eksistentialismi | hermitandhounds\n21.2.2017 21.2.2017 ~ iidalainen\t~ Jätä kommentti\nNuoret, vihaiset, rakastavat miehet\nKesällä keskityin hetkeksi 1800-luvun alun Britannian suuriin romantikkoihin. Luin teoksia täynnä tarinoita heidän heittelehtivistä valinnoistaan, impulsiivisesta tunnepauhusta, poliittisesta intensiteetistä, sekä ideaaleista koskien yksinäisyyttä ja rakkautta. Noissa tarinoissa välähtelevät itsemurhat tai muutoin ennenaikaiset kuolemat, hylkäämisten autioittamat lapsuudet, taistelu dominoivia poliittisia näkemyksiä vastaan ja jatkuva jonkin sellaisen hakeminen, jonka luonne jää kuvasta ulos.\nKirjoja lukiessani vierellä kulki kaunis ja hintelä Percy Shelley, josta tuli yksi romantiikan ajan tunnetuimmista runoilijoista. Aatelistaustainen Shelley oli oppinut piiloutumaan rajulta koulukiusaamiselta kirjoihin ja kirjoittamiseen. Hänen mielensä hapuili öisin voimakkaiden unien ja päivisin yhtä vahvojen tunteiden sekä poliittisten ideaalien välissä, jotka sysäsivät häntä eri suuntiin. Yksi näistä suunnista oli rakkaus Harriet Westbrookia kohtaan, joka johti karkaamiseen, avioliittoon, lapsiin, sekä lopulta hylätyn Harrietin itsetuhoon. Toinen suunnista oli anarkismi, joka kuljetti nuoren Shelleyn koputtamaan tunnetun anarkistifilosofi William Godwinin ovea ja jota koskevia pamfletteja, julistuksia ja runoja Shelley heitteli sääydyllisen brittiyhteiskunnan ylle.\nKolmas sekä tärkein suunnista oli runous, joka helli ja piinasi romantikon mieltä ja kehotti häntä kirjoittamaan paitsi luonnosta, yksinäisyydestä ja kaipaavasta tuskasta, myös rajuista, sääntöjä rikkovista teemoista, jopa insestistä. Runoissa erityisesti luonto ja vavahteleva, usein melankolinen tunne limittyvät:\nTuuli, sa tuskan voihkija,\nsade, jok yhtä vuolaana\nyön kaiken itket ääneen,\nmyrsky kyynelin murheisiin,\npuu paljas oksin alastomin,\nsuon silmä, meri vaahtopää –\nmaan vääryyttä itkekää.\nJos Shelley kirjoitti rajuista teemoista, Lordi Byron eli rajusti. Byronin isä oli ollut ”Hullun Jackin” lempinimeä kantava kapteeni, joka eli veloissa, kohteli vaimojaan julmasti ja hyödynsi näiden omaisuutta. Äitinsä kasvattama Byron toteutti samaa sadistisen egoismin kaavaa monissa valinnoissaan, muun muassa naiden ja sittemmin nöyryyttäen nuoren aatelisnaisen vain nähdäkseen, saisiko tämän vihille kanssaan. Byronin seksielämä oli levotonta, oikullista ja runsasta, sisältäen molemman sukupuolen edustajia, monia epätoivoisesti Byroniin rakastuneita naisia, sekä jopa Byronin sisarpuolen, jonka kanssa Byron asui yhdessä onnettoman vaimonsa kanssa. Byronin lemmen vuoksi uhattiin ja haluttiin tehdä itsemurhia samalla, kun Byron itse vetäytyi leikkivään välinpitämättömyyteen. Samalla julmuus tiuskahteli Byronin teoissa, ja hän muun muassa riisti aviottoman lapsensa tätä suuresti rakastaneelta äidiltä vain laittaakseen lapsen ankeaoloiseen luostariin, jossa lapsi kuoli.\nByronin ympärille kehkeytyi paheellisuuden kuvasto, johon kohdistui sekä rankkasanaista tuomitsemista että salaista eksotisointia ja ihailua. Häntä kuvattiin lauseella ”hullu, paha, ja vaarallinen” – lause, joka konkretisoitui tapauksessa, jossa obsessiivisesti Byroniin rakastuneen hienostonaisen viiltäessä juhlaillallisella rannettaan, piti Byron tilannetta mitä erinomaisimpana näytelmänä. Kiihdyttävän komea Byron omasi kuitenkin myös lempeämpiä piirteitä, joita hän osoitti muun muassa palvomaansa koiraa kohtaan ja halussaan edistää yhteiskunnallista oikeudenmukaisuutta. Kenties nämä