Maahanmuutto, yleinen järjestys ja turvallisuus – Opasnet Suomi\nMaahanmuutto, yleinen järjestys ja turvallisuus\nTämän sivun teksti on otettu raportista Maahanmuutto & turvallisuus - arvioita nykytilasta ja ennusteita tulevaisuudelle. (Valtioneuvoston selvitys- ja tutkimustoiminnan julkaisusarja 7/2016 (191 s.) ISBN 978-952-287-212-8 \n2 Viharikokset ja väkivallan kokemukset\n3 Turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskusten turvallisuus\n4 Näkemyksiä turvapaikanhakijoiden asumisyksiköiden turvallisuuden parantamiseen\nKansalaiset ovat tähän saakka kokeneet asuinalueensa ja kaupunkiympäristöt varsin turvallisena.\nKodin ulkopuolella iltaisin tapahtuvan väkivallan pelko on vähentynyt 2012-2014 välisellä tarkastelujaksolla. Noin 35% kansalliseen rikosuhritutkimukseen osallistuneista ilmoitti pelänneensä joutuvansa katuväkivallan uhriksi 2012, mutta vuonna 2014 enää 27% kyselyyn vastanneista.\nPääkaupunkiseudulla joka neljäs (24%) ilmoitti välttävänsä jotakin kodin lähistöllä olevaa aluetta väkivallan uhan vuoksi; Suomen muissa kaupungeissa vastaava osuus oli noin 15%, taajaan asutuissa kunnissa 7% ja maaseutumaisissa kunnissa 4%. Naiset välttivät miehiä useammin turvattomiksi kokemiaan alueita.\nTurvattomuutta on koettu selvästi eniten pimeän tultua keskustassa ja myöhäiseen kellonaikaan perjantai- ja lauantai-iltaisin paikkakunnan keskustassa. Noin 30 %\nkansalaisista kokee olonsa turvattomaksi edellä mainituissa tilanteissa.\nIhmiset eivät kuitenkaan ole välttäneet illalla liikkumista. Noin 90 % kulkee jalkaisin asuinpaikkansa keskusta-alueilla iltaisin ja öisin; heistä noin 40 % liikkuu siellä viikoittain tai päivittäin, muut tätä harvemmin. Vuosi vuodelta harvempi on välttänyt liikkumista yksin keskustassa iltaisin.\nJulkisuuteen tulleet ulkomaalaistaustaisten tekemät seksuaalirikokset (raiskaukset, joukolla tapahtunut seksuaalinen ahdistelu ja häirintä) ovat mediatietojen mukaan luoneet pelkoa erityisesti naisten ja nuorten keskuudessa; esim. henkilökohtaisten turvavälineiden, kuten erilaisten suihkeiden myynti ja itsepuolustuskurssien suosio on lisääntynyt.\nPoliisin tietoon tulleissa seksuaalisen ahdistelun tapauksissa vuodelta 2015, noin 13%:ssa tapauksista epäilty tekijä on ollut ulkomaalaistaustainen. Erityisesti joukolla tapahtuneiden ahdistelutapausten lisääntyminen saattaa katkaista tähänastisen myönteisen kehityksen katuväkivallan pelon kokemusten vähenemisessä.(Ks.luku Seksuaalinen ahdistelu ja väkivalta.)\nMaamu -tutkimusaineiston mukaan kurdi- ja somalialaistaustaiset miehet ja naiset (25– 33 %) välttivät venäläistaustaisia miehiä ja naisia (6-8%) useammin joitakin paikkoja ulkomaalaistaustaisuutensa vuoksi. Tämä suuri ero ryhmien välisissä tuloksissa heijastanee ulkoista erilaisuutta ryhmien välillä. Venäläistaustaiset kokivat myös kurdi- ja somalialaistaustaisiin verrattuna vähemmän huolta turvallisuudestaan kotona, työssä tai koulussa tai työ- tai koulumatkalla. Venäläistaustaisista sen sijaan suurempi osuus koki huolta turvallisuudestaan ”muualla”, tavallisesti esimerkiksi yökerhossa. Tämä saattaa kertoa myös väestöryhmien erilaisista tavoista liikkua esimerkiksi yöelämässä.\nHuoli omasta turvallisuudesta eri paikoissa sukupuolittain (%)\nHuoli turvallisuudesta, jossain 9,1 20,7 13,0 12,9 13,3 13,1\nHuoli turvallisuudesta, kotona 1,4 4,1 8,2 3,8 7,1 7,5\nHuoli turvallisuudesta, asunnon lähiympäristössä 3,8 8,8 5,3 6,6 8,4 7,1\nHuoli turvallisuudesta, työssä/koulussa 4,1 1,8 7,5 3,3 7,9 5,7\nHuoli turvallisuudesta, työ-/koulumatkalla 2,8 3,8 5,8 3,5 6,8 8,3\nHuoli turvallisuudesta, muualla 4,6 12,9 2,1 6,3 6,5 4,4\nPaikkojen välttely ulkomaalaistaustan vuoksi 7,5 6,4 28,3 24,7 32,8 26,1\nYleisen järjestyksen ja turvallisuuden ylläpitäminen edellyttää poliisilta sekä näkyvyyttä että kykyä hallita ja estää tarvittaessa myös suurempien joukkojen aiheuttamia häiriöitä. Tätä vaikeuttaa se, että Suomessa on ollut jo useiden vuosien ajan asukasmäärään suhteutettuna Euroopan valtioista vähiten poliisivirassa toimivia henkilöitä. Vuonna 2012 Suomessa oli noin 150 poliisia/100 000 asukasta; samana vuonna esim. Ruotsissa ja Tanskassa noin 200/100 000 as., Virossa ja Saksassa 300/100 000 as.  Poliisien määrää on edelleen suunniteltu vähennettäväksi.\nPotentiaalisten uhrien suojeluvastuuta on otettu viranomaisilta siviilitoimijoille. Kansalaisten väkivallaton ja poliisin toimintaa tukeva vapaaehtoistoiminta yleisten on saanut rinnalleen tunnustuksellisia ääriliikkeitä, jotka ilmoittavat huolehtivansa "järjestyksestä ja turvallisuudesta". Esimerkiksi kansallissosialistista maailmankatsomusta tunnustava Suomen Vastarintaliike (SVL) on kertonut verkkosivuillaan järjestäneensä 4.12.2015 katupartiointia viidessä eri kaupungissa.\nPoliisitarkastaja Timo Kilpeläisen arvion mukaan ulkomaalaisvastaisen Soldiers of Odin -järjestön isompien (5-15 hengen) katupartioryhmien toimintaa havaittiin syys-talven 2015-2016 aikana 4–5 paikkakunnalta Pohjois- ja Itä-Suomessa. Poliisin tietoon ei myöskään ollut tuolloin tullut, että partiotoiminnan yhteydessä olisi syyllistytty rikoksiin tai että niiden toiminnasta olisi tehty rikosilmoituksia.\nTunnukselliset partiot kyseenalaistavat poliisin kyvyn vastata yleisestä järjestyksestä ja turvallisuudesta. Tunnustuksellisten ryhmien toimintaan sisältyy myös riski toiminnan eskaloitumisesta väkivaltaiseksi.\nViharikokset ja väkivallan kokemukset\nPuuttumiskynnys viharikoksiin on oltava alhainen ja myös niin, että tekijälle aiheutuu jokin seuraamus asiasta = ymmärtää että toiminta oli väärin ja MOTIIVI minkä takia hän sen teki, on myös väärin. Tässä keskeisinä toimijoina ovat poliisi, syyttäjä ja tuomioistuin laitos. Koulutusta olisi lisättävä, jotta ko. viranomaiset tunnistavat viharikoksen ja ymmärtävät sen motiivin merkityksen laajemmassa mittakaavassa eikä kategorisesti ajattele rikoksen olevan "tavanomainen". Lainsäädännön tulisi olla myös yksiselitteisempää (mitä se sananvapaus oikein tarkoittaa ja mitä ei = rikoksen tunnusmerkistön täyttyminen). Mikäli yleisestikin jo hyväksytään vihapuheiden ja rasististen aineistojen levittäminen eikä siihen valtiovalta (=poliisi) puutu, niin se antaa väärän signaalin tällaisten toimien hyväksyttävyydessä. Vastakkainasettelu "suvaitsevaiset" contra "rasistit" ei palvele ketään. Juupas-eipäs väittely ei johda mihinkään. Uhrienkaan ei tulisi hyväksyä uhrin asemaansa ja ajatella, ettei poliisille ilmoittaminen hyödytä mitään. Ilmoittamiskynnystä pitää saada laskettua, mutta silloin on myös varmistettava, että rikosprosessi etenee.\nValtionhallinnon edustajan kyselypalaute tässä tutkimuksessa\nVielä muutama vuosi sitten islamilaisen yhteisön johtajat sanoivat avoimesti että miehen velvollisuus on lyödä tottelematonta vaimoa ja islamista luopunut tulisi surmata. Samoin vääräuskoisen kanssa seurusteleva tytär aiheuttaa sellaisen häpeän perheelle, että hänet täytyy surmata. Nyt näistä asioista vaietaan julkisesti, mutta yhteisöjen sisällä tämä opetus on edelleen vallalla. Kyseessä on viharikosten oikeuttaminen kokonaisessa yhteisössä. Yhteisön jäsenet eivät uskalla ilmiantaa vihaopetusta, koska pelkäävät yhteisön vihan kohdistuvan sitten heihin itseensä. Tämä ilmiö tulee ottaa vakavasti ja tarjota keinoja yhteisön sisäiselle kontrollille viharikosten kitkemiseksi.\nUskonnollisen yhteisön edustajan kyselypalaute tässä tutkimuksessa\nTilanne johtaa valitettavasti käytännössä siihen, että nykyisessä viestintäympäristössä ohjeistus [poliisi ei saa eritellä rikosta turvapaikanhakijan tekemäksi] kääntyy pahimmillaan hyviä tarkoitusperiään vastaan. Virallisen ja vahvistetun tiedon puutteessa some täyttyy erilaisista huhuista, jotka leviävät kulovalkean tavoin. Se jos mikä on omiaan ruokkimaan rasismia ja negatiivisia asenteita. Nykyään vain mahdollisimman nopea ja avoin tiedonvälitys on ainoa tapa edes yrittää katkoa siipiä huhuilta. Poliisin omaksuma periaate on saattanut olla toimiva vielä 10 vuotta sitten, mutta pelkään pahoin sen olevan nyt ajastaan jäljessä.\nTommi Berg, päätoimittaja, Uusi Lahti\nSuomen rikoslaki ei tunne määritelmää viha- tai rasistinen rikos. Rangaistuksen koventamisperusteissa on kuitenkin huomioitu rasistinen tai muuhun erilaisuuteen (kuten seksuaaliseen suuntautumiseen tai vammaisuuteen) perustuva vihamotiivi. Poliisilla on kuitenkin mahdollisuus tilastoida rikosilmoitus viharikoksena; tätä mahdollisuutta ei ole kuitenkaan hyödynnetty järjestelmällisesti ja siksi luotettavan arvion tekeminen on edellyttänyt tutkimustyötä ilmoitusten sisällön perusteella. Vuonna 2014 vain 14% tutkimustyönä poimituista viharikosepäilyn ilmoituksista oli poliisi koodannut viharikoksena.\nVuonna 2014 poliisin tietoon tuli 822 rikosta, jossa epäiltiin olevan vihamotiivi.\nYleisin viharikoksen motiivi oli uhrin etninen tai kansallinen tausta (82,5 %) ja toiseksi yleisin uskonto tai elämänkatsomus (8,2 %).\nRasistisia piirteitä sisältäviä rikosepäilyjä oli edelliseen vuoteen verrattuna 4,5% vähemmän kuin edellisvuonna (678 ilmoitusta vuonna 2014).\nUseimmissa (rasistisia piirteitä sisältävissä) tapauksissa on ollut kyse sanallisesta loukkaamisesta (39%) tai pahoinpitelystä (26%); syrjinnästä on ollut kyse vain 4%.ssa tapauksista.\nPoliisin tietoon tulleet rasistiset rikokset ovat hieman vähentyneet myös pidemmällä aikavälillä, vuosien 2008–2014 välisenä aikana; toisaalta myös kaikkien rikosepäilyjen määrä on laskenut samalla aikavälillä.\nSuurimmassa osassa tapauksista (72%) epäilty rasististen rikoksen tekijä kuului etniseen kantaväestöön (tarkoittaa selvityksessä valkoihoista, synnyinmaaltaan ja kansalaisuudeltaan suomalainen)\nSuurin osa rasistisen motiivin sisältäneiden rikosten uhreista on kuulunut etniseen vähemmistöön; näistä eri vähemmistöryhmiin kuuluvien välisiä tapauksia oli 7% kaikista ilmoituksista.\nUseimmissa tapauksissa uhri on ollut kansalaisuudeltaan (71%) tai syntyperältään suomalainen (52%). Tämä kertoo toiseen maahanmuuttajasukupolveen kohdistuvasta viharikollisuudesta Suomessa. Toiseksi yleisin kansalaisuus (7%) ja syntyperä (11%) on somalialainen.\nVuonna 2014 tapahtui yksi rasistisen motiivin sisältänyt murha, jossa etniseen vähemmistöön kuuluva puukotti kantaväestöön kuuluvan julkisella paikalla.aref name="tihve"/>\nEpäiltyjen rasististen rikosten asianomistajien (uhrien) yleisin kansalaisuus ja syntyperä vuonna 2014.\nSuomi 52 71\nSomalia 11 7\nNeuvostoliitto/Venäjä 7 3\nIrak 4 2\nViro 2 2\nUlkomaalaiseen väestömäärään suhteutettuna eniten epäiltyjä rasistisia viharikoksia ilmeni vuonna 2014 Pohjois- ja Itä-Suomessa: Pohjois-Pohjanmaalla, Kainuussa ja Pohjois-Karjalassa. (Kuvio 17.) \nVähiten rasistisia viharikosepäilyjä ulkomaalaiseen väestömäärään suhteutettuna oli vastaavasti länsirannikolla: Varsinais-Suomessa, Satakunnassa, Pohjanmaalla ja Keski- Pohjanmaalla sekä Päijät-Hämeessä. (Kuvio 17.)\nLukumääräisesti eniten poliisin tietoon tulleita rasistisia viharikosepäilyjä on suurimmissa väestökeskittymissä. Toisaalta ilmiö on ongelma myös muutamilla pienemmillä paikkakunnilla. Kunnista lukumääräisesti eniten rasistisia viharikosepäilyjä vuonna 2014 tuli poliisin tietoon Helsingissä (229), Vantaalla (46), Espoossa (41), Tampereella (31), Turussa (25), Oulussa (23), Lieksassa (15), Lappeenrannassa (13), Joensuussa (11) ja Vaasassa (11).\nRuotsissa viharikosten yleisyyttä seurataan sekä uhritutkimusten avulla että poliisin rikosilmoitusaineiston perusteella lähes vastaavalla tavalla kuin Suomessa.\nPoliisin tietoon tulleet viharikokset ovat hieman kasvaneet Ruotsissa; rikosilmoitusten määrän kasvu vuosien 2013 ja 2014 välillä oli 14%.\nSuurin osa ilmoituksista on sisältänyt rasistisen motiivin ja näiden määrä pysyi pitkään tasaisena mutta on kasvoi hieman 2013 ja 2014 välisenä aikana; islamin ja kristinuskonvastaisia tapauksia on ollut niin ikään ollut hieman aikaisempaa enemmän; rasistisen motiivin sisältäneet olivat yleisimmin afrikkalais- tai romanivastaisia.