm\nEtsitkö uutta reunahiomakonetta puusepän verstaalle tai koululle? Jettoolsista löydät huippusuositut Jet reunahiomakoneet parhaaseen hintaan ja nopealla 1-3 päivän toimituksella heti varastosta. Meiltä saat edullisesti myös reunahiomakoneisiin sopivat hiomanauhat ja pyöräsarjat helpottamaan koneen siirtelyä. Tilaa reunahiomakone ja hiomanauhat helposti netistä ovelle toimitettuna tai nouda myymälästä - kotiinkuljetus alkaen 49,90€.