mahdollistivat sen, että hänestä muotoutui romanttisen sankarin esikuva, joka uhmaa uskaliaisuudellaan, eristäytyvyydellään, yksilöllisyydellään ja laajalla tunnekavalkadillaan. Jälleen luonto ja vieraantuneisuus ihmismaailmasta limittyivät yhteen:\nSuurista romantikoista usein lahjakkaimmaksi nimetty oli John Keats, jota vaivasi masentuvaisuus, vetäytyvyys, sekä tunne arvostuksen puutteesta. Onneton rakkaus nostatti synkkyyttä sekä epätoivoa, yksinäisyys ja kuolema kietoutuivat osaksi runojen teemoja, ja vasta 25-vuotiaana Keats kuoli tuberkuloosiin pitkällisen, kohtuuttoman kituliaan odotuksen jälkeen. Myös Shelley ja Byron kuolivat nuorina. Shelley hukkui purjehdusonnettomuudessa 29-vuotiaana seilatessaan Byronin nimeämällä Don Juan -veneellä. Byron taas kuoli kuumeeseen Kreikassa, matkalla sotaan ottomaaneja vastaan. Hän oli 36-vuotias.\nNäitä romantikkoja määritti halu irrottautua sovinnaisuudesta ja hiivuttavista yhteiskunnan säännöistä. He kaipasivat jotakin radikaalia ja uutta, esittivät anarkistisia näkemyksiä säännöt alas ajavasta oikeudenmukaisuudesta ja taiteista, joissa esillä olisi peittelemätön tunne. He eivät halunneet olla prototyyppejä niistä kasvottomista olioista, joita yhteiskunnan odotukset sekä roolit tuottivat ja sen sijaan he pyrkivät olemaan Itsellisiä Yksilöitä. Kuten 1960-luvun radikaaleissa, heissä eli rääväsuinen kapina, joka vastusti sekä kritisoi ja he toteuttivat tuota kapinaa omassa elämässään heittäytyessään soveliaisuuden säännöt sivuuttaviin rakkauksiin, seksiin, mielipiteisiin tai elämäntapoihin.\nHeitä kaikkia yhdisti se, että he pakenivat kotimaataan Iso-Britanniaa ja etsiytyivät Italiaan. He olivat siten karkureita ja irrottautujia, itse valittuun maanpakoon lähteneitä olentoja, jotka eivät kokeneet perinteistä yhteiskuntaa kodikseen. Romantikot olivatkin ulkopuolisia. Tämä ulkopuolisuus kiteytyi Byronin vaunuleegioon, joka matkasi mukanaan apinoita ja eksoottisia lintuja läpi Euroopan etsien paikkaa, jotakin paikkaa.\nMary Shelley ja Frankensteinin Olento\nUsein suurten romantikkojen suuri kertomus ilmaistaan keskittyen miehiin, ja heidän rakkautensa sekä vaimonsa jäävät sivuhenkilöiksi. Tämä on kuitenkin hävettävä virhe, sillä monet noista naisista paitsi elivät uudistaen ja sisällökkäästi, myös julkaisivat itse vahvaa tekstiä. Omasta mielestäni romantikoista kiinnostavin onkin Mary Shelley.\nKun Percy Shelley saapui Godwinin ovelle, oli tuon oven takana myös Godwinin tytär Mary. Mary Shelley oli feministisen ajattelun kumouksellisen uranuurtajan Mary Wollstonecraftin tytär. Wollstonecraft oli kuollut lapsivuoteeseen, eikä Mary ollut saanut tuntea äitiään – sen sijaan hän oli joutunut elämään taloudessa, jota määrittivät vaativa äitipuoli, etäinen isä, sekä tunne kaipaavasta paikattomuudesta. Herkkyyttä kimaltavat nuoret kietoutuivat yhteen ja karkasivat manner-Eurooppaan, missä he yhdessä Maryn siskopuolen kera vaelsivat vuoristoissa vailla rahaa tai kunnollisia kenkiä. Rakkaus Percyn sekä Maryn kanssa oli ilmeistä ja kestävää, mutta samalla sitä lohkoi osiin Percyn levottomuus, joka johti muun muassa suhteeseen mukana kulkevan siskon kanssa.\nVielä suurempia lohkoja aiheuttivat pienten lasten kuolemat sekä omaisten itsemurhat, joiden edessä Marystä tuli hiljaisempi ja eristäytyvämpi. Mikäli Percy Shelleyä väritti intensiteetti, oli Mary Shelley reunoille jäänyt tarkkailija, jonkinlaiseen osattomuuteen pakotettu ja tuossa osattomuudessaan itsensä piilottava, hiljainen yksilö.