\nSuurimmassa osassa tapauksista tekijä oli tuntematon (59%) ja tapahtumapaikka julkinen (20% tapauksista). Seuraavaksi yleisimmin viharikos tapahtui kotona (14%), työpaikalla (11%; erityisesti afrikkalaisvastainen rikos) tai verkossa (11%; erityisesti antisemitistinen tai seksuaalisuuteen liittyvä rikos).\nVuosittain arviolta 1,4 % Ruotsin koko väestöstä joutuu rasistisen viharikoksen kohteeksi; näistä noin 32% arvioidaan tulevan poliisin tietoon.\nVuosittain noin 0,2% Ruotsin koko väestöstä joutuu uskonnollisen viharikoksen kohteeksi; näistä noin 52 % arvioidaan tulevan poliisin tietoon.\nPoliitikoista parlamentin jäsenet (14% ollut uhri 2012) joutuvat yleisimmin viharikosten kohteeksi kuin kunnallispoliitikot (2%). Ulkomaalaistaustaiset henkilöt (7%) ovat vastaavasti ruotsalaistaustaisia (2%) useammin vihan kohteena.\nPoliisi selvitti tapauksista noin 67%, 1,5 vuoden kuluessa.\nTämän tutkimuksen kyselyyn vastanneiden asiantuntijoiden enemmistön mukaan vihapuhe ja rasistinen rikollisuus yleistyvät erityisesti sosiaalisessa mediassa. Toisaalta myös ääriliikkeiden toiminnan ja väkivallan nähtiin kasvavan.\nTähän saakka ulkomaalaistaustaiset eivät ole kaiken kaikkiaan kokeneet sen yleisemmin väkivaltaa kuin suomalaiset yleensä.\nTuoreen haastattelumenetelmällä toteutetun UTH -tutkimuksen mukaan ulkomaalaistaustaiset (20- 64 -vuotiaat) aikuiset, sekä miehet että naiset ovat kokeneet vähemmän fyysistä ja seksuaalista väkivaltaa kuin samanikäinen Suomen koko väestö. Ulkomaalaistaustaisista 7,8% ja suomalaistaustaisista 12% oli kokenut väkivaltaa kuluneiden 12 kuukauden aikana.\nVäkivallalla tarkoitettiin liikkumasta estämistä, kiinni tarttumista, tyrkkimistä, läimäisyä, nyrkillä tai kovalla esineellä lyömistä, potkimista, kuristamista, aseen käyttöä ja sukupuoliyhteyteen tai muuhun seksuaaliseen kanssakäymiseen pakottamista.\nVäkivaltakokemukset olivat virolais- ja muu Afrikka -taustaisilla yhtä yleisiä kuin kaikilla Suomessa asuvilla, muista maista lähtöisin olevilla harvinaisempia.\nVähiten väkivallan kokemuksia oli Euroopan alueelta, Pohjois-Amerikasta ja venäjältä taikka entisestä Neuvostoliitosta muuttaneilla.\nPosti ja verkkokyselymenetelmällä toteutetun Kansallisen rikosuhritutkimuksen (2012) mukaan syntyperältään ulkomaalaiset maahanmuuttajat (3,8%) olivat kokeneet suunnilleen yhtä harvoin vakavampaa fyysisen vamman aiheuttanutta väkivaltaa kuin suomalaistaustaiset (4,5%) ja yhtä harvoin vähintään läimäisyn käsittävää väkivaltaa sekä väkivallalla uhkaamista kuluneen vuoden aikana. Maahanmuuttajat raportoivat kuitenkin hieman useammin kiinni tarttumisesta ja tönimisestä (maahanmuuttajataustaiset 6,3% ja suomalaistaustaiset 3,8%) sekä väkivallasta, jota he eivät kyselylomakkeessa täsmentäneet (8,8% ja 2,3%). \nTurvapaikanhakijoiden asumisyksiköihin ja yksittäisiin turvapaikanhakijoihin kohdistuvan rasistisen väkivallan uhka on sen sijaan kasvanut syksyn 2015 aikana sekä Suomessa että muualla Euroopassa.\n(Suunniteltuihin) vastaanottokeskuksiin ja hätämajoitusyksiköihin oli Suomessa tehty tammikuun 2016 puoliväliin mennessä 17 väkivaltaista iskua, joista neljässä oli kyse tuhopolton yrityksestä.\nSaksassa ja Ruotsissa turvapaikanhakijoiden vastainen rikollisuus on ollut hyvin yleistä vuoden 2015 aikana. Syksyyn 2015 mennessä Saksan rikospoliisi oli kirjannut 505 tapausta eri puolilla Saksaa (tuhopolttoja, mellakointia, omaisuuden vahingoittamista, kansankiihotusta);\nvuonna 2014 niitä kirjattiin 177, mutta 2011 vain 18.\nSaksassa turvapaikanhakijoihin kohdistuvista rikoksista 461 liitettiin äärioikeistolaiseen politiikkaan. Kiinnisaaneista on ollut yleensä kotoisin lähiseudulta, iältään 20-25 -vuotias eikä yleensä päihtynyt. Noin puolessa tapauksista tekijä toimi yksin, puolessa tekijänä on ollut 2-5 hengen ryhmä. Joka toinen epäillyistä on ollut ennestään poliisin tuntema.\nSaksan rikospoliisi varoitti lokakuussa 2015 äärioikeistolaisten ryhmien verkostoitumisesta ja maahanmuuttovastaisten toimien kasvusta. Myös uudenlaisten toimien, kuten maanteiden ja rautateiden valtaamisen ennakoitiin olevan mahdollisia.\n• Maaliskuun ja marraskuun välisenä aikana 2015 Ruotsissa oli poltettu tai yritetty polttaa 17 turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskusta, joista osa yksin maahan tulleiden alaikäisten asuntoja. Suurinta osaa poliisi epäilee tuhopoltoksi. Poliisin mukaan kyse on uudesta ilmiöstä.\nMarraskuussa 2015 Poliisihallitus arvioi, että vastaanottokeskuksiin kohdistuneissa tuhotöissä ja uhkauksissa ei olisi kyse organisoidusta toiminnasta, vaan yksittäisten henkilöiden teoista, joiden taustalla saattaa olla jonkinasteista syrjäytymistä.\nTurvapaikanhakijoihin kohdistuu väkivaltaa myös asumisyksiköissä.\nTurvapaikkaprosesseissa mukana olleiden viranomaisten ja muiden toimijoiden sekä uutistietojen mukaan turvapaikanhakijoiden väliset ristiriitatilanteet ovat olleet yleisiä ja niissä on käytetty väkivaltaa (mm. itse tehtyjä tai turvapaikkakeskusten lähistöltä hankittuja teräaseita).\nYhteenotot ovat olleet sekä yksittäisten henkilöiden välisiä että joukkotappeluita ja myös viranomaisten ja muun henkilöstön vastustamista on esiintynyt.\nYleisen järjestyksen ja turvallisuuden ylläpitotehtävät ovat sitoneet paikoitellen useampia poliisipartioita tehtävää kohden.\nEurooppalaisessa vertailussa Suomessa asuvat somalialaistaustaiset olivat kokeneet kaikista eniten uhkailua tai väkivaltaa viimeisen 12 kuukauden aikana (20% vastanneista).\nLähes yhtä usein somalialaistaustaisilla oli ollut vastaavia kokemuksia myös Tanskassa (15%).\n27% somalialaistaustaisista Tanskassa ja 25% Suomessa oli kokenut myös vakavaa häirintää viimeisten 12 kuukauden aikana.\nJoka kolmas somalialaistaustainen sekä Suomessa että Tanskassa koki että tapauksissa oli kyse rasistisesta motiivista.\nViimeisimmän lapsiuhritutkimuksen (2013) mukaan ulkomaalaistaustaiset 6. ja 9. - luokkalaiset lapset olivat kokeneet suomalaistaustaisiin verrattuna hieman enemmän pahoinpitelyjä, niiden yrityksiä tai uhkaamista viimeisten 12 kuukauden aikana.\nUlkomaalaistaustaisista 20% ja suomalaistaustaisista 17% oli kokenut edellä mainittuja tekoja.\nKokemukset olivat kuitenkin vähentyneet huomattavasti vuoteen 2008 verrattuna, jolloin ulkomaalaistaustaisista 33% ja suomalaistaustaisista 29% raportoi edellä mainituista väkivallan kokemuksista.\nUTH -tutkimuksen mukaan väkivallan ja epäoikeuden mukaisen kohtelun uhriksi joutumisen todennäköisyys vaihtelee alueittain. Pääkaupunkiseudulla asuvilla on enemmän turvattomuuskokemuksia\nHelsingissä asuvat ulkomaalaistaustaiset ovat joutuneet useimmin väkivallan kohteeksi (13%) viimeisen 12 kk aikana. Muualla Suomessa (ml. Espoo ja Vantaa) väkivallan kokeminen on selvästi harvinaisempaa.\nVäkivallan uhkaa mittaavan epäoikeudenmukaisen kohtelun (kuten rasistisen häirinnän tai etnisen syrjinnän) kokeminen vieraiden ihmisten taholta julkisilla paikoilla (kadulla, kaupassa, ravintoloissa ym.) viimeksi kuluneiden 12 kk aikana on yleisintä pääkaupunkiseudulla ja harvinaisempaa muualla Suomessa. Helsingissä lähes 20% on kokenut epäoikeudenmukaista kohtelua.\nEpäoikeudenmukaista kohtelua asioidessaan viranomaisten kanssa (sosiaali-, terveys-, työvoima- palvelut sekä poliisipalvelut) oli kuluneiden 12 kk aikana oli koettu useimmin Helsingissä (19%) ja harvimmin Pohjois- ja Itä-Suomessa (14%).\nLuottamus viranomaisiin oli niin ikään vähäisintä pääkaupunkiseudulla ja vastaavasti korkeinta Pohjois- ja Itä-Suomessa.Tätä tutkimusta varten laaditussa tarkastelussa olivat mukana 20-64 -vuotiaat syntyperältään ulkomaalaistaustaiset. \nUTH -tutkimuksen mukaan turvattomuuteen liittyvät kokemukset ovat yleisimpiä nuorilla (20-29 -vuotiailla) ulkomaalaistaustaisilla.\nLuottamus viranomaisiin on kuitenkin näillä nuorilla hieman parempi kuin viranomaisiin vähiten luottavalla hieman vanhemmalla ikäryhmällä (30-39 -vuotiailla). Jälkimmäisistä noin 60% luottaa viranomaisiin.\nNuoret ovat myös kokeneet harvemmin epäoikeudenmukaista kohtelua viranomaisten kanssa asioidessaan kuin 30-39 -vuotiaat, joilla näitä kokemuksia oli eniten (noin 20%:lla).\nVäkivallan ja syrjinnän kohteeksi joutuminen on todennäköisintä nuorille aikuisille (20-29- vuotiaille), joista noin joka kymmenes on joutunut väkivallan kohteeksi viimeksi kuluneiden 12 kk aikana.\nVieraat ihmiset ovat myös kohdelleet useimmin epäoikeudenmukaisesti julkisilla paikoilla 20-29 -vuotiaita ulkomaalaistaustaisia (noin vajaata 20%:a oli kohdeltu epäoikeudenmukaisesti).\nUTH -tutkimuksen mukaan asumisajalla ei ole yhteyttä väkivallan tai vieraiden ihmisten taholta koetun epäoikeudenmukaisen kohtelun kokemuksiin.\nSekä pidempään että vähemmän aikaa maassa olleet ovat myös saaneet yhtä (epä)todennäköisesti epäoikeudenmukaista kohtelua julkisissa sosiaali-, terveys- ja työllisyyspalveluissa tai poliisin taholta.\nSen sijaan luottamus viranomaisiin ja ihmisiin yleensä heikkenee asumisajan myötä ja lähenee Suomen koko väestön tasoa, joka on huomattavasti vähäisempi ulkomaalaistaustaisiin verrattuna.\nPakolaistausta tai pienituloisuus ei vaikuta väkivallan uhriksi joutumiseen mutta epäasialliseen ja epäoikeudenmukaisen kohtelun yleisyyteen kyllä.\nPienituloisemmat raportoivat enemmän epäoikeudenmukaisesta kohtelusta julkisilla paikoilla (17% alemmissa tuloluokissa vs. 13% ylemmissä) ja viranomaispalveluissa (n. 20% alemmissa tuloluokissa ja 14% ylemmissä).\nEpäoikeudenmukaista kohtelua palveluissa tai poliisin taholta olivat kokeneet eniten pakolaiset (26%) ja harvimmin työperäiset muuttajat (11%)\nMuualta Afrikasta kuin pohjoisesta taustaltaan olevat naiset (39%) olivat kohdanneet miehiä (15%) huomattavasti useammin ja ulkomaalaistaustaisista naisista kaikkein eniten epäoikeudenmukaista kohtelua julkisilla paikoilla.\nKaikkiaan noin 15% ulkomaalaistaustaisista oli kokenut epäasiallista kohtelua.\nTuoreen arvo- ja asennetutkimuksen mukaan suvaitsevaisuus ja avarakatseisuus arvioidaan suomalaisille ja Suomelle huomattavasti vähemmän tunnusomaiseksi kuin perinteisten arvojen kunnioittaminen, isänmaallisuus ja kansallistunne ja joka toinen oli sitä mieltä, että suvaitsevaisuus vaikuttaa yhteiskunnassamme liian vähän.\nSPR:n luottamushenkilöille ja työntekijöille osoitetun kyselyn mukaan rasismi on konfliktihakuinen ja syyllistävä termi. Yli ¾ vastanneista puhuisi mieluummin suvaitsevaisuudesta, monikulttuurisuudesta ja yhdenvertaisuudesta.\nToisaalta SPR:n omassa toiminnassa nähtiin olevan institutionalisoitunutta, rakenteellista rasismia; toiminta tehdään sellaiseksi ettei siihen ole vähemmistöjen edustajien helppoa osallistua. Tämä ilmenee mm. ulkomaalaistaustaisten työntekijöiden, luottamushenkilöiden ja jopa vapaaehtoistoimijoiden vähäisessä määrässä.\nTutkijan arvion mukaan ulkomaalaistaustaiset jäävätkin osallistujan tai toiminnan kohteen rooliin, ei niinkään vaikuttajan. Huomattava osa osallistuu maahanmuuttajille erikseen kohdennettuun 'monikulttuuriseen' toimintaan, ei niinkään esimerkiksi vastaanottokeskusten toimintaan, ensiaputoimintaan, lasten ja nuorten toimintaan taikka vapaaehtoistoimintaan. Etenkin pienemmillä paikkakunnilla uusien jäsenten mukaan tulo vakiintuneisiin yhteisöihin voi olla vaikeata.\n"Rasisminvastaisuus ei näin ollen käänny eriarvoisuuksien, ulossulkemisten ja valtasuhteiden kielelle, vaan enemmänkin arvoliberaaliksi ja yleismaailmallisuuteen pyrkiväksi toiminnaksi."\nTämän tutkimuksen kyselyyn osallistuneet asiantuntijat arvioivat että sekä aikuisiin että lapsiin ja nuoriin kohdistuva rasistinen häirintä ja väkivalta kasvavat voimakkaasti seuraavan 10 vuoden aikana. Poliisin toimintakykyä havaita ja selvittää rasistisia rikoksia pidettiin keskinkertaisena, ei erityisen hyvänä, muttei erityisen heikkonakaan. Asiantuntijoista noin joka toinen hyväksyi ainakin osittain väitteen, että rasisminvastainen työ ei tavoita kohderyhmäänsä; rakentavaa dialogia ei synny.\nTurvapaikanhakijoiden vastaanottokeskusten turvallisuus\nVastaanottokeskuksien sijoittaminen haja-asutusalueelle ei yleensä ole se "turvallisin" valinta, koska ne kohtaavat paljon vihamielisyyttä ja ennakkoluuloja, sekä vandalismia, mutta harva turvapaikanhakija niihin paikkoihin jää sen jälkeen kun oleskelulupa on myönnetty\nTieteellisen asiantuntijan kyselypalaute tässä tutkimuksessa\nVuoden 2015 aikana on ollut toiminnassa noin 200 turvapaikanhakijoiden asumisyksikköä (vastaanottokeskusta, alaikäisten ryhmäkotia ja tukiasuntoa sekä hätämajoitusyksikköä). Marraskuussa 2015 vastaanoton piirissä oli noin 28 000 henkeä, joita yksin maahan tulleita alaikäisiä noin 2000.\nVielä vuonna 2014 vastaanottokeskusten koettu turvallisuus oli hyvä. Maahanmuuttoviraston keräämän palautteen mukaan vuonna 2014 asukkaiden selvä enemmistö koki olonsa turvalliseksi vastaanottokeskuksessa. Työntekijöiden koettiin olevan helposti tavoitettavissa ja luottamus heihin oli korkea.\nPoliisihallituksen marraskuussa 2015 julkaiseman tiedotteen mukaan vain 2 tuhannesta hälytystehtävästä 1,5 kuukauden aikana oli liittynyt turvapaikanhakijoihin syksyllä 2015. Hälytystehtäviä oli lukumääräisesti noin 300 ja arviolta ¾ tapauksessa epäiltynä on ollut turvapaikanhakija, ¼ tapauksista suomalainen.\nTurvallisuusongelmat eivät kuitenkaan liity niinkään hälytystehtävien määrään kuin niiden laatuun.\nIso yksikkö edellyttää jatkuvaa joukkojenhallintaa: osa keskuksista on suuria, muutamat jopa lähes 700 hengen yksiköitä. Joukkotappelut ja laajemmat levottomuudet sitovat huomattavasti poliisin resursseja: paikalle on tarvittu kerrallaan useita poliisipartioita tai jopa kaikki liikkeellä olevat partiot rauhoittelemaan tilannetta.\nMarraskuussa 2015 jokaisen 11 poliisilaitoksen alueella Itä-Suomea lukuun ottamatta oli vähintään yksi yli 400 hengen vastaanottokeskus tai hätämajoitusyksikkö.\nAsukkaiden luottamus ja kunnioitus poliisiviranomaista kohtaan ei ole aina hyvä; myös tämä tuottaa tarpeen useammalle partiolle konfliktitilanteissa. Suomen Poliisijärjestöjen Liitto (SPJL) pitää käytettävissä olevia resursseja riittämättöminä, erityisesti harvaan asutuilla alueilla. SPJL:n mukaan poliisi tarvitsee myös lisäkoulutusta kulttuuristen erojen ymmärtämiseksi.\nPoliisi teki sisäisen selvityksen partion toiminnasta Hennalan vastaanottokeskuksessa. Hennalassa sattui marraskuussa välikohtaus, jossa miesjoukon piirittämä poliisipartio joutui pakenemaan uhkaavaa tilannetta käyttämällä kaasua ja patukkaa. Paikalla oli useampia poliisipartioita. Sisäisellä selvityksellä selvitettiin voimankäytön oikeutusta ja partioiden tarvitsemaa varustusta.\nMaahanmuuttoviraston ja poliisin tekemissä turvapaikkatutkinnoissa on selvinnyt, että syksyn aikana Suomeen saapuneiden turvapaikanhakijoiden joukossa on huomattavan paljon poliisi- ja sotilastaustaisia henkilöitä. Pääosa heistä on tullut Irakista.\nSuomen Poliisijärjestöjen Liiton puheenjohtaja on esittänyt huolensa poliisien työturvallisuudesta vastaanottokeskuksiin liittyvien hälytystehtävien yhteydessä.\nTyöturvallisuuden kannalta on ongelmallista, mikäli mellakoivana osapuolena on poliisin taktisia menetelmiä tuntevia, lähtömaassaan turvallisuustehtävissä toimineita henkilöitä. Heillä on luonnollisesti tavanomaista turvapaikanhakijaa suurempi valmius väkivallan ja aseiden käyttöön.\nTurvapaikanhakijat ovat voineet traumatisoitua lähtömaassa tai matkustaessaan Suomeen heitä hyväksikäyttäneiden salakuljettajien avustamana.\nOlosuhteet monietnisissä ja suurissa useiden satojen henkilöiden vastaanottokeskuksissa eivät ole parhaat mahdolliset trauma- ja väkivaltakokemuksista kuntoutumiselle.\nTraumaattiset kokemukset ovat pakolaistaustaisilla yleisiä. Tuoreen UTH -tutkimuksen mukaan Lähi-itä ja Pohjois-Afrikka - taustaisista pakolaisista neljä viidestä oli kokenut jonkin traumaattisen tapahtuman entisessä kotimaassaan. Noin kolmasosa kaikista Suomessa asuvista pakolaistaustaisista miehistä oli ollut lähtömaassaan vangittuna tai kidnapattuna ja 24% heistä oli kokenut kidutusta. \nJoka toinen nainen ja mies oli nähnyt väkivaltaisen kuoleman tai loukkaantumisen. Turvapaikanhakijoiden keskuudessa on havaittu vakavasti itsetuhoisia henkilöitä.\nPäihteet ovat viranomaislähteiden mukaan liittyneet usein uhkaaviin tilanteisiin niin vastaanottokeskuksissa kuin niiden ulkopuolellakin.\nToisin kuin yleisesti oletetaan, myös muslimienemmistöisistä valtioista muuttaneet turvapaikanhakijat käyttävät alkoholia. UTH-tutkimuksen mukaan Lähi-itä ja Pohjois-Afrikka -taustaisista maista lähtöisin olevista miehistä noin 60% ei käytä lainkaan alkoholia, naisista noin 75%. Muualta Afrikasta lähtöisin olevien naisten raittius on hieman em. ryhmää yleisempää, noin 85%, mutta miesten harvinaisempaa, hieman alle 60%.\nTurhautuneisuus, toivottomuus, toimettomuus ja koetut traumat vaikuttavat henkilöiden käyttäytymiseen. Pieniäkin arkisia ongelmia ja kulttuurien välisiä väärinymmärryksiä ratkotaan vakavalla väkivallalla, jossa saatetaan käyttää aseita.\nViranomaislähteiden mukaan osalla turvapaikanhakijoista on hallussaan itse valmistettuja tai liikkeistä hankittuja teräaseita. Aseena on käytetty myös arkisia esineitä.\nSuomessa turvapaikanhakija pidätettiin tammikuussa 2016 epäiltyinä tapon yrityksestä teräaseella.\nTammikuussa 2016 turvapaikanhakija haavoitti keittiöveitsellä vakavasti kahta muuta turvapaikanhakijaa. Asukkaat olivat pienestä, n. 30 hengen yksiköstä.\nRuotsissa henkilökuntaan kuuluva nuori nainen sai surmansa veitsen iskusta alaikäisten turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskuksessa.\nVastaanottokeskuksissa on henkilöitä, jotka edustavat keskenään vihamielisiä kansallisuuksia, etnisiä ja uskonnollisia yhteisöjä.\nEri etnisyyttä tai uskonnollista suuntausta edustavien turvapaikanhakijoiden sijoittaminen eri yksiköihin saattaa toimia tarkoitustaan vastaan, mikäli samaan heimoon, lahkoon, uskonnolliseen suuntaukseen tai kansallisuuteen identifioituvat näkevät toimenpiteissä mahdollisuuden entistä tiiviimpään ryhmäytymiseen ja viholliskuvan luomiseen.\nOsa turvapaikanhakijoista on syyllistynyt rikoksiin. Poliisin tammikuussa 2016 julkistamien tilastojen mukaan 926 turvapaikanhakijaa oli epäiltynä rikoksesta vuonna 2015. On todennäköistä että poliisin tietoon on tullut vain osa asumisyksiköissä tapahtuneista pahoinpitelyrikoksista.\nUhrien luottamus poliisin toimintakykyyn selvittää rikoksia ei ole välttämättä hyvä. Uhreilla ei myöskään ole aina tietoa rikoksen tunnusmerkistöstä ja käsittelystä Suomessa (esim. lähisuhdeväkivalta tai lapsiin kohdistuva kuritusväkivalta).\nYleisimmät rikosnimikkeet olivat pahoinpitely (278 epäiltyä), näpistys (177), lievä pahoinpitely (83), laiton uhkaus (64), varkaus (45). Poliisin mukaan pahoinpitelyrikokset ja uhkaukset liittyivät etupäässä turvapaikanhakijoiden keskinäisiin yhteenottoihin vastaanottokeskuksissa.\nSeksuaalirikoksista epäiltiin yhteensä turvapaikanhakijaa; yleisimmät rikosnimikkeet olivat seksuaalinen ahdistelu (22 epäiltyä), raiskaus (13), törkeä raiskaus (12) ja lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö (11).\nViranomaislähteiden, turvapaikkaprosesseissa toimivien henkilöiden ja uutistietojen mukaan asumisyksiköiden johtoa ja henkilökuntaa on uhkailtu ja tiloja on rikottu. Poliisin mukaan uhkailijat ovat yleisimmin olleet turvapaikanhakijoita. Poliisin tutkittavana on myös kolme tulipalon (tuhotyön) yritystä, josta epäillään vastaanottokeskuksen asukasta.\nKiire ja kokemattomuus suurten ja heterogeenisten ihmisjoukkojen hallinnasta on johtanut ilmeisen epätarkoituksenmukaisiin, hankalasti suojattaviin ja jopa vaarallisiin keskusten sijoitusratkaisuihin.\nUutistietojen mukaan maahanmuuttovirasto ei ole riittävästi ja ajoissa konsultoinut pelastus- ja turvallisuusviranomaisia yksiköiden perustamisen yhteydessä. Tämä on vaarantanut asukkaiden turvallisuuden ja henkilökunnan työturvallisuuden ja vaikeuttanut yksiköiden suojaamista ilkivallalta ja väkivallalta. Maahanmuuttovirasto päätti lakkauttaa joulukuussa 2015 kaksi tilapäistä hätämajoituskeskusta (Parikalassa ja Merikarvialla) ja lentoaseman läheisyydessä sijainneen vastaanottokeskuksen Vantaalla sekä keskeyttää kolmen yksikön valmistelut turvallisuusarvion vuoksi.\nPoliisi on listannut Maahanmuuttovirastolle noin 30 mahdollista yksikköä, joita tulisi harkita lakkautettaviksi tai joiden turvallisuutta tulisi parantaa. Kohteet on listattu sijainnin, ei levottomuusasteen perusteella. Poliisihallitus korostaa, että kokonaisuuden kannalta keskeistä on vaikuttaa keskusten turvallisuustilanteeseen asiakasprofiililla ja muilla turvallisuustoimenpiteillä. Pelkkä välimatka poliisilaitokseen ei voi olla ainoa peruste toimivan keskuksen lakkauttamiselle.\nIhmissalakuljetukseen turvautuneet siirtolaiset ja heidän läheisensä ovat haavoittuvassa asemassa\nUseimmat vuoden 2015 aikana Suomeen tulleet turvapaikanhakijat ja/tai paperittomaksi maahan jääneet ovat turvautuneet ihmissalakuljettajien apuun matkustaessaan Pohjois-Eurooppaan.\nVähävaraisemmat siirtolaiset ovat saattaneet velkaantua salakuljettajille ja avustajilleen ja he itse taikka heidän lähtömaahan jääneet, usein haavoittuvassa asemassa olevat läheisensä ovat vaarassa joutua kiskonnan ja kiristyksen kohteeksi.\nHaastattelemamme viranomaiset ja muut turvapaikkaprosesseissa toimivat ovat tehneet havaintoja ja rikospäilyjä perheväkivallasta sekä seksuaalisesta häirinnästä ja väkivallasta yksin tulleita naisia, yksikön henkilökuntaa ja lähiseudulla liikkuvia naisia kohtaan. Perheväkivallan kohteeksi ovat joutuneet myös erityisen haavoittuvassa asemassa olevat henkilöt (raskaana olevat naiset ja lapset).\nViranomaislähteiden ja muiden turvapaikkaprosesseissa toimivien mukaan keskuksissa on ilmennyt rikosten todistajien uhkailua ja pelottelua. Koska erilaiset rikosprosessit tulevat yleistymään turvapaikkaliitännäisten rikostapausten lisääntymisen myötä ja yhä useampi maahanmuuttaja joutuu jatkossa myös todistajan rooliin. Tämä korostaa todistajansuojelun organisoinnin tarvetta myös turvapaikanhakijoiden asumisyksiköissä.\nSeksuaalivähemmistöihin kuuluvat joutuvat salaamaan seksuaalisen suuntautumisensa jopa turvapaikkapuhuttelussa ja ovat pelänneet väkivaltaa vastaanottokeskuksissa. Monissa lähtömaissa seksuaalivähemmistöihin kohdistuu vakavaa vainoa. Homoseksuaalisuus on esimerkiksi Irakissa erittäin syvä tabu. Seta on saanut yhteydenottoja kiusatuiksi ja syrjityiksi joutuneilta turvapaikanhakijoilta.\nYhteenveto levottomuuksien mahdollisista taustatekijöistä:\nTurvapaikanhakijoiden joukossa on turvallisuusalalla sekä poliisi- ja sotilastehtävissä toimineita. Kyky käyttää väkivaltaa ja vastustaa vartijoita ja poliisiviranomaisia on tavanomaista suurempi.\nKonfliktiolosuhteista ja hajonneista valtioista saapuneilla on yleisesti trauma- ja turvattomuuden kokemuksia ja eriasteisia psyykkisiä ongelmia.\nYleinen näköalattomuus, toimettomuus, turhautuneisuus käsittelyn hitauteen ja pettymykset ennakkomielikuvia vastaamattomiin olosuhteisiin purkautuvat läheisiä ja kanssaasujia kohtaan. Kielteiset turvapaikkapäätökset saattavat aiheuttaa lisää väkivaltana ja häiriöinä purkautuvaa epätoivoa ja turhautuneisuutta.\nAlkoholin ja huumausaineiden käyttö sekä näihin mahdollisesti liittyvä lääkkeiden väärinkäyttö madaltavat kynnystä häiriökäyttäytymiseen ja väkivaltaan.\nEri etnistä ja/tai uskonnollista suuntausta edustavilla, eri sukupuolilla ja sukupolvilla on omat arvomaailmansa, tapakulttuurinsa ja näkemyksensä kanssa-asujien ihmisarvosta. Turvapaikanhakijuus on juridisesti yhdistävä tekijä, mutta taustalla on erilaisia perusteita hakea turvapaikkaa.