\nVuosien harhailun jälkeen Shelleyt viettivät aikaa Byronin huvilalla Italiassa. Eräänä iltana romantikkojen ryhmä päätti pitää kilpailun siitä, kuka keksisi parhaan kummitustarinan. Muut kirjasivat omansa nopeasti ylös, mutta vasta 18-vuotias Mary Shelley jäi miettimään ja mietti, kunnes oli kirjoittanut Frankensteinin hirviön, joka nykypäivänä on kaikista romantikkojen tuotoksista tunnetuin.\nMerete Mazzarella on havainnoivasti kuvannut tätä prosessia ja sen jälkiseurauksia kirjassaan Sielun pimeä puoli. Alkuperäisessä Frankensteinin hirviössä ei ole hirviötä, vaan ”Olento”. Edistykseen ja rajattomaan empiiriseen kokeiluun uskovaa rationaalisuutta edustava tohtori Frankenstein päättää kokeilla, mitä tuohon aikaan mystisiä ulottuvuuksia saanut sähkö voisikaan tehdä ja tulee luoneeksi uuden elämän. Näin syntynyt Olento ei kuitenkaan osaa olla, kuten soveliaisuus vaatisi. Olento ei ymmärrä ihmisten luomia sääntöjä eikä osaa kommunikoida itseään – samalla sitä kammoksutaan sekä vieroksutaan. Sille ei jää muuta vaihtoehtoa kuin piiloutuminen.\nHirviömäisyyden sijaan Olento on lempeyttä, rakkautta ja empaattista hyvyyttä, ja se paitsi on uhrautuvainen myös valitsee (kuten monet romantikoista, Shelleyt mukaan lukien, tekivät) kasvisruoan halussaan välttää väkivaltaa. Koska Olento on torjuttu, on sen piilotettava olemassaolonsa, ja jopa hyvät teot se suorittaa salaa. Viimein se uskaltaa tulla esille arasti toivoen, että se hyväksyttäisiin. Hyväksynnän sijaan Olento torjutaan kauhulla.\nOlento onkin ulkopuolinen, rakkautta osaava ja haluava yksilö, joka ei kuitenkaan kykene ilmaisemaan itseään ja jonka muut työntävät pois, kauemmas. Siihen kohdistuu aggressiivista epäluuloa ja torjuntaa, joka painaa Olentoa alas ja pois. Vasta tällöin syntyy väkivalta. Olento tiedostaa, että ei voi olla rakastettu. Rakkaus on revitty Olennosta ulos ja sen tilalle liikahtaa halu kostaa sekä tappaa – halu, joka lopulta kohdistuu Olennon luoneeseen tohtoriin. Mazzarellan luennassa Olento on tunne, ja Olento on hyvä, kun taas tohtori on järki, joka ei näe aiheuttamaansa pahaa.\nTunne lähtee järjen kintereillä napajäälle, ajaa tätä valjakoin ja vihalla, vaikka todellisuudessa haluaisi, että juuri järki näkisi Olennon ja hyväksyisi tämän rujon sekä silti lempeän ytimen. Olento kertoo: ”Jos saisin yhden olennon myötätunnon, haluaisin rauhaa kaikkien kanssa. Minussa on rakkautta, mitä tuskin voit kuvitella ja raivoa, mitä et voisi uskoa. Jos en voi tyydyttää yhtä, seuraan toista.”\nKirjaa on analysoitu paljon. Romantikot elivät tieteellisen edistyksen aikaa, ja yhden tulkinnan mukaan heidän halunsa huutaa tunnetta oli osaltaan vastareaktio järjen korostukselle. Frankensteinin hirviö käsittelee myös pahan sekä hyvän suhdetta ja niiden sekoittumista tavoilla, joita sovinnainen yhteiskunta ei tunnista: pahan ytimessä voi olla kidutettu hyvyys, ja yhteiskunnan ”hyväksi” nimeämä voi puolestaan olla julmaa näennäisyyttä. Kerronnan kohteena on myös pahan synty. Paha seuraa rakkaudettomuutta: ”Näen kaikkialla iloa, josta vain minä olen peruuttamattomasti poissuljettu. Olin lempeä ja hyvä; onnettomuus teki minusta pahan. Tee minusta onnellinen, ja olen jälleen hyveellinen”.\nSyvemmällä Frankensteinin hirviössä on kuitenkin rikkinäisten yksilöiden piilotteleva piina. Se on kertomus osattomista olennoista – juuri sellaisista, joita romantikot itse monessa mielessä olivat. Yhteiskuntaan sopimaton ja sitä pakeneva Olento rinnastuu vaivattomasti maanpakoon heittäytyneisiin romantikkoihin, joita riivasi tunne ymmärretyksi tulemisen puutteesta. Järki edustaa järjestelmällistä yhteiskuntaa, joka ei osaa hahmottaa salattuja tunteita, erilaisuutta ja kaaosta kantavaa yksilöä.