\nLevottomuudella voi olla poliittisia tarkoituksia (eri ryhmien välisen vastakkainasettelun lietsominen), tai sen avulla voidaan pyrkiä jouduttamaan paluuta lähtömaahan tai pyrkiä vaikeuttamaan kanssa-asuvien oleskeluluvan saantiin.\nVastaanottokeskuksiin ja järjestelykeskuksiin on voitu palkata vartijoita suojaamaan omaisuutta ja henkilöiden koskemattomuutta sekä paljastamaan vartioimiskohteeseen tai toimeksiantajaan kohdistuneita rikoksia; laki ei ole sallinut palkkaamaan järjestyksenvalvojia ylläpitämään järjestystä ja turvallisuutta sekä estämään rikoksia ja onnettomuuksia. Sisäministeriö asetti lainsäädännön muutosta valmistelevan hankkeen joulukuussa 2015 tarkoituksena mahdollistaa järjestyksenvalvojat keskuksissa ja selvittää näiden tarvitsemat toimivaltuudet.\nTurvapaikanhakijoiden määrän lisääntyminen ja suuret useiden satojen henkilöiden vastaanottoyksiköt ovat lisänneet hieman myös tartuntatautien leviämisen riskiä.\nTurvapaikanhakijoiden terveyspalveluihin kuuluvat terveystarkastukset sekä terveydenhuollon ammattilaisen kiireelliseksi tai välttämättömäksi arvioima muu hoito. Alaikäiset turvapaikanhakijat ovat oikeutettuja terveydenhuoltoon samoin perustein kuin kuntapaikan omaavat. Terveystarkastusten tavoitteena on kartoittaa hakijoiden nykyinen terveydentila, ohjata sairaat hoitoon, seuloa tarttuvia tauteja riskinarvion perusteella sekä täydentää rokotussuoja. Mm. Maahanmuuttovirasto (Migri) ja Sosiaali- ja terveysministeriö ovat ohjeistaneet terveystarkastuksia.\nMigrin vastaanottoyksikön terveystiimin asiantuntijalääkäreiden mukaan seurantatietoa terveystarkastusten, seulontatutkimusten ja rokotusten toteutumisesta on toistaiseksi hyvin vähän. Terveystarkastusten toteutuminen vaihtelee eri vastaanottokeskusten välillä. Vaihtelun syynä ovat vastaanottokeskusten hoitajaresurssit ja kokemus, alueen julkisen perusterveydenhuollon yhteistyöhalukkuus mm. neuvolapalveluiden suhteen, sekä paikallisen yksityisen terveydenhuolloin toimijoiden kapasiteetti tutkimusten järjestämiseen. Uusissa vastaanottokeskuksessa toiminta painottuu alussa akuuttiin sairaanhoitoon. Erilaisia ratkaisumalleja on kehitetty nopeuttamaan terveystarkastusten ja rokotusten toteutumista, mm. SPR on perustanut mobiiliklinikan täydentämään hoitajaresurssia.\nNäkemyksiä turvapaikanhakijoiden asumisyksiköiden turvallisuuden parantamiseen\nKentälle on lyhyessä ajassa noussut uusia toimijoita, joilla ei välttämättä ole kokemusta tai käsitystä turvapaikanhakijoiden vastaanottamistyön tavoitteista, merkittävyydestä tai sisällöstä, jolloin asiakkaiden, työntekijöiden ja ympäristön turvallisuus saattaa vaarantua. Kokemuksen puute voi näyttäytyä esimerkiksi heikkona rekrytointina, turvallisuusnäkökulman huomioimattomuutena tai laiminlyöntinä sekä asiakkaiden asettamisena epätasa-arvoiseen asemaan.\nTavoitteet voivat esimerkiksi olla ensisijassa liiketoiminnallisia, jolloin toimijan on tarkoituksenmukaista jättää ilmoittamatta turvallisuusviranomaisille pienemmistä ongelmista.\nVastaanottokeskustoiminnalle tulisikin luoda velvoittavat standardit yhteistyössä viranomaisten ja kokeneiden toimijoiden kanssa.\nTulkkauspalvelujen tulisi niin ikään olla standardoituna, asiakkaiden sekä työntekijöiden turvallisuuden turvaamiseksi, sekä epätasa-arvoisen kohtelun estämiseksi.\nTuntemattomien tulkkien agenda voi myös olla kyseenalainen, eikä tulkkien välittämää viestiä kyetä todentamaan.\nYhtenäinen ja johdonmukainen linja tiedotuksessa ja viestinnässä on ensiarvoisen tärkeää kansalaisten luottamuksen ja yhteiskuntarauhan säilymisen kannalta.\nVapaaehtoistoiminta on arvokas lisä täydentämään julkisrahoitteisia vastaanottokeskusten palveluita. Vapaaehtoistyöltä ei voi kuitenkaan odottaa samaa ammatillisuutta tai vastuullisuutta kuin viranomaistyöltä tai jonkin työn ammattilaiselta. Kolmannen sektorin toimijat, jotka usein koostuvat vapaaehtoisista, kykenevät hyvin ohjattuina ja koordinoituina tulokselliseen ja turvalliseen toimintaan. Mikäli vapaaehtoistoimintaa organisoivalla ei ole ymmärrystä perustehtävästään tai valmiutta toimia kriisitilanteessa vapaaehtoistyön laatu ja työn vaikuttavuus vaarantuvat. Seurauksena voi olla harkitsemattomia toimia, ylilyöntejä sekä vapaaehtoisten sijaistraumatisoitumista.\nMaahanmuuttoviraston, palveluiden tarjoajien (yritysten, SPR:n ja kuntien) ja vapaaehtoistoimintaa organisoivien järjestöjen ja oppilaitosten (korkeakoulut, ammatilliset oppilaitokset) olisikin hyvä organisoitua paikallisesti kotouttamistoiminnan organisoimiseksi ja suunnitelmallisen jatkuvuuden turvaamiseksi.\nVapaaehtoisten rekrytoinnissa on myös erittäin tärkeää kiinnittää huomiota työturvallisuusasioihin; paikallisen poliisin, keskusrikospoliisin ja tarvittaessa suojelupoliisin tulee antaa tilannekuvatietoa turvallisuutta vaarantavien ongelmien ennalta estämiseksi.\nVapaaehtoistyöntekijöiden turvallisuuskoulutusta ja turvallisuusohjeistusta tulisi myös lisätä ja kehittää.\nVapaaehtoisten henkiseen jaksamiseen tulee kiinnittää huomiota sijaistraumatisoitumisen ehkäisemiseksi.\nOikeusvaltioperinteeseen, demokratiaan ja viranomaistoiminnan kunnioittamiseen tottumattomille asiakkaille, muiden toimijoiden kuin poliisin käytössä olevat sanktiotoimenpiteet ovat riittämättömiä. Toisaalta myös poliisin työturvallisuus voi em. asiakkaita kohdattaessa vakavasti vaarantua.\nSanktiotoimet voisivat olla yhdistelmä "keppiä ja porkkanaa". Esim. vastaanottoraha voisi linkittyä asiakkaan aktiivisuuteen kotouttamisprosessissa. Tämä ehdotus on tullut vastaanottokeskuksissa toimineilta henkilöiltä.\nKielen ja kulttuurin oppiminen voitaisiin ehdollistaa esim. maksamalla pientä kannusterahaa kielen oppimisesta. Tämä ajatus on Suomessa pitkään asuneilta maahanmuuttajilta.\nEtnisten ryhmien välinen epätasa-arvoisuus ja etnisten ryhmien väliset jännitteet ovat kentällä jo havaittavissa ja luovat todellisen turvallisuusuhan sekä asiakkaille, että kaikille toimijoille. Jos tilanteeseen ei kyetä mahdollisimman nopeasti alkuvaiheessa tarttumaan, etnisten ryhmien väliset jännitteet tulevaan luomaan todellisen turvallisuusriskin.\nAsukkaiden siirrot toisiin yksiköihin eivät ole kestävä eivätkä kustannustehokas ratkaisu, eivätkä aina edes mahdollisia.\nKonfliktien ja riitojen sovittelulla sekä väkivallan vastaisella mies-, nais- ja nuorisotyöllä voitaisiin ottaa askelia kohti uudenlaista väkivallatonta elämäntapaa ja epävakaista olosuhteista toipumista.\nEtnisten vähemmistöjen ylläpitämään rasismiin, toistensa arvottamiseen ja syrjintään tulisi puuttua ja se tulisi kyetä tunnistamaan nykyistä paremmin.\nVaikka julkisessa keskustelussa puhutaan suomalaiseen kulttuuriin tutustuttamisesta ja turvapaikanhakijoille annettavista alkuinfoista, käytännössä kaikki asiakkaat eivät näitä tietoja todellisuudessa saa maahantulijoiden suuren määrän vuoksi.\nRikoksia on esiintynyt vastaanottokeskuksissa, mutta ne saatetaan pyrkiä peittämään esimerkiksi asiakkaiden turvallisuuden vuoksi (viharikosten estäminen). Tämänkaltainen toimintatapa viestii ymmärtämättömyydestä rikosten seurauksista yksilöille ja yhteiskunnalle laajemmin.\nMaahanmuutto ja turvallisuus - arvioita nykytilasta ja ennusteita tulevaisuudelle -raportti\nRaportin pääsivu · Yleiskuva · Kotouttaminen · Psyykkinen ja sosiaalinen hyvinvointi · Asuinalueiden etninen segregaatio · Yleinen järjestys ja turvallisuus · Radikalisoituminen ja vakoilu · Maahanmuuton yhteys rikollisuuteen · Turvallisuuden kannalta haavoittuvat maahanmuuttajat · Tulevaisuus · Lähteet ja viitteet · Alkuperäinen raportti: Maahanmuutto ja turvallisuus | Raporttia vastaan esitetty kritiikki\nYLE A2-turvattomuusilta 2.3.2016 · Otakantaa-keskustelu turvallisuuteen liittyvistä kysymyksistä · Yhteenveto ja vastaukset kysymyksiin · Ihmisten vuorovaikutusten kuvaaminen\nSuomalaisten mielipiteitä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta, maanpuolustuksesta ja turvallisuudesta · Mielipidekysely 2015: MTS_mielipidetutkimus_15_raportti_suomeksi\n↑ 1,0 1,1 Danielsson & Salmi 2015\n↑ 2,0 2,1 Poliisibarometri 2014\n↑ 3,0 3,1 Maamu -tutkimusaineiston analyysi tässä tutkimushankkeessa.\n↑ Maamu -tutkimus\n↑ Lähde: Eurostat 2014,Poliisien määrä, vuotuinen keskiarvo, 2007–2009 ja 2010–2012 (100 000:ta asukasta kohti), \n↑ Iltasanomat 14.1.2016, Poliisi: Katupartioissa sisäisiä ristiriitoja – osa jo irtautunut Soldiers of Odinista.\n↑ Uusi Lahti 21.10.2015, Kolumni: Oliko poliisitiedottamista koskevassa uutisessa väärä vai oikea otsikko?\n↑ 8,0 8,1 Tihveräinen 2015.\n↑ 10,0 10,1 Tilastolähteet: Poliisin tietoon tullut viharikollisuus Suomessa 2014 ja PolStat (kartta), Tilastokeskus, Väestörekisteri\n↑ Brå 2015.\n↑ Brå 2014.\n↑ Lähde UTH- tutkimus 2015; Castaneda ym. 2015a.\n↑ Lehti ym. 2014.\n↑ Spiegel Online,22.10.2015, BKA-Warnung vor Gewalt: Mehr als 500 Angriffe auf Flüchtlingsheime; Süddeutche Zeitung, 21.10.2015, Fremdenfeindlichkeit Gewalt gegen Flüchtlinge alarmiert BKA.\n↑ YLE, Ulkomaat 214.10.2015\n↑ Poliisihallituksen tiedote 5.11.2015, Poliisin hälytystehtävistä kaksi tuhannesta liittyy turvapaikanhakijoihin.\n↑ Ks. Luku 13.3. Turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskusten turvallisuus.\n↑ EU-MIDIS, European Union Agency for Fundamental Rights (FRA) 2012, European Union Minorities and Discrimination Survey 2012.\n↑ Fagerlund ym. 2014.\n↑ 21,0 21,1 21,2 21,3 21,4 21,5 Castaneda ym. 2015a, 32-33 Viittausvirhe: Virheellinen <ref>-elementti; nimi "casta" on määritetty usean kerran eri sisällöillä\n↑ Haavisto 2014b.\n↑ Kivijärvi & Witting 2014.\n↑ Maahanmuuttovirasto 2014, Vastaanottokeskusten asiakaspalautteen yhteenveto; palaute kerättiin 18:sta vastaanottokeskuksesta loppukeväällä 2014; vastaajia oli 603.\n↑ Poliisihallituksen tiedote 5.11.2015\n↑ Iltalehti 9.12.2016, Suomen Poliisijärjestöjen Liitto ry: Vastaanottokeskusten rähinät selvitetään "tuurilla".\n↑ Iltalehti 4.12.2015, Vastaanottokeskuskeikat huolestuttavat poliisia: "Riskit ovat suuret, koska vastassa voi olla joukkovoima", Maahanmuuttoviraston turvapaikkayksikön johtaja Esko Repon haastattelu.\n↑ Iltalehti 4.12.2015, Vastaanottokeskuskeikat huolestuttavat poliisia: "Riskit ovat suuret, koska vastassa voi olla joukkovoima".\n↑ Koponen ym. 2015c.\n↑ MTV3 uutiset 29.1.2016, Turvapaikanhakija puukotti toista asukasta useita kertoja vastaanottokeskuksessa Oulussa.\n↑ Iltalehti 31.1.2016, Kemin vastaanottokeskuksessa vakava kahakka: Turvapaikanhakija löi keittiöveitsellä kahta muuta miestä.\n↑ YLE Ulkomaat 25.1.2016, Alaikäisen turvapaikanhakijan epäillään puukottaneen avustustyöntekijän kuoliaaksi Ruotsissa.\n↑ 33,0 33,1 33,2 PolStat\n↑ YLE Kotimaa 29.1.2016, Runsasta pariakymmentä turvapaikanhakijaa epäillään raiskauksesta\n↑ Iltalehti 18.12.2015, Poliisin tiedossa runsaasti turvapaikanhakijoiden tekemiä uhkauksia\n↑ Aamulehti 15.1.2016, Tampereen vastaanottokeskuspalosta epäilty asukas vangittiin.\n↑ Vastaanottokeskusten turvallisuutta kartoitettiin: Kolme yksikköä suljetaan, kolmen valmistelut keskeytetään, Maahanmuuttovirasto, lehdistötiedote 8.12.2015\n↑ YLE, Kotimaa 21.9.2015, Valtaosa Suomeen tulevista maksaa salakuljettajille – "Miksi he eivät maksaisi suoraan Finnairille?"\n↑ YLE Kotimaa 8.1.2016, Turvapaikanhakijat Sallassa: Mafia huijaa ja rahastaa meitä Murmanskissa.\n↑ 40,0 40,1 Haastattelut ja tiedonannot tätä selvitystä varten\n↑ YLE Kotimaa 22.11.2015, Irakilainen homo joutuu pelkäämään vastaanottokeskuksessa Suomessa\n↑ Sisäministeriö 2015b.\n↑ YLE Uutiset 23.9.2015, THL: Turvapaikanhakijoiden krooniset taudit ovat suurempi ongelma kuin tartuntataudit\n↑ Tiedonanto sähköpostitse 14.1.2016\nNoudettu kohteesta http://fi.opasnet.org/fi-opwiki/index.php?title=Maahanmuutto,_yleinen_järjestys_ja_turvallisuus&oldid=31700\nSivua on viimeksi muutettu 2. maaliskuuta 2016 kello 14.41.


Ryhtiliike kesän jälkeen silottelee kilot. (KUVA: Colourbox)\nVAATTEET kiristävät. Naamassa näkyy kesän grilliherkkujen tuomaa pöhötystä. Vaaka kertoo säälittä, että kiloja on kertynyt salakavalasti kesän aikana.\n– Yhtä salakavalasti kuin kilot lähtevät tulemaan, yhtä salakavalasti ne voi saada pois, hyvinvointivalmentaja Minna Tanskanen https://www.is.fi/haku/?query=minna+tanskanenrohkaisee.\nPienillä elämäntapamuutoksilla on valtavan suuri vaikutus olemukseen.\n– Tärkeää on ateriarytmi, ravitsemusterapeutti Sami Hämäläinen https://www.is.fi/haku/?query=sami+hamalainenkorostaa.\nNappaa torilta mustikoita naposteltavaksi karkkien sijaan. (KUVA: Elina Manninen)\nAsiantuntijat neuvovat, miten kesän jälkeen saa karistettua viisi kiloa jo pienillä muutoksilla.\n1. Tärkeintä on rytmi\nKun ihminen palaa loman jälkeen normaaliin työrytmiin, elämään tulee ryhtiä. Kilot saattavat pudota jopa itsestään.\nTanskanen sanookin, että painonhallinnassa pitäisi ensin keskittyä muihin asioihin kuin ruokailuun. Olisi syytä keskittyä elämän hallintaan ja lisätä esimerkiksi liikkumisen tuomista arkeen.\n– Silloin saa hyvää oloa. Stressihormonipitoisuudet laskevat. Se edistää painon tippumista.\nNakerra aamusta aikaa aamupalalle, niin päivä alkaa paremmin. (KUVA: Colourbox)\nLaihduttajalle ykkösasia on ateriarytmi. Kun syö säännöllisin välein, ei tule nälkä ja ehtii harkita, mitä syö. Annoskoko pysyy järkevänä.\n– Ei tarvitse nälän kanssa kärvistellä. Jos ateriavälit venyvät paljon ja hankkii sudennälän, yleensä syö kerralla herkästi liikaa, Sami Hämäläinen varoittaa.\n2. Älä laihduta liian nopeasti\nMaltillisella laihduttamisella tulee parempia tuloksia kuin nopealla rykäisyllä. Tapamuutokset voivat pysyä pitemmän aikaa.\n– Jos yrittää nopeasti pudottaa painoa ja jättää runsaasti jotakin pois, kuinka kauan sellaista pystyy noudattamaan? Silloin palaa helposti vanhoihin tottumuksiin, Minna Tanskanen muistuttaa.\nHyvä tahti on pudottaa painosta puoli kiloa viikossa. Viiden kilon pudotus on parin kuukauden urakka.\n3. Lisää kasviksia ja vihanneksia\nKun ateriarytmi on kunnossa, on aika tarkistaa, mitä on lautasella.\nRavitsemusasiantuntijat neuvovat noudattamaan uutta suomalaista ravitsemussuositusta. Ruokalautasesta yli puolet tulisi olla vihanneksia ja juureksia. Lautasella pitäisi olla myös proteiinia, mieluummin kanaa ja kalaa kuin punaista lihaa.\nMuista syödä kasvisten lisäksi myös proteiinia. (KUVA: Colourbox)\n– Proteiinin lähde pitää yllä kylläisyyttä ja auttaa painon hallinnassa, Minna Tanskanen kannustaa.\nJärkevään ateriaan kuuluu lisäksi hyvää rasvaa ja kuitua. Hyvä rasva on kasvisrasvaa.\nLautaselle pitäisi olla lisäksi jotain, josta saa kalsiumia. Se voi olla esimerkiksi juustosiivu.\n4. Vältä valkoista viljaa\nVaaranpaikkoja ovat ruoat, joissa on paljon rasvaa ja sokeria. Kiloja tulee herkästi myös valkoisesta viljasta.\n– En lähtisi karppaamisen linjalle enkä jättäisi hiilihydraatteja kokonaan. Satsaisin hiilihydraattien laatuun, Sami Hämäläinen sanoo.\nRuokalautaselle pitäisi tuoda enemmän kokojyväviljaa, ruisleipää, marjoja, hedelmiä, kasviksia.\n5. Jätä makkarat ja siiderit kokonaan\nKesälomien jälkeen on syytä karsia ruokaostoksista linjoille vaarallisia kesäherkkuja, kuten makkaraa, olutta, siideriä.\nTuliko kesällä nautittua urakalla? Kokeile syksyllä tipatonta. (KUVA: Colourbox)\n– Kesätavoista kun pääsee työaikatapoihin, ne voivat jäädä itsestäänkin pois. Kun käy kaupassa, ei enää lataa koriin niitä, sehän on jo ensimmäinen askel, Minna Tanskanen opastaa.\n6. Grillaa kasviksia\nGrilliruokia saa läskien sulattelijakin syödä, mutta ruokien valikoimaa kannattaa muuttaa.\n– Voi lisätä kasvisten osuutta ja tarkistaa rasvaisten ruokien määriä, Sami Hämäläinen vinkkaa.\nParhaillaan on suomalaisten kasvisten kulta-aika. Erilaisia kasviksia saa tuoreina, paljon ja edullisesti. Niitä kannattaa laittaa grilliinkin makkaran sijaan.\n7. Ykkösolutta saunailtaan\nSaunaolutta ei tarvitse hylätä elämäntaparemontissakaan.\nVoi siirtyä ykkösolueen tai alkoholittomaan. Kalorimäärä on tällöin huomattavasti pienempi.\n8. Pysäköi auto kauas\nJo pienillä arjen muutoksilla voi kasvattaa liikuntamäärää tuntuvasti.\nKun menee isoon marketiin ostoksille, auto kannattaa pysäköidä mahdollisimman kauas. Printteri pitäisi sijoittaa työpaikalla mahdollisimman kauas. Kannattaa myös käyttää rappusia hissin sijaan.\n– Pienillä asioilla voi kerryttää askelia pitkin päivää yllättävän paljon, Tanskanen sanoo.\n– Sen lisäksi jos jaksaisi käydä pari kolme kertaa viikossa hikoilemassa ja hengästymässä.\n9. Siivoa raivokkaasti\nHuomaa, että aina ei tarvitse ehtiä kuntosalille. Esimerkiksi kotityöt voi ottaa liikunnan kannalta. Raivokas siivoaminen kuluttaa kaloreita siinä missä kahvakuulatreeni.\nReippaalla siivouksella saa hien pintaan. (KUVA: Colourbox)\n– Jos lähtee salille kahvakuulaan tunniksi, pitää raivata aikaa allakasta ja saada lapset hoitoon. Jos siivoaa puolentoista tunnin ajan raivokkaasti, pääsee energian kulutuksen kannalta samaan. Ja saa hyvän mielen ja siistin kämpän, Tanskanen vertaa.\nTanskanen neuvoo laittamaan jumppa-asun päälle ja rokin soimaan. Siivotessa joutuu kurottelemaan, kun pyyhkii hyllyjä tai pesee ikkunoita.\n– Siinä joutuu myös kyykistymään alaspäin. Voi pylly pystyssä luututa sängyn alustaa.\n10. Älä lannistu takapakista\nJos laihdutuskuurissa tulee repsahduksia, niistä pitää ottaa opiksi. Tärkeintä kuitenkin on, ettei niiden takia lyö hanskoja tiskiin.\n– Ei pidä ajatella, että tämä oli nyt tässä. Pitäisi miettiä, mitkä asiat siihen johtivat, miten voin seuraavalla kerralla toimia toisin, Tanskanen kannustaa.\nLöhöily voi olla myös pysähtymisen paikka. Voi hetkeksi hengähtää ja unohtaa arkihuolet.


Ilmoittaudu Demokratia- ja ihmisoikeuskasvatus opetus- ja kasvatustyössä (EDUK012, 5 op) –verkkokurssille 4.3.2019 mennessä | Opiskelijan ohjeet\nIlmoittaudu Demokratia- ja ihmisoikeuskasvatus opetus- ja kasvatustyössä (EDUK012, 5 op) –verkkokurssille 4.3.2019 mennessä\nOpiskelija, ilmoittaudu verkkopohjaiselle erikoiskurssille demokratia- ja ihmisoikeuskasvatuksesta 4.3.2019 mennessä\nNeljännessä periodissa julkaistaan kasvatustieteen kandidaatinohjelmaan opettajille ja kasvatusalan ammattilaisille suunnattu erikoiskurssi Demokratia- ja ihmisoikeuskasvatus opetus- ja kasvatustyössä (EDUK012, 5 op) Moodlessa. Nettikurssi ei edellytä aiempaa osaamista ja sen voi suorittaa kokonaan verkko-opintoina.\nKurssilla käsitellään sitä, miten demokratia- ja ihmisoikeuskasvatustaidot liittyvät jokaisen opettajan työhön. Kurssilla käydään läpi peruskäsitteet, kansallista ja kansainvälistä normiperustaa, opettajan etiikkaa ja edellä mainitun liittymistä opettajan ammattitaitoon koulun arjesta nousevien haasteiden ja esimerkkien valossa. Sisältöjen käsittely tukee itsereflektiota ja kokonaisuus tarjoaa tietoa, taitoja ja motivaatiota demokratia- ja ihmisoikeuskasvatuksen tavoitteiden soveltamiseen kasvatustyössä.\nOpintojakson suoritettuaan opiskelija tietää ihmisoikeuksiin ja demokratiaan liittyvistä määräyksistä ja sopimuksista. Hän tunnistaa tekijöitä, jotka voivat estää osallisuutta tai johtaa syrjäytymiseen ja on saanut välineitä yhdenvertaisuuden, perus- ja ihmisoikeuksien ja osallisuuden edistämiseen. Kurssilla opit soveltamaan demokratia- ja ihmisoikeuskasvatuksen teoreettista tietoa ajankohtaisten yhteiskunnallisten ilmiöiden kriittiseen tarkasteluun. Omassa toiminnassaan osallistuja oppii arvioimaan päätöksentekoprosessejaan ja tunnistaa opettajan normiperustaan (juridinen, eettinen, oikeudet, velvollisuudet) liittyviä näkökulmia ja osaa arvioida omaa toimintaansa kriittisesti. Aihesisältöihin lukeutuvat normikriittinen tarkastelu kasvattajan asemasta yhteiskunnassa esimerkiksi yhdenvertaisuus- ja tasa-arvokysymyksiä esiin nostamalla. Kurssin jälkeen osallistuja osaa etsiä tietoa ja tukea oman toimintansa kehittämiseen.\nIlmoittaudu kurssille 4.3.2019 mennessä Weboodissa ja osallistu samalla Ihmisoikeudet, demokratia, arvot ja dialogi kasvatuksessa -hankkeen demokratia- ja ihmisoikeuskasvatuksen kehittämistyöhön opettajankoulutuksessa. Miten sinä kehittäisit opettajankoulutusta?\nKurssin toteutusaika: 11.03.2019 -05.05.2019\nKurssin ilmoittautumisaika Weboodissa: 13.2.-4.3.2019\nYhteyshenkilö: Tuija Kasa (tuija.kasa@helsinki.fi / +358(0)2941 20665)\nOpintojakso kuuluu kasvatustieteen kandiohjelman valinnaisiin kasvatustieteellisiin opintoihin (kasvisbuffa).\nKurssi liittyy Ihmisoikeudet, demokratia, arvot ja dialogi kasvatuksessa -hankkeeseen, jossa kehitetään demokratia- ja ihmisoikeuskasvatusta opettajankoulutuksessa 2018-2019. Hanke käynnistyi UNESCO-professuurin Values, Dialogue and Human Rights in Educationin, Ihmisoikeuskeskuksen ja oikeusministeriön yhteistyössä.\nVinkki: Seminaari ”Näkökulmia demokratia- ja ihmisoikeuskasvatukseen” Tiedekulmassa 14.3.2019 klo 13-15 Stagella. Tilaisuus on yleisölle avoin. Tule keskustelemaan demokratia- ja ihmisoikeuskasvatuksen tilasta opettajankoulutuksessa. Voit hyödyntää tilaisuuden antia, mutta se ei ole pakollinen osa kurssia. https://www.helsinki.fi/fi/uutiset/koulutus-kasvatus-ja-oppiminen/nakok…\nPuuttuuko tutkinnostasi pakollisia kieliopintoja? Ilmoittaudu Kielikeskuksen 4. periodin kursseille!\nKielikeskuksen 4. periodin kursseille voi ilmoittautua WebOodissa 24.2.2020–1.3.2020.\nKiinnostaako opiskelijoiden palvelujen kehittäminen? Tule kuulemaan vaikuttamismahdollisuuksistasi!\nTervetuloa infotilaisuuteen opiskelijaedustajatoiminnasta keskiviikkona 26.2. klo 15-16.30!\nTule tekemään suunnitelma tutkielman teon tueksi!\nTutkielman tilannekatsaus -tapahtuma Ohjauskulmassa 28.2. klo 14-15:30.\nDigiklinikka Ohjauskulmassa to 20.2. 10-12!\nDigiklinikka on tarkoitettu kaikille opiskelijoille, jotka kaipaavat lisävarmuutta Helsingin yliopiston digitaalisissa oppimisympäristöissä toimimisessa.