\nRomaanin voi lukea myös kuvauksena yhden tietyn yksilön osattomuudesta. Olennossa on paljon osia Mary Shelleystä itsestään. Mazzarellan kirjan ohella Daisy Hayn teos Young Romantics: The Shelleys, Byron and Other Tangled Lives kirjaa auki sen piiloutumisen, johon Mary turvautui rakkaittensa kuolemien sekä puolisonsa arvaamattomuuden keskellä. Kenties Mary Shelley oli jo lapsena oppinut kätkemään itsensä ymmärtämättömältä, etäiseltä kodilta, jossa ainut rakkauden mahdollisuus löytyi kuolleesta, idealisoidusta äidistä. Jos psykologisointia jatkaa, kenties Mary oli piilottanut myös itseltään paljon, sillä kuten Dayn kirjasta käy ilmi, hän saattoi olla liikahtamaton pahimpienkin tragedioiden edessä. Mary Shelley eli osittain kuin patsas, pysyen taustalla, näyttämättä liiaksi ja ollen tunne-elämältään peitossa sekä muilta että itseltään.\nSilti Olento oli siellä jossakin, odottaen pääsyä ulos ja tietäen, että jos niin kävisi, sitä ei ymmärrettäisi: ”Olen epäonnekas ja hylätty olento; katson ympärilleni, eikä minulla ole läheistä tai ystävää koko maailmassa. Nämä miellyttävät ihmiset, joiden luo pyrin, eivät ole koskaan nähneet minua eivätkä tiedä minusta. Olen täynnä pelkoja, koska jos epäonnistun heidän kanssaan, olen ikuisesti maailman hylkäämä”.\nTohtori Frankensteinin hahmossa vilkkuvat Mary Shelleyn rationaalinen isä, rakkaudeton, menetysten merkitsemä lapsuus ja lopulta se koko sosiaalisten odotusten kenttä, jonka edessä Mary voi vain muuttua patsaaksi – kenties siinä häilyvät myös Maryn omat kriittiset odotukset siitä, miten tulisi olla ja tuntea. Osattomuus, etäisyys muista, kiteytyy kirjan viimeiseen lauseeseen, jossa Olento hyppää napajäätiköllä jäälautalle ja katoaa ”kaukaisuuksiin”. Osuva viimeinen sana romantiikan ajan klassikolle.\nMary Shelley kipuili Percyn menettämisen jälkeen, mutta jatkoi laadukkaana kirjailijana ja oikeudenmukaisuuden ajajana. Romantikkojen vieraantunut yksinäisyys ei kuitenkaan jättänyt häntä, kuten eivät myöskään ne onnettomat rakkaustarinat, joita sekä romantikkojen elämät että tekstit loimusivat. Romantikkojen jälkeen eksistentialistit käsittelevät vieraantumista filosofian näkökulmasta, pienemmällä tunneliekillä. Silti vaikkapa myös Soren Kierkegaardin teoksissa voi nähdä vilahduksia Olennosta. Olento liikahtelee myös Kafkan tapaisissa kirjailijoissa, jotka ihmettelevät omaa olemassaoloaan merkillisessä maailmassa.\nTuon maailman raatelemille romantikoille vapaus ja ilo löytyivät yksinäisistä unista. Tässä ”ilo” on keskeinen sana. Vieraantuneisuus ei ole ainoastaan kipua vaan myös helpotuksen lähde. Myöhemmällä iällä Mary Shelley palasi Frankensteinin hirviöön kirjoittaakseen siihen uuden johdannon. Tuo johdanto oli myös paluu lapsuuteen ja kykyyn paeta yksinäiseen mieleen: “Unelmani olivat vain minun; niistä en kertonut kenellekään; ne olivat pakopaikkani ärtymykseltä – minun rakkain onneni, kun olin vapaa”.