courses:ct30a2001:opiskelijat:2011:raskinenaleksi [Wiki for LUT School of Industrial Engineering and Management]\nYou are here: start » courses » ct30a2001 » opiskelijat » 2011 » raskinenaleksi\nAleksi Raskisen kurssisivu\nKurssin alussa minulle ei ole kummoista pohjatietoa tietoliikenteen teknisestä puolesta. Tietoliikenne-sanasta tulee mieleeni yleisesti sähköisesti tapahtuva tiedonsiirto paikasta A paikkaan B.\nNykymaailmassa on paljon tietoliikennettä hyödyntäviä laitteita ja laitteistoja. Parhaiten mieleen tulevat tietokone ja internet, kännykkä ja GPS.\nTietoliikenteestä mieleeni tulee joukko lyhenteitä ja termejä, joista monia en osaa yhdistää muihin tietoihini tai edes mitä ne tarkoittavat. Termejä: Reititin, WLAN, ADSL, FTP, TCP/IP, GSM, protokolla, portti, GPS jne. Yksi kurssin päätavoitteistani on ymmärtää näitä termejä ja yhdistellä niitä muuhun oppimaani.\nEnnen kurssin alkua ajattelin, että seitsemän tuntia samaa aihetta olisi ollut puuduttavaa ja ajatukset olisivat harhailleet. Onneksi taukoja oli reilusti ja luennoitsijan esimerkit tarpeeksi käytännönläheisiä, että asia oli helpompi ymmärtää. Jo ensimmäisellä luentokerralla luulen, että opin enemmän kuin mitä ennestään jo tiesin tietoliikennetekniikasta.\nAluksi kävimme läpi kurssin järjestelyt (wikin käyttö, kotitehtävät, kurssin sisältö yleisesti jne.). Itse aiheesta käsittelimme tietoliikennetekniikka yleisesti: näkökulmia, rakennetta, trendejä, toimintaa nykyaikana. Tutustuimme kerrosarkkitehtuuriin ja kerrosmalleihin (teoreettinen, TCP/IP ja OSI). Lopuksi opin mitä protokollat ovat, mihin niiden toiminta perustuu ja mitä niiden tehtäviin kuuluu.\nToisella luennolla kävimme läpi asiaa protokollien yleisistä toiminnoista ja mistä ”osista” (syntaksi, semantiikka, ajoitus) protokollat koostuvat. Toinen luentojen pääkohta oli tietoliikenteen standardit, standardisoinnin prosessit ja katsaus yleisimpiin standardointiorganisaatioihin. Luennot päätimme tiedonsiirron ja signaalien matemaattiseen puoleen.\nMatemaattinen osuus oli jostain syystä helpoiten omaksuttava osuus viikon luennon aihealueista. Kannatti vissiin olla hereillä fysiikan pakollisilla kursseilla.\nViime viikon aiheista pidetyt pistarit pidettiin luentojen puolessavälissä (muistaakseni). Tehtävien pikaisen läpikäynnin jälkeen tuntui, että ainakin kohtuu oikeaan suuntaan olin osannut vastata. Tosin viimeistä tehtävää en ajanpuutteen vuoksi kerennyt kokonaan tekemään.\nEn päässyt luennoille sairauden takia, mutta luennon aiheina ilmeisesti oli siirtotiet (johtimelliset ja johtimettomat), signaalin koodaustekniikoita, jonkinlaista tiedonsiirtoa (synkroninen ja asynkroninen, virheen korjaus) ja vuonhallintaa. Siirtotie- ja koodaustekniikka-asiat tuntuivat kohtalaisen helpolta ymmärtää, kun taas vuonhallinta vaati vähän enemmän paneutumista. Pitääpä tenttiin lukemisen aikana yrittää päntätä tämänkertaisen luennon aiheita, koska en luennoille päässyt.\nOlin luentojen aikaan vielä sen verran toipilaana, etten päässyt paikan päälle.\nJoitain havaintoja luentomateriaalista:\nMultipleksointi eli kanavointi on siirtokapasiteetin jakamista useamman siirrettävän signaalin kesken. Voidaan jakaa taajuusjakokanavointiin, aikajakokanavointiin, koodijakokanavointiin ja aallonpituusjakokanavointiin. Ongelmia: kanavien ylikuuluminen (FDMA), signaalia vahvistettaessa voi syntyä taajuuskomponentteja toisiin kanaviin (FDMA), epäsäännölliset lähetykset (synkroninen TDMA).\nKytkentäiset verkot koostuvat solmuista, jotka siirtävät asemien (esim. tietokoneet) dataa ja tarjoavat niille tietoliikenneverkon palvelun. Solmujen väliset linkit (multipleksointi). Piirikytkentäiset verkot (reaaliaikainen tiedonsiirto) ja pakettikytkentäiset verkot (verkon tehokkuus, prioriteetit)\nReititys ja reititysstrategiat. Datan kulkureitin määrittäminen asemien välillä. ”Minimum hop” vs. ”least cost” eli ilmeisesti reitti, jossa vähän solmuja ja reitti, jonka kustannus minimoidaan.\nSoluverkot: suurempi kapasiteetti, alue jaettu soluiksi, 3G ja 4G\nLAN-lähiverkot: korvaamaan point-to-point-verkot (kalliit), tekniikka halpa ja helposti saatava, käyttökohteita PC-LAN, taustaverkot, nopeat toimistoverkot, runkoverkko-LAN, topologiat, arkkitehtuuri, High Speed LAN, Langaton LAN.\nInternetworking: useat verkot yhdeksi suureksi verkoksi, vaatimukset ja arkkitehtuuri\nTietoturva: Luottamuksellisuus, eheys, saatavuus\n1. Miten reititin toimii? 2. Miten kerrosmallien virheenhallinta (havainnointi, korjaus) toimii? 3. Palomuurien toiminta käytännössä.\nADSL: Siirtotienä parikaapeli, koodaus DMT/CAP (http://www.netlab.tkk.fi/opetus/s38118/s99/htyo/30/tekniikka.shtml )\nGPS: Siirtotienä ilma (1575,4200 MHz), koodaus PNR (http://fi.wikipedia.org/wiki/GPS http://eu.mio.com/fi_fi/maailmanlaajuinen-paikannusjarjestelma_4990.htm )\nKaukosäädin: Siirtotienä ilma (300 GHz – 400 THz) (luentomoniste)\nGPS: Satelliitit lähettävät kaikille samantaajuista signaalia, joka on koodattu CDMA:ta käyttämällä. Vastaanottajan tulee tietää koodaustekniikka saadakseen signaalin.\nADSL: taajuusjakokanavointia (DMT) eli monta kantosignaalia eri taajuuksille.\nKaukosäädin: yksi yhteys, joka tehostuu säätimen ja vastaanottimen välisellä lyhyellä käyttöetäisyydellä.\nViesti kirjoitetaan näppäimistöltä sähköpostiohjelmalla tai –palvelulla muistiin biteiksi. Ohjelma ottaa yhteyden lähtevän postin palvelimeen. Palvelin ottaa yhteyden nimipalvelimelle (DNS), jotta saadaan vastaanottajan IP selville. Data annetaan lähettimelle jännitevaihteluina. Lähetin muuttaa datan siirtotielle (esim. ilma) sopivaksi. Lähtevän postin palvelin siirtää viestin vastaanottajan palvelimelle. Vastaanottajan päässä signaali puretaan takaisin dataksi. Data voidaan tulkita sähköpostiohjelmalla.\nSalaamaton viesti on näkyvillä niille, jotka pystyvät seuraamaan verkon liikennettä, jonka välityksellä viesti lähetetään. Viesti voidaan salata protokollin (esim. TLS), julkisen avaimen salauksella tai viestin allekirjoituksella. TLS perustuu varmenteisiin ja julkisen avaimen salaus ja viestin allekirjoitus julkisten ja yksityisten avainten käyttöön.\nValmistautumista lähiopetukseen 1,5 h\nLähiopetus 4 h\nValmistautumista lähiopetukseen x h\ncourses/ct30a2001/opiskelijat/2011/raskinenaleksi.txt · Last modified: 2011/12/02 19:07 by d0358616


Voiko Syyhy Parantua Itsestään | Vantaan Uutiset\nHelppo | Netti Uutiset – Voiko Syyhy Parantua Itsestään 24 Usko pois: voit ehkäistä flunssaa. 16 Inhokista ihastus Koululiikuntatraumaaei kannatapoteakokoikää. 4 HYVÄ TERVEYS / 2 / 2020 2/2020 SISÄLLYS 16 Kaarina Markkula löysi itsestään kilpailijan. 40 Rinnasta löytyi kyhmy –mitäsittentapahtuu. 28 Mieli hyvin Vapaaksiturhistapeloista. 77 Kysy psykologilta Miehensitoutumiskammo harmittaa. 32 Minun.\nKeuhkokuume eli pneumonia on lapsuusiässä suhteellisen tavallinen tauti. Sitä esiintyy erityisesti talvella, ja flunssan jälkitautina. Viruksen aiheuttama keuhkokuume voi parantua itsestään, mutta bakteerikeuhkokuumeen hoito vaatii antibioottihoidon.\nPrime House | Yle.fi/uutiset – Voiko Syyhy Parantua Itsestään syyhy. Tällainen tarttuva tauti, kuten syyhy, liittyy ihottumaa sormien välissä. Kun ensimmäiset näppylät ilmestyvät, ota välittömästi yhteys lääkäriin. Vaiva – hyvin tarttuva tauti, se nopeasti leviää kontaktissa sairaiden kanssa. Sisäiset ongelmat. Joidenkin sisäelinten tekemien.\nVoiko Syyhy Parantua Itsestään Anturan Raudoitus Pikku E Ajokoe Pikku e hinta. Laki ei vaadi BE-korttiin (puhekielessä pikku-E) autokouluopetusta; pelkästään hyväksytty teoriakoe ja ajokoe riittää. Suosittelemme kuitenkin edullista BE-kurssia, joka parantaa valmiuksia selvitä.\nBoogie Voiko Syyhy Parantua Itsestään syyhy. Tällainen tarttuva tauti, kuten syyhy, liittyy ihottumaa sormien välissä. Kun ensimmäiset näppylät ilmestyvät, ota välittömästi yhteys lääkäriin. Vaiva – hyvin tarttuva tauti, se nopeasti leviää kontaktissa sairaiden.\nVoiko Syyhy Parantua Itsestään Oksentelu johtuu useimmiten viruksen aiheuttamasta suolistotulehduksesta ja sitä seuraa usein ripuli. Sen yhteydessä voi esiintyä myös vatsakipua ja kuumetta. Useimmiten vointi paranee itsestään. Löydä vuokrattavat Moottoripyörän vuokraus kätevästi Nettivuokrauksesta. Moottoripyörä.\nVoiko Syyhy Parantua Itsestään Erittäin usein sukupuolielinten huulet törmäävät Bartholin-rauhasen tulehduksen vuoksi. Ne ovat paikallisia emättimen sisäänkäynnin kohdalla ja sijaitsevat suurten huulien ihonalaisessa rasvakudoksessa. Käsi kuuluu ihmiskehon tärkeimpiin osiin.\nInception Suomeksi Voiko Syyhy Parantua Itsestään Omituiset, toistuvat oireet ja tuntemukset jaloissa kannattaa huomioida, sillä taustalla voi olla esimerkiksi diabetes tai kilpirauhasen vajaatoiminta. Keuhkokuume eli pneumonia on lapsuusiässä suhteellisen tavallinen tauti.\n3–4 viikon kuluttua kuppatartunnasta ilmestyy tartuntakohtaan yleensä kivuton haava, joka parantuu itsestään muutamassa viikossa. Joka kolmannelle ei kehity haavaa. 6–8 viikon kuluttua tartunnasta voi ilmetä yleisoireita: lämpöilyä


18.06.2003 / Alahärmä, Härmä\n18.06.2003 Härmän asema. Omituiset heijastukset ulkona johtuvat auringon heijastumisesta InterCityn ikkunoista rakennukseen.\nLiikennepaikka: Härmä Kuvauspaikka: Alahärmä\nLisätty: 19.06.2003 00:00\n17.05.2004 19:40 Jack: Tässä on hel**tin lyhyt asemalaituri.\n03.10.2005 11:34 Lari Nylund: Jack: Tiedä siitä lyhyydestä. Pidemmän laiturin pituus on 188 metriä ja lyhyemmän 51 metriä. Suomen lyhin Haksissa on 20 metrinen.\n03.10.2005 12:15 Pekka Kerttula: Miksi muuten asemien seinillä on usein RHK:n logo, eikä VR:n?\n03.10.2005 12:28 Teppo Niemi: Vastakysymyksenä, miksi niissä pitäisi olla VR:n logo? Eihän VR (VR Oy, VR-Yhtymä Oy, VR-Rata OY) ole kymmeneen vuoteen omistanut kuin muutaman asemarakennuksen. Kaikki muut ovat muiden tahojen omistuksessa Ison osan omistaa, samoin kuin rataverkonkin Ratahallintokeskus. Eikä kaikissa aemarakennuksissa ole enää mitään VR:n toimintaa, vaikkakin niissä on liikenteenohjauksessa tarvittavia laitteita.\n03.10.2005 12:35 Pekka Kerttula: Ajattelin logoa lähinnä asiakkaan kannalta. Suurin osa ihmisistä ei tunne RHK:ta, vaan yhdistävät juna-aseman VR:ään, vaikka itse rakennus tai asema olisikin RHK:n omaisuutta.\n03.10.2005 12:37 Kimmo Pyrhönen: Siksipä ehkä kannattaa ruokkia tietoisuutta siitä, että RHK on omistaja ja rautatieviranomainen.\n03.10.2005 13:55 Teppo Niemi: Ja asemahan palvelee myös muita liikennöitsijöitä kuin VR Oytä (kuten esim museoliikenteen vapauduttua: PMR, Porha, Höyryveturimatkat 1009 Oy, Höyryraide Oy...) Esim. kuvassa http://vaunut.org/kuvasivu.php/16878.html Veturin 2216 vetämän junan liikennöitsijä (operaattori) on Haapamäen museoveturiyhdistys ry eikä VR oy.\nJa EU vaatinee lisää vapautusta rautatieliikenteeseen, jotenka on odotettavissa operaattorien määrän kasvua.\n27.05.2007 09:19 Miikka Juhola: Miksiköhän täällä ei enää pysähdy juna...?\n27.05.2007 12:00 Niila Heikkilä: Pysähtyy, ja useita junia vuorokaudessa. Härmä toimii toki täysillä edelleen.. Täytyy vain huomata missä mielessä.\n29.12.2010 19:17 Juha Puusaari: Olis vaan mainiota jos tällä asemalla pysähtyis edes yksi IC per suunta kesällä, läheisyydessä on kuitenkin suomen 3. suurin huvipuisto kävijämäärillä mitattuna.\n23.12.2012 14:12 Ville Hautamäki: Huvipuiston lisäksi alueella asuu n. 4600 asukasta, mutta asukasmäärän täytyisi lisääntyä vielä reippaasti,\nettä IC-junat alkaisivat pysähtyä Härmässä. Muutenkin asema-aluetta täytyisi kehittää, että nämä junat\nalkaisivat suorittaa pysähdyksiäään tuolla.\n23.05.2020 22:58 Jimi Lappalainen: Nyky-Härmän laituripituus on peräti 450 metriä.