\n3.10.2016 ~ iidalainen\t~ Jätä kommentti\n(Kiasman Filosofian yössä pidetty esitelmä)\nSyyllisyys / häpeä\nMoraalipsykologisessa kirjallisuudessa syyllisyyttä pidetään toissuuntautuneena tunteena. Se keskittyy siihen, miten tekomme vaikuttavat toisiin ja syntyy meidän huomattuamme aiheuttaneemme muille vahinkoa. Syyllisyys on myös sisäistä, sillä sen otteessa me arvioimme omaa sisäistä todellisuuttamme ja moraaliamme sen sijaan, että keskittyisimme siihen, miten muut yksilöt tai yhteiskunta arvioivat meitä. Pettänyt ja petoksensa salannut voi siten kärsiä syyllisyydestä vaikka kukaan ei näe hänen tekoaan. Dostojevskin Rikoksessa ja Rangaistuksessa piinattu päähenkilö Raskolnikof ei suistu henkilökohtaiseen helvettiin siksi, että maailma näkisi hänet pahana vaan siksi, että hän itse näkee, omissa tärisevissä kulisseissaan, tekonsa kammottavuuden. Syyllisyys myös koskee etiikkaa, se kumpuaa tavastamme nähdä, että tekomme sotivat moraalia vastaan – ilman moraalia, ei ole syyllisyyttä, ja toisaalta ilman syyllisyyttä, ei ole moraalista kehitystä.\nHäpeä on tutkimuksen valossa syyllisyyden vastakohta. Se on itsesuuntautunut, eli kohdistuu meidän omaan identiteettimme ja statukseemme, minuuttamme koskeviin kuvastoihin, ei tapaan, jolla tekomme vaikuttavat muihin. Häpeä herää, kun me näyttäydymme huonossa, kelvottomassa, vinoksi heijastamassa valossa ja se koettaa paikata omaan identiteettiimme ilmaantuneita aukkoja sekä lommoja, ei muiden hyvinvointia. Häpeä on myös ulkoinen tunne, sillä se syntyy sisäisen sijaan ulkoisesta arvioinnista. Me kyyristymme häpeän pimentonurkkiin olettaessamme muiden näkevän meidät epäkelpoina, ja oman katseemme sijaan muiden katse määrittää siten kokemustamme – vaikka häpeä on itsesuuntautunutta, sen lähde on ulkoisessa tuomiossa. Häpeää koetaan jopa silloin, kun henkilö ei itse koe tehneensä mitään viallista: muiden osoittavat, vialliseksi nimeävät sormet riittävät sen herättämiseen. Häpeä ei myöskään rajoitu moraalisiin seikkoihin, vaan voi nousta mistä tahansa viallisuuden kokemuksesta. Se käsittelee identiteettiä, ei etiikkaa ja leimahtaa jopa infernaalisiin liekkeihinsä silloinkin, kun me itse pidämme itseämme eettisinä pyhimyksinä. Häpeän tilassa me emme ole epäonnistuneet moraalissa, vaan me olemme epäonnistuneet ihmisinä.\nSyyllisyyttä on pidetty positiivisena moraalitunteena. Se keskittyy tiettyyn tekoon ja koettaa löytää reittejä, joiden kautta muuttaa tuota tekoa: syyllisyyden motiivina on tekojemme moraalisen kestävyyden parantaminen, se on ideaaleihin työntävä preskriptiivinen projekti kohti ”hyvää”. Häpeä sen sijaan on nimetty negatiiviseksi, moraalia tuhoavaksi tunteeksi. Se ei keskity tiettyihin tekoihin vaan yksilöön kokonaisuutena, ja siten se ei johda muutospyrkimyksiin, sillä me emme voi muuttaa koko itseyttämme. Häpeän tilassa yksittäisen teon sijaan me yksilöinä olemme täysin ja kokonaisvaltaisesti viallisia, naurettavia, epäonnistuneita, tuomittuja, sekä toivottomia. Mitään ei ole tehtävissä, korruptoitunutta sekundaa ei voi tehdä hyväksi, se on joko heitettävä pois tai siihen kohdistuva kritiikki on hylättävä. Häpeään liittyy äkillinen pysähtyminen, jolloin me näemme itsemme kuten muut näkevät meidät, ja jolloin itseytemme on paljastunut epäkelvoksi, ollen alaston kaikessa nöyryyttävässä epätäydellisyydessään. Kokemus on sietämätön. Häpeää herättävä on leikattava irti ja tuhottava.\nMoraalisesti tuhoisan häpeästä tekee juuri muutosprosessin puuttumaan jääminen. Muutoksen sijaan häpeää kärsivä toivoo voivansa kadota, pohtii jopa itsetuhoa, haluaa olla mattojen, lattioiden ja maan alla, jotta kukaan ei näkisi häntä ja jotta hänestä todella tulisi tunkioille heitetty, tai hän nousee peitset ojennuksessa taistelemaan kritiikkiä vastaan. Häpeä saa meidät vihaamaan ja piilottelemaan itseämme, tai se herättää meissä raivoa, joka repeytyy projisoivaksi, muihin kohdistuvaksi halveksunnaksi, oman viallisuuden kiistämiseksi, haluksi irrottautua täysin niistä, jotka pitävät itseä viallisena, jopa aggressiiviseksi tarpeeksi tuhota ne, jotka kehtaavat nähdä itsessä epätäydellisyyttä. Kun häpeä herättää raivon, se herättää narsistisen minuuden, joka peilaa ja väkivaltaisesti runnoo itseensä kohdistuneen kritiikin takaisin muihin. Siinä, missä syyllisyydestä muotoutuu taival kohti moraalista kultivaatiota, häpeästä herää raju halukkuus väistää kultivaatiota piilottautumalla tai irrottautumalla täysin siitä, mikä aiheuttaa häpeää.\nRikoksen ja rangaistuksen ollessa klassinen kertomus syyllisyydestä, on Oscar Wilden Dorian Grayn muotokuva klassinen tarina häpeästä. Teoksen narsistinen päähenkilö irrottaa häpeänsä itsestään muotokuvaan. Dorianin säilyessä virheettömänä vain muotokuva muuttuu irvikuvaksi. Häpeästä tulee ullakolle piilotettua ja itsestä etäistettyä, samalla kun Dorian kohtelee yhä julmemmin niitä, jotka hänessä häpeää herättävät ja silpoo veitsellä kuoliaaksi häpeänsä paljastajan. Lopulta häpeän poistaminen, muotokuvan tuhoaminen, vaatii itse päähenkilön kuolemaa, sillä häpeä on elimellisesti osa häntä itseään. Syyllisyys voi sattua, Raskolnikov kärsii omassa kiirastulessaan, mutta siihen liittyy myös vapahduksen mahdollisuus. Raskolnikov eheytyy saadessaan rangaistuksen. Alkaa prosessi kohti ideaaleja ja pelastusta. Häpeä sen sijaan on tuskaa, joka voi tuhota. Se on tunne vailla pelastuksen narratiivia. Dorian Gray voi vain vaipua yhä syvemmälle siihen horteeseen, josta Raskalnikov nousee ja viimein kuolla.\nVaikka häpeä ei kenties herätä moraalia, se itse herää normeista, ideaaleista. Me koemme häpeälliseksi sen, mikä ei seuraa täydellisyyttä eli sitä, miten ”tulisi olla”. Ihmiskeskeisessä kulttuurissa tuo täydellisyys on usein liitetty erilaisiin inhimillisiksi miellettyihin piirteisiin. Todellisuuskuvan keskiössä on ihminen, hän kulttuureineen edustaa täydellisyyttä, kun taas muu luonto sekä muut eläimet edustavat jotakin kehittymätöntä, kirjaimmellisesti brutaalia keidasta, joka ei ole jalostunut sille ylivertaiselle asteelle, jolla ihminen pitää majaansa. Samalla ihmisyyteen kulttuurisesti liimatut sekä länsimaisen filosofian glorifioimat ominaisuudet, kuten rationaalisuus sekä kielellisyys, näyttäytyvät täydellistymisprosessin huippuina. Tieteellisen kehyskertomuksen puitteissa ihminen täydellisimpinä olentona on kutoutumassa yhä edistyksellisemmäksi käyttäessään rationaalisuuttaan ja erkaantuessaan luonnosta sekä eläimellisyydestä teknologian kautta. Kuten filosofi Mary Midgley on huomioinut, edessä häämöttää jopa paratiisi: paikka, jossa ruumiillisuuden vajaisuus merkkinä luonnosta sekä eläimellisyydestä on voitettu ja ihminen saavuttanut tieteen kautta ikuisen elämän, sekä paikka, jossa mieli voidaan jopa koodata ruumiittomiksi algoritmeiksi, puhtaaksi rationaalisuudeksi.\nTämän kertomuksen piirissä seikka, joka kenties eniten herättää meissä häpeää, on eläimellisyys sekä siihen liitetyt attribuutit. Viettien, aistien, tunteiden sekä ruumiillisuuden katsotaan kuuluvan epätäydelliseen eläimen todellisuuteen, ja siten ne on erotettava ihmisyydestä. Ihmisen on hallittava kehoaan, viettejään, halujaan sekä tunteitaan ja platonilaisittain alistettava ne järjen palvelukseen, siloteltava sivistyksen koodien alaisuuteen. Eläimellisyys on häpeällistä sekä siten vaarallinen, tuhoava ja kuolaansa likaava voima. Länsimainen ihminen pyrkiikin säännöstelemään tarkasti seksuaalisuuttaan, ruumiin toimintojaan, intuitiivisuutta, raivoa, riettautta, riehakkuutta, intensiivisyyttä, jopa rakkautta – kaikkea sitä kehollisuutta ja vietti- sekä tunnepainotteisuutta, mikä olisi merkki eläimestä.