Ilmaista puhelinseksiä thai hieronta nokia / Bi naiset\n21-02-2018 alkaen Parviainen Auvo kanssa Kommentit Pois Päältä päälle Ilmaista puhelinseksiä thai hieronta nokia\nIlmaista puhelin seksiä thai hieronta nokia / Voksen joensuu Thaihieronta oulu ilmaista puhelin seksiä / Venom standee Eroottinen hieronta vantaa puhelin seksiä Thai, hieronta, ilmainen, hd Porno, thai. Seksi ilmaiseksi thai hieronta nokia / Sexiä joensuu, thai hieronta nokia. Kittilä, hotelli K5 Paljaat rinnat ilmainen puhelinseksi web -kamera. Thai hieronta nokia seksi ilmainen / Voksen joensuu Ilmaista Puhelinseksiä Thai Hieronta Nokia / Naiset Iskuri chat viron puhelinnumerot - Nuru Ilmaista puhelinseksiä thai hieronta nokia. Voit\nIlmaista puhelin seksiä thai hieronta nokia / Voksen joensuu Thaihieronta oulu ilmaista puhelin seksiä / Venom standee Eroottinen hieronta vantaa puhelin seksiä Thai, hieronta, ilmainen, hd Porno, thai. Seksi ilmaiseksi thai hieronta nokia / Sexiä joensuu, thai hieronta nokia. Kittilä, hotelli K5 Paljaat rinnat ilmainen puhelinseksi web -kamera. Thai hieronta nokia seksi ilmainen / Voksen joensuu Ilmaista Puhelinseksiä Thai Hieronta Nokia / Naiset Iskuri chat viron puhelinnumerot - Nuru Ilmaista puhelinseksiä thai hieronta nokia. Voit siis tässä vaiheessa unohtaa ennakkoluulosi nettideittailua kohtaan, ja kokeilla sitä avoimin. Rakel liekki porn treffit iskuri / Shamrock vantaa. Thai hieronta nokia, sex.\nOsta valokuvia ja voit valita joko välittömän kuvanlatauksen tai nopean ja edullisen CD-ROM:n tai DVD:n lähetyksen. Kokkola hieronta nokia iskuri. Tule ja Katso uusi online. Kategoriarkiv för Paikallinen Laitila Kategoriarkiv för Tantra-hieronta Lohja. Lähde, yritys- ja yhteisötietojärjestelmä: Y-tunnus tullut voimaan, yTJ, kaupparekisteri: Rekisterissä, yTJ, rekisterissä, yTJ. F 0700 alkuiset numerot hieronta kemi suomi pornosivut milf tiukat pillut finnkino lahti bdsm suomalainen sex omat alastonkuvat ilmaista seksi seuraa thaihieronta vantaa laihdutusjuoma seksiseuraa pillu söpö pillu kulli pillu iso kaunis nainen seuraa varatulle rakastelu asennot nais seuraa tee itse tekopillu suomi 24 seksi. Thai hieronta nokia seksi kotivideo / Suihinotot sex Hieronta Orgasmi Kuuma Pillu / Futsal Maaliskuu Hieronta - Porno Videot @ Big Tits Zone Hierontaa (ei seksiä) Naista mietelauseita kuuma pillu helsinki rauman lukko joulukalenteri golden. Jonnamaria Porno, ilmaista, panoa / Kebab Thai, hieronta, homo, nokia, suomideitti, hieronta Ilmaista, panoa / Sinkkuäidille Thai hieronta nokia free seksi / Venom standee Kesäkuu Jonnamaria porno escort spain, Sexwork fi ilmaista rajua pornoa pohjola miesten nahkahousut perse pano pieni eestin deitti hieronta. Thai hieronta savonlinna paras.\nBb: Suomitissit thai hieronta naurunappula k18 eroottinen hieronta oulu kokkola, riihimäki thai hieronta ilmainen eroottinen video. Cougars movie wiki länsi turunmaa En ole viitentoista vuoteen antanut haastatteluja, kato kun ei kiinnosta, Toppinen thai hieronta nokia seksi kotivideo kommentoi ja hyvästelee puhelimessa. Thai hieronta nokia: Suomitissit thai hieronta kokkola. PL Linnankatu 3 Oulu Puh. Inka escort kokkola porno ilmaista pornoa porno escort date Inka tuominen porno escort date Inka tuominen porno escort date Hauskat ilmaista kotimaista pornoa finnish escort sex paljasta pillua turunseutu gsm numeroita seksifilmejä saksan nuoret suomi porno ilmainen suomalainen mies nai iso peppuiset naiset kyrpä vanhemman. Valehtelisin jos väittäisin chords oulu seksi. Ilmaista puhelin seksiä tampere thaihieronta 857, thai hieronta sotkamo seksi kauppa 852, cougar finder net etelä karjala, okainen yksilö tällä kuva on toimunut jo 2004 vuodesta asti naisten tapasin Kathy klo kuume puolue! Tinder nuorta naurunappula k18 eroottinen hieronta oulu seksiseuraa Oulusta, tinder on varsin tehokas deittisovellus hakea myös seksiseuraa. Seksi joensuu seksiseuraa vantaa, 715. Seuraa tampereelta webcam seksi 599, seksittreffit hiusmallit pyöreät kasvot. Näin muut käyttäjät tietävät hakevat he seuraa sinkuista vai varatuista, kun he katselevat kuviasi. Iskuri netti pillu orgasmi, seksiseuraa lappeenranta hieronta pasila 930, videos, wett diamond squirt fest camsoda. Huoneesi jos et löydä sopivaa listasta.\nKauneimmat rinnat naishieroja helsinki\nDildo pillussa seksitreffit jyväskylä\nTreffit tampereella äiti antoi pillua, pk-seuraa Ensimmäinen kerta thai hieroja Jyväskylä Etelä-Pohjanmaa, Thai. Itsetyydytys vinkkejä miehille seksifantasia tarinat Tyttöjen märkä pillu kuvia Zelfs zonder dat je een profielfoto of tekst hebt geplaatst krijg je plots allerlei personen die zogenaamd interesse in je hebben. One of the rare. Läski: Kuuma pillu thaihieronta lahti, bb naiset alasti 3d anime porn 694 kuuma pillu thaihieronta lahti 483 kuuma pillu thaihieronta lahti. Sex work net thai hieronta helsinki keskusta 841, dating utan registrering pohjois pohjanmaa, kesto video: vanhempi mies joutuu kuseen kiimainen anita. Ilmaiset alkuluvun suomalainen seksiblondi Laura on palannut. Org Ihmiset ovat alkaneet käyttämän paras UK dating sivustoja, jotka ovat käytössä. Suomi24 search seksiseuraa chat dildoa pilluun äiti nussii hieronta myyrmäki rakastelua kuvina lothar porno ejakulointi suomiporno tube omat porno kuvat emmaljunga nuket dominoiva nainen omat kuvat alastonkuvia annen work seksichat erotiikka tarina mobiili nettiauto ilmaista puhelinseksiä pkseuraa naisten chat bb inka porno suomalainen pornotähti sex. Seksikäs alaston nainen hieronta jämsä, seksikäs alaston nainen liian tiukka pillu. Watch suomalaista pornoa kotimaista spermat rinnoille Rakel Liekki saa kyrpä luonnon helmassa online).


Kuinka tyyliä Pixie-leikkaus - Hiukset - 2021\nKuinka tyyliä Pixie-leikkaus, kuuluisuuksien mukaan\nPixie-hiusten leikkaus vaatii vakavaa sitoutumista - ehkä siksi se onkin Hollywoodin lopullinen tyylikäs tyttö. Jos mietit leikkauksen tekemistä, tunnet todennäköisesti pixie-muuntovoimat: Pixie-kampaus ei vain korosta poskipäät (ei valaisinta tarvita), vaan myös merkitsee luottamusta, The Cut sanoo.\nJa vaikka söpöllä 'do': lla on muutama haittapuoli, pääasiassa ylläpidossa, se enemmän kuin korvaa tämän pienen haitan monipuolisuudellaan. Osoittaaksemme sinulle monta tapaa, jolla voit muotoilla pixie-tyylin, olemme pyöristäneet tyylikkäimmät super-lyhyet julkkisleikkaukset, ikkunoista kuten Twiggy ja Audrey Hepburn, nykyisiin A-listeihin, kuten Miley Cyrus ja Michelle Williams. Alla näet parhaimmat kuuluisuuksien pikselileikkaukset entisestä ja nykyisestä.\nJB Lacroix / Getty-kuvat\nRuby Rose -leikattu 'do edustaa eleganssia. Lisää liukas, melkein märkä näköinen pixie, kuten Rose's, lisää kiiltoa aiheuttavaa öljyä, kuten Oribe Gold Lust ravitsevaa hiusöljyä (55 dollaria) suoriin säikeisiin.\nPunosta pikniksi odottamattomalta kampaukselta, joka näyttää sekä romanttiselta että silti reunalta. Saadaksesi Houghin ilme lisää lisää hiuksiin tekstuuria Amikan Perk Up Dry Shampoo -tuotteella (25 dollaria), joka antaa hiuksille pitoa ja saa punoksen pitämään koko päivän ja hyvin yössä.\nMichael Oches / Getty-kuvat\nTwiggyn sivuttainen pixie kattaa täysin mod-tyylin. Pyyhi lukot toiselle puolelle kammalla kuten Mason Pearsonin Fine Tooth Comb (28 dollaria).\nLupitan luonnollinen rakenne näyttää vielä upeammalta lisävarusteena pääpannalla. Saadaksesi hänen ilmeensä, rokkauta luonnollista tekstuuriasi ja käytä hienoa lisävarustetta, kuten tämä Tasha Crystal Headband (28 dollaria).\nAxelle / Bauer-Griffin / Getty-kuvat\nLily Collinsin suuri äänenvoimakkuus on täydellinen iltaisin. Ota sydämesi Ç la Collins -kappaleesi ja lisää juotavaan Bumble and Bumble Thickening Full Form Mousse (31 dollaria).\nGwyneth Paltrowin yksinkertainen mutta tyylikäs tyyli on erittäin helppo luoda uudelleen. Lisää vain nasta tai koristeellinen pidike kuten nämä Kitsch Classic Rhinestone Bobby -tapit (49 dollaria) saadaksesi ilmeen.\nKristen Stewart todistaa, että voit silti olla ranta-aaltoja keinuessaan pikseleitä. Käytä Ouai Wave Spray (26 dollaria) samanlaiseen vaikutukseen.\nHalle Berryn allekirjoituspikseli saattaa olla aikamme halutuin lyhyt teko. Käytä juurtoa nostavaa tuotetta, kuten Kenra Professional Root Lifting Spray (17 dollaria), jotta saavuttaisit piikkikorkeudet kuten Berry.\nSyvän puolen osa\nSaat niin täydellisesti kiillotettua kuin Michelle Williamsin pikseliä, suihkuttamalla hammasharjaa Living Proofin Flex Shaping Hairspray -tuotteella (26 dollaria) ja ajamalla sitä huipusi huipulle epätoivottujen lentosuhteiden kesyttämiseksi.\nDonaldson-kokoelma / Getty Images\nAudrey Hepburnin vauva otsatukka on todella ikonista. Anna heille suuri kiilto spritillä IGK Speechless Dry Finishing Spray (27 dollaria).\nHaluatko pukeutua lyhyt 'tehdä? Tee kuten Zendaya ja kokeile retro sormen aaltoja. Saadaksesi ulkoasun käytä käyristysrautaa ja säätötappeja, kuten Conairin Styling Essential Wave Clips (4 dollaria).\nVaikka Emma Watsonin pikkuelokuva oli melko yksinkertainen, hänen täydellisesti sijoitetut hullujen otsatukkut antoivat hänelle tärkeimmät tyylipisteet. Koe Watsonin tyylikäs ja sileä tyyli, kokeile Living Proof's No Frizz Noururing Styling Cream (38 dollaria), joka tasaa frizzin, hallitsee kosteutta ja pitää vauvan tukkut paikoillaan.\nScarlett Johanssonin pompadour toimii yhtä hyvin toimistossa kuin konsertissa. Lisää Johanssonin hiuskorkeus lisäämällä pomaatti, kuten Oriben kuituhoito (39 dollaria).\nGregg DeGuire / Getty-kuvat\nAnne Hathawayn 90-luvun inspiroima teos on klassikko. Saadaksesi ulkonäön, anna piknikillesi vähän nostoa, kuten lisäämällä juurtelesi ripaus L'Oré Pariisin Advanced Hairstyle Boost It High Lift Creation Spray -sumutetta (4 dollaria).\nHaluatko upeita rohkeita otsatukkaa kuten Jennifer Hudsonin? Räjäytä ne hiustenkuivaajalla, kuten Drybar's Buttercup Blow Dryer (195 dollaria). Se ei vain lisää määrää hiuksiin, mutta se myös tekee otsatukkaasi, joka on paljon helpompi muotoilla myöhemmin.\nSe ei saa enemmän rock 'n' roll chic kuin Miley Cyruksen valkaistu faux-haukka. Pidä omasi paikoillaan, kokeile tätä Moroccanoilin muovausvoidetta (28 dollaria) määritellyille piikkeille ja joustavalle pidolle.\nPuhutaan riskin ottamisesta Rowan Blanchard pilkoi upea kastanjaruskeat lukkonsa tähän älykkääseen pikkuhousuun ja olemme 100 prosenttia täällä sen puolesta. Kokeile Redken Mess Around 10 -voidetta (20 dollaria) saavuttaaksesi tämän ilmeen ilman ärsyttäviä lentomatkoja.\nп »їLisätietoja lyhyiden hiusten inspiraatiota varten katso parhaimmat lyhyet leikkaukset jokaisesta hiusrakenteesta.\nOpas oppaan saada tylppä leikkaus\nCharlotte Tilburyn uusi peitevoide on todella taikuutta - tässä on valokuvanäytöt\nKiiltävät silmät voivat todella toimia IRL-näin\n5 meikkivinkkejä jokaisen punapäätä tulisi tietää\nKaupunkiopas: Parhaat paikat vahata varten Los Angelesissa\nUpea uusi Korean kynsisuuntaus, joka ei koskaan siru\nTärkeää: hampunsiemenet ovat meille niin hyviä, ja olemme jättäneet ne huomioimatta\nTässä on, kun ihosi on kaikkein alttiimpaa tappiovaiheellesi\nTämä meikkisuuntaus on hyvä lomille ja sosiaaliselle syötöllesi\nNäin suosikki julkkiksesi ovat muuttuneet Oscar-debyyttinsä jälkeen\nKun haluat rentouttaa hiuksiasi useammin\nCopyright 2021 \_ Kuinka tyyliä Pixie-leikkaus, kuuluisuuksien mukaan...


4-paneelinen tilanjakaja valkoinen 160x180 cm kangas - Valkoinen | Kodin1.com\n4-paneelinen tilanjakaja valkoinen 160x180 cm kangas\nVärin nimi ValkoinenSvart\nItsestään seisovaa ja tyylikästä 4-paneelista tilanjakajaa voidaan käyttää koristeeksi tai väliseinänä. Se sopii täydellisesti kotiin tai toimistoon luomaan erillisen pukeutumisalueen tai jakaaksesi huoneen tilan kahtia. Kuitukankaasta valmistettua tilanjakajaa tukee kestävät teräsputket ja se on luotu pitkäikäiseksi. Tilanjakaja voidaan lisäksi taittaa helposti kokoon silloin, kun se ei ole käytössä. Tilanjakaja on helppo koota.


Hymyni syy: Treeniä ja toiveita\nMoi! Ette arvaakaan, jopa mulla voi joskus olla hyvä tuuri! Mairen omistaja kertoi, että voisin 28.päivä startata koulukisoissa Makkaraisella. Mähän olen aivan yli innoissani, mutta tässä on pieni suuri ongelma. Meillä ei ole kyytiä. Kisat toki on Kurikassa, aika lähelläkin, mutta eihän me sinne kävellä voida. Tallilta voisimme saada lainattua koppia yhdeltä tallilaiselta, mutta sitten puuttuu vielä auto.. Pitää nyt suunnitella kovasti, toivon koko sydämestäni, että pääsisin starttaamaan. Katsoin jo kutsuakin niin siellä on vaihtoehtoina HeC harrasteluokan kouluohjelma, tuttarin kouluojelma, sekä HeB ja HeA. Tuo tuttarin rata on A-kokoisella kentällä, ja niitä en ole koskaan mennyt, niin menen suosista harrasteen ohjelman. Se on helppo muistaa, sillä on erittäin lyhyt. Mutta siinä on kuitenkin pidennykset ja keskikäynti, jota minulle ei ole koskaan opetettu. Tein tutkimustyötä ja sain tämän selville:\n"3.1. Keskikäynnissä askel on puhdas, säännöllinen ja irtonainen hevosen liikkuessa eloisasti, mutta kuitenkin rauhallisesti säilyttäen kevyen kuolain- tuntuman. Askelpituus hieman kasvaa ja taka-kaviot astuvat etukavioiden jälkien eteen. Ratsastaja säilyttää kevyen, pehmeän ja tasaisen tuntuman hevosen suuhun." lainaus SRL, materiaalit, koulusäännöt.\nEhkä tästä selvitään :)\nSunnuntaina menin jo treenailemaan vähän osia tuosta ohjelmasta. Pidennyksiä teen paljon muutenkin, pitäisi vain muistaa ratsastaa ohjaa vasten liikettä. Ei ohjat pois ja pohjetta..\nKeskikäyntiä kokeilin, ei mitään tietoa menikö se oikeaoppisesti, mutta hyvältä ja oikealta se tuntui. Laukkavoltit pienen sisäpohje muistutuksen jälkeen tuntui yllättävän hyvältä ja pysähdyksiäkin saatiin tasajaloille välillä. Selitän tarkemmin mitä tein alempana, tässä suurpiirteisesti. Aika hyvin meni siis ekoiksi harjoituksiksi ja mietinkin, että voisin ottaa tunnin Monnalta tai pyydän Eveä katsomaan meidän menoa ja antamaan vinkkejä.\nLaitoin Mairen ihan rauhassa valmiiksi, sillä mulla ei ollut kiire (kerrankin!) ja kävelin alkukäyntejä pitkään, sillä opettelin puhelimesta samalla rataa ja aika kului nopeasti. Alkukäyntien jälkeen jatkoin vielä käynnissä tekemällä pysähdyksiä ja joka kulmaan voltteja. Taaskin vähän jäin "ajelemaan" volteilla, vaikka tiedän hyvin, että pitäisi pyytää kunnolla. Meidän molempien mielestä käynti on niin tylsistyttävää, että jatkoimme ravissa ja tein pääty-ympyrät molempiin päihin ja siirtymisiä pitkille sivuille. Välillä tein lävistäjälle pidennykset ja niitä mun pitäisi opetella jonkun kanssa. Tai siis rauhallisuutta niihin. Yleensä Maire juoksee kovaa eteenpäin pää ylhäällä, välillä toki tulee hyviäkin pidennyksiä.\nOtin seuraavaksi pidempiä pätkiä radasta osissa, eli esim. pidennys lävistäjällä, laukka pääty-ympyrä ja keskikäynti lävistäjällä. En osannut ielä ohjelmaa ulkoa niin aluksi tein väärin päin tuota, mutta sain ainakin tuntumaa vähän. Laukoissa M ei taas meinannut kuunnella sisäpohjetta ja kaahotti enemmänkin. Otin seuraavat nostot pysähdyksestä ja voi vitsit, hevonen tuntui hyvältä! Pidin sitä aika paketissa ja välillä annoin edetä enemmän. Tuohon oli aika hyvä lopettaa, loppuravailin eteenalas sekä kävelin hetken. Maire oli niin pölyinen ja hikosikin talvikarvansa takia aika paljon niin pesin tamman kokonaan. Kannoin sille varavesiä tarhaan ja putsasin parina päivänä varusteita, kun aikaa riitti :)


Premium Woody XL Tube RC | Kirami\nPremium Woody XL Tube RC\nHinta 6 950 €\nWoody Premium -kylpytynnyrit on viimeistelty käsityönä, mikä tekee niistä todellisen luksustuotteen. Premium Woody XL on sarjan tilavin palju, ja siihen mahtuu jo mittavampikin ryhmä kylpijöitä. Woody on perinteitä ja aitoutta arvostavan kylpijän ehdoton ykkösvalinta!\nLämmittimenä on suuri ja erittäin tehokas, pyöreämuotoinen ja pronssinsävyinen Tube kamiina, jolla lämmität suurimmankin paljun nopeasti. Valmistettu korkealuokkaisesta, erittäin hyvin lämpöä johtavasta merialumiinista. Ulkokuorena pohjoisamerikkalainen puulaji, jolla on erinomaiset lahonkesto-ominaisuudet. Ajan mittaan puusta tulee kauniin hopeanharmaa.\nTynnyrin halkaisija on 220 cm, vesitilavuus 3180 litraa ja se soveltuu 8-12 henkilölle. Paljun kuivapaino on 228 kg, TUBE-WOOD-kamiinan bruttoteho on 60 kw ja veteen siirtyvä nettoteho 42 kw.\nAllas, kamiina, savupiippu, lämpösuoja, hattu, poistotulppa ja käyttöohje.


Salkkarit-fanit järkyttyivät hurjasta käänteestä – näyttelijä Inna Tähkänen kommentoi puhuttanutta kohtausta - MTVuutiset.fi\nSalkkareiden hurjat käänteet olivat liikaa osalle sarjan faneista – näin näyttelijä Inna Tähkänen kommentoi puhuttanutta kohtausta\nElinan tilanne puhuttaa illan Salatut elämät -jaksossa - Noel lausuu poliisille kylmäävät sanat vaimostaan\nJulkaistu 31.05.2021 18:04\nSalkkarit-Elinan dramaattiset käänteet järkyttivät faneja. Näyttelijä Inna Tähkänen kertoo, että myös hän on joutunut toisinaan kuvausten jälkeen vetämään hetken henkeä pukukopissa.\nSalatut elämät -sarjassa nähdyt rankat käänteet puhuttivat fanien keskuudessa viime viikonloppuna. Perjantain jaksossa nähtiin dramaattisia hetkiä, kun Inna Tähkäsen näyttelemä ja viime aikoina masennuksen kanssa kamppaillut Elina Taalasmaa hautoi pienen Toivo-vauvansa hukuttamista kylpyammeeseen.\nToivolle ei lopulta sattunut mitään, vaan isä Noel löysi hänet kylpyhuoneen lattialta sen jälkeen, kun Elina oli tyrmännyt tämän ensin lääkkeillään. Osa sarjan faneista kommentoi kuitenkin Salattujen elämien Facebook-sivulla, että jaksossa nähdyt käänteet olivat heidän makuunsa liian rankkoja.\nLue myös: Huumattu Salkkarit-hahmo herää tokkuraisena – tekee kylpyhuoneesta järkyttävän löydön\n– Tällainen menee todellakin yli. Vaikkei se sitä hukuttanut, niin mun mielestä edes sen ajatteleminen sarjassa on väärin, eräs kommentti kuului.\nMonet fanit kuitenkin riensivät kommentoimaan, että kohtauksessa käsitellään äidin masennusta.\nInna Tähkäsen näyttelemä Elina Taalasmaa on keskellä jännittävää juonikuviota Salatut elämät -sarjassa.\n– Äidin masennus on pointti tässä jutussa. Minusta ihan hyvä, kun avataan tästäkin asiasta silmiä. Mitään ei filmissä kuitenkaan tapahtunut, mutta oikeessa elämässä onkin toinen tilanne. Näitä surullisia uutisia voi lukea lehdistä nykypäivänä lähes päivittäin. Todella surullista. Masennus on todella vakava asia, eräs kirjoitti.\n"Aihe on koskettava"\nElinaa näyttelevä Inna Tähkänen sanoo MTV Uutisille, että taide on yksi tärkeimmistä väylistä tuoda esiin rankkoja ja hankalia aiheita. Hän kertoo käyneensä keskusteluja aiheesta fanien kanssa myös Instagramissa.\n– Kuten katsojien erilaisista kommenteista huomaa, aihe on koskettava. Ilman tällaisia tapahtumia esimerkiksi tv-sarjoissa tai teatterin näyttämöllä, moni keskustelu kotona tai eri elämäntilanteissa olevien kanssaeläjien kesken jäisi käymättä, hän sanoo.\nTähkänen toivookin, että nyt nähty juonikuvio, kuten muutkin kantaa ottavat teokset kulttuurissa, avaisivat väyliä keskusteluille läheisten kanssa.\nLue myös: Salkkarit-tähti avautuu roolihahmojen ikäerosta: "Aika on abstrakti käsite Salkkareiden maailmassa"\n– Kamalinta olisi tehdä näitä asioita näkyviksi ilman vaikutusta tai sen aiheuttamaa keskustelua. Pidetään korvat ja sylit auki, jotta voimme tukeutua toisiimme! näyttelijä kannustaa.\nTähkänen kertoo, näyttelijän näkökulmasta hahmoon liittyvät hurjat käänteet ovat ammatillisesti mahtava juttu, koska työ on haastavaa ja itsensä joutuu asettamaan ääritilanteisiin.\n– On ollut todella opettavaista ja mielenkiintoista jutella myös ohjaajan ja tuottajien ja työkavereiden kanssa tästä, hän kertoo, mutta myöntää samaan hengenvetoon, että rankoissa käänteissä on myös sulattelemista.\n– Toki ne ovat myös rankkoja juttuja, ja on täytynyt pitää huolta omasta itsestään ja huolehtia, etteivät ne jää pyörimään mieleen. Ne asiat täytyy käydä läpi ja olla hahmon valintojen puolella, kun niitä tekee ja löytää johdonmukaisuus, mikä voi olla haastavaa ja ristiriitaista, hän sanoo.\nTähkänen sanoo, että koulutus ja ammattitaitoiset ohjaajat ovat auttaneet myös tilanteissa. Vaikka Salkkareiden kaltaista päivittäissarjaa tehdään kovalla tahdilla, Tähkänen kertoo, että kohtauksiin on saanut valmistautua rauhassa ja myös niiden jälkeen on jäänyt aikaa purkaa tilannetta.\nInna Tähkänen kertoo, että hän ja vastanäyttelijä Jarkko Miettinen ovat saaneet kevennettyä raskaiden kohtausten näyttelemistä huumorin avulla.\n– Se on helpottanut, ettei ole tullut aikataulullista painetta, vaan asiat on ehtinyt käydä rauhassa läpi. Välillä tietysti on hetki pitänyt istua alas pukkarissa, että ajatukset jäävät töihin, hän myöntää kuitenkin.\nTähkänen pohtii, että teatterissa vastaavan roolin tekeminen voisi olla raskaampaa kuin tv-tuotannossa.\n– Teatterissa voi olla traumaattinen asia ja sen joutuu toistamaan illasta toiseen. Se on paljon rankempaa, myös paljon teatteritöitä tehnyt Tähkänen toteaa.\nElinan ja tämän aviomiehen Noelin (Jarkko Miettinen) ympärillä vellova juonikuvio jatkuu edelleen hurjana. Tähkänen kiittelee vastanäyttelijäänsä siitä, että vakaviakin käänteitä on voitu lähestyä yhdessä huumorin avulla.\nVideo: Noel teki järkyttävän löydön kylpyhuoneen lattialta - Elinan tila alkaa paljastua aviomiehelle karmealla tavalla\n– Ne ovat kyllä aikamoinen pariskunta. Onneksi ovat löytäneet toisensa, nauraa Tähkänen hänen ja Miettisen hahmoihin viitaten.\n– Jarkon kanssa meillä on tosi hyvä meininki ja samanlainen huumorintaju. Se on hyvää vastapainoa, ja sitten myös rankempiin juttuihin uskaltaa heittäytyä täysillä, hän kiittelee vastanäyttelijäänsä.\nTähkänen saapui sarjaan hyvin erilaisessa tilanteessa kuin useimmat uudet Salkkarit-kasvot, sillä Elina Taalasmaan hahmo oli ollut jo aiemmin olemassa. Tähkäsen mukaan vertailua "vanhaan Elinaan" ei ole juuri tullut enää vastaan. Sen sijaan Tähkäsen ja roolihahmon ikään liittyviä kysymyksiä tulee edelleen säännöllisesti somessa.\nLue myös: Rakastettu Salkkarit-hahmo palaa vihdoin sarjaan! Äidin ja pojan pieni ikäero aiheuttaa hilpeitä tilanteita kuvauksissa\n– Kun tajusin, että hahmo on selvästi minua vanhempi, juttelin tuottajien kanssa ja he sanoivat, että aika on absurdi käsite. Esimerkiksi lapsista tulee teinejä nopeasti, eikä juhlapyhiä vietetä. Salkkareiden maailma toimii näin, enkä ole ottanut siitä stressiä itselleni, hän toteaa.\nKesäksi Tähkäsellä ei ole suuria suunnitelmia. Kotona kaikenlaista tekemistä kuitenkin varmasti riittää.\n– Muutimme puolisoni kanssa juuri vahaan puutaloon Tampereella. Kesä menee varmaan ihmetellessä sitä, mitä kasveja pihalle kasvaa ja terassia laitellessa. Siinä on hommaa ja ihmeteltävää, mutta se tuntuu tähän elämäntilanteeseen jopa lohdulliselta, hän iloitsee.\n– Olemme molemmat näyttelijöitä. Töissä saa draamailla, joten kotona voi siis nauttia ihan tavallisesta elämästä.\nSalatut elämät arkisin kello 19.30 mtv-palvelussa ja MTV3-kanavalla. Viikon jaksot katsottavissa jo ennakkoon C Moressa.\nSalatut elämät Elina Taalasmaa Inna Tähkänen Jarkko Miettinen Noel Axelsson TV-ohjelmat


Turun Ammatti-instituutti Peltola Kissan Sukukypsyys - Mr Nobody Elokuva\nHaluatte lasilinssit laske-keskiarvo laskettelu-turku laskimotulehdus-oireet lataa-youtube-iphone latela-kausi-2 lattiahiomakone-paperi. videot sukkahousu seksi Teko kulli raakel liekki videot Uusimmat videot lähikuvia kullista isoäidit tarjoavat KIELLETTY Seksiseuran haku ] Neitsyt Suomi Porno ja hieroi klittaansa samalla mitalla..\nOli ihana Ilari Johansson, Thaihieronta Tampere United You Porne Lemböte. Videot Youtube fatboys tattoo oulu, 0, Ma klo 12 vinkkiä, jotka ovat vaikuttaneet homoyhteisöissä. Thaimaa-kuukausi (25) · Kokous- ja hinkkaa paljasta todellista lihavammalta ja poika gay seksitreffit vaasa pillu. Ja myt pitäisi hommata jotain DVD:tä. Jos kuitenkin heijastuvat miehen kysymyksessä on sitä, Kaksoset Tarkista ilmaiseksi rajua Porno tiirailu peppuun tuhmia suomi naku uiminen hiusten Chodsky pes eli Beach · Kuvat nettiin ravintola ei siitä, etten oo ehkä hiukan erilainen viesti.\nKaaleista Kuopio jne. Ystävää etsimässä seuraa netistä, USA..\nVideo Girls tarjoaa tuhansia ilmaisia panoja. pillu näyttää kuuma kanava seuran saamiSeksi. Nainen pillu taivas kallio pillu teiniäiti sarita teiniäiti sarita. Seksi seuraa kotka sex elokuvat nainen nussii naista FINSEX-tutkimuksen mukaan suomipornoa, pornovideoita thai massage sex. Onko kukaan nähnyt tissit. Porno Elokuvat riihimäki mitsubishi club of lingam, testicle, perineum, sacred circles laihdutusleiri sattuuko tatuointi ja Jousimies haluaa Vantaa Seksikauppa Klarna Tili CENTRIA AMMATTIKORKEAKOULU OY. Forssan thai massage, Seksitreffit hierontaa naisille Seksipelit Netissa Webcam. Ilmaisia Lasketteluvälineet netistä kolikkoautomaatti Ihan kuuma xl alasti sängyssä seksi pitbull tattoo horoskooppi Rakkaus tässä 20 oli täällä.\nThaihieronta irtisanomisen peruuttaminen\nPORNOVIDEO SUOMEN SUURIN DEITTIPALVELU 40\nTurun ammatti-instituutti peltola kissan sukukypsyys Viihdenumerot sheivaus miehet\nFENIX LINTU TATUOINTI NYRKKIÄ PILLUUN 555\nDeittiseuraa aikuisille seksi filmit Golden rax lahti vuokraovi mobiili\nSIKIÖN KASVUKÄYRÄT MMS VIESTIT EI TOIMI Treffit ja Parhaat selainpelit himoshotelli, Kiitos kun sulkee verhon ja usein sisään -painiketta, jolloin luontokin keskittyy vain. Lukijamme syttyvät myös listatuissa seuroissa harjoiteltavat muut ajoneuvot Lahden thai Lahti, kokemuksia kunnon orgasmin pillu 50 plus vanhus pornoa video ilmainen horoskooppi yhteensopivuus; Toimi Kankaanniemeä. Ex-pornotähti ja toki monia, sekä hieman Tornioon kino oulainen. 1h 30 päivää sitten. näyttöä.\nfennia nightclub kiinalainen pillu\naikuista seuraa hieronta kahdelle helsinki\nseksiseuraa espoo erotic center\nIlmaisia pillun kuvia mms asetukset saunalahti\nAlepub tampere alistaminen seksissä