\nPopulaarikulttuuri vilisee varoittavia tarinoita siitä, mitä tapahtuu eläimellisyyden ottaessa vallan. Ihmissusi konkretisoi näiden tarinoiden sanoman: antaessaan vallan eläimelle, ihmisestä tulee hybridi, kontrolloimatonta, eläimellistä puoltaan yöhön piilotteleva peto, jotakin hirvittävää, häpeällistä ja peilin edessä yhä uudestaan itseään kauhistuvaa. Jos Dorian Gray peittelee pimeää, häpeää aiheuttavaa puoltaan, samoin tekee ihmissusi, joka kuuliaisesti kuuraa veren suupielistään yöllisten vaellusten jälkeen. Sanoma on selkeä: ihmisen tulee hallita eläimellisyyttä ja pitää sen häpeällinen riehakointi kaukana sivistyksen varaan rakennetusta identiteetistään. Eläin on pidettävä kaukana, sen jälkiä on kontrolloitava ehdottomalla tarkkuudella, tai seurauksena on puhdasta kauhua.\nIhmisyyden ollessa normi, jolla pyrkiä täydellisyyteen, eläimellisyys saa siten aikaan häpeää. Me häpeämme eläintä meissä ja siivoamme sen merkkejä näkymättömiin. Eläimellisyydestä pyritään irtisanoutumaan, sitä peitetään, se irrotetaan ihmisyydestä ja piilotellaan Dorianin muotokuvan tavoin ullakolle. Muistutukset siitä herättävät suuttumusta, torjuntaa, jopa väkivaltaa, sillä ihminen haluaa uskoa siihen ideaaliin, jonka oman oletetun täydellisyytensä ympärille on luonut. Erikoisella tavalla tätä häpeää projisoidaan muihin eläimiin. Kenties juuri kauhu omasta epätäydellisyydestä, ruumiillisuudesta, kontrolloimattomuudesta ja hauraudesta sekä siihen nivoutuva häpeä saavat aikaan voimakkaan halun vetää ehdoton raja ihmisen ja muiden eläinten välille. Länsimainen kulttuuri onkin täynnä obsessiivista vimmaa löytää erottava tekijä, jokin selkeä viiva, jonka kautta eritellä ihmiset muista eläimistä sekä osoittaa ihmisen ainutlaatuinen kehittyneisyys. Jopa aggressio eläinoikeuksia kohtaan saattaa lopulta olla aggressiota siitä, että jumalan kuvaksi nimetty olisikin osa muita lajeja ja joutuisi jakamaan arvoaan noiden lajien kanssa. Häpeä vaatii omaa erinomaisuutta ja häpeällisen poistamista, piilottamista, erottamista, torjumista, kiistämistä sekä mitätöintiä.\nSilti tuo eläin pysyy. Kuten Maurice Merleau-Ponty on todennut, me tulemme eläimistä, olemme eläimiä, ja tuntu eläimestä itsessämme on alati läsnä – se, joka meissä aistii, tuntee, hengittää ja tarkkailee, on eläin, eikä mikään määrä ihmisyydeksi nimettyä rationaalisuutta voi poistaa tuota otusta. Me olemme ruumiillisia, ailahtelevia, aistivia, tunteellisia, haluavia, vietteihin kallistuvia olioita, emme utuisia henkiolentoja, jotka lipuvat rationaalisuuden transsendentaalisilla aalloilla. Me hikoilemme, virtsaamme, olemme haurastuvaa, tunnevaltaista lihaa, jossa evoluutiohistorian meihin iskostamat tarpeet ja taipumukset loimuavat epätäydellisinä ja usein hallitsemattomina merkkeinä eläimen raapivasta läsnäolosta.\nHäpeän sijaan olisikin syytä pyrkiä kohtaamaan se eläin, jota piilottelemme. Selkein reitti tähän on hälventää sitä rajaa, jota ihmisen ja eläimen välille pyritään rakentamaan. Hyväksymällä eläimet ulkopuolellamme voimme kenties paremmin hyväksyä eläimen sisällämme. Kun ihminen kohtaa suden jonakin muuna kuin verihenkisenä hirviönä, hän voi kenties nähdä suden sisällään toisessa valossa. Tuolloin ”eläimellisyys” ei ole enää negatiivinen, epätäydellisyyttä implikoiva seikka, vaan jotakin, joka sisältää erityisyyttä, kyvykkyyttä, rationaalisuuttakin, sekä lajien välisiä, jaettuja mahdollisuuksia. Häpeä poistuu, sillä ei ole mitään, mitä piilotella.\nHäpeäänkin saattaa, kaikesta huolimatta, liittyä pelastus. Koska me haluamme identiteettimme ja itseytemme olevan muiden silmissä hyväksyttäviä, me kenties myös pyrimme muokkaamaan niitä suuntaan, jotka kelpaavat. Häpeä voisi mahdollisesti sittenkin olla rakentavaa. Jo Aristoteles muistutti, että moraali syntyy suhteessa muihin: se ei ole sisäinen projekti, jossa yksilö arvioi yksin omia lähtökohtiaan, vaan rakentuu osittain sen kautta, kuinka muut asemoivat tekojemme ja valintojemme arvon (vain yltiö-yksilöllisessä, nietzscheläisessä perspektiivissä tekojen luonne määrittyy täysin yksilön omien näkemysten kautta). Sosiaalinen konteksti luo siten sekä moraalia, että häpeää – ja jälkimmäisen kautta, huomattuamme olevamme epäkelpoja muiden silmissä, on mahdollista pyrkiä edelliseen.\nCheshire Calhoun väittää häpeän olevan itse asiassa edellytys “moraaliselle maturiteetille” – vain moraalisesti kehittynyt voi kokea häpeää ja antaa sen suunnata itseä produktiivisella tavalla. Tärkeää tällöin on kuitenkin se, että häpeä ei synny ainoastaan ulkoisen kautta, vaan yhdistyy myös sisäiseen arviointiin. Yksilö siten huomioi, miten muut näkevät hänet, mutta myös arvioi itsenäisesti, pitääkö muiden kriteerejä relevantteina. Silloin, kun häpeä on puhtaasti ulkoa tulevaa, se on moraalisesti tuhoisaa, kun taas silloin, kun ulkoinen ja sisäinen yhdistyvät – kun yksilö tiedostaa valintojensa olevan paitsi muiden silmissä myös omissaan kehnoja – voi se johtaa muutokseen ja kultivaatioon. Samalla tavoin Jennifer Manion on korostanut kykyä oman itsen ulkoiseen arviointiin reflektoivalla tavalla, jonka puitteissa me olemme ikään kuin minuuttamme empaattisesti havainnoiva ulkopuolinen taho. Näin häpeä muuttuu moraalista kehitystä mahdollistavaksi tunteeksi.\nEläimellisyyden häpeää voi poistaa myös tätä kautta. Oleellista on arvioida niitä kriteerejä, joiden perusteella eläimellisyys nimetään häpeälliseksi ja joksikin, josta tulisi irtaantua. Kun oma kehollisuus, seksuaalisuus, holtittomuus tai tunneroiske herättävät häpeän, on pohdittava, mistä syystä ne ovat jotakin negatiivista. Samalla on pohdittava, miksi oleminen osa muuta eläinkuntaa olisi häpeän lähde – miksi varoa sekä eläintä sisällä, että eläintä ulkopuolella? Tämä arviointi voi osoittaa häpeän tarpeettomuuden paljastamalla ne ihmiskeskeisen kulttuurin dogmit, jotka ajavat pakokauhuun, irtaantumiseen sekä halveksuntaan eläimellisyyden edessä. Nuo dogmit perustuvat katteettomille oletuksille ihmisyyden erinomaisuudesta, sekä halulle rakentaa ihmisidentiteettiä sellaisten kategoristen erontekojen varaan, joille ei ole löydettävissä faktuaalista perustaa. Ne myös perustuvat vinoutuneille, staattista, henkistä puhtautta ja hallintaa korostaville käsityksille siitä, mitä on olla ihmiseläin – käsityksille, jotka sopivat jumalolentoihin, eivät lihallisiin eläinolioihin.\nTällöin häpeä saattaa jopa korvautua syyllisyydellä, eli sillä, että haluamme muuttaa tekojamme suhteessa itseemme ja muihin eläimiin. Ihmissusien ja ullakolle eläimyyttään piilottavien Dorianien tilalle saattaa astua pelastustarina, jossa tapahtuu muutosta kohti toisenlaista, helpottavampaa tapaa olla ihmiseläin ja elää tuollaisena eläimenä kepeämmin, hyväksyvämmin, huomioivammin ja vähemmän raja-obsessoituneesti suhteessa myös muiden lajien edustajiin. Eläintä itsessään vihaavan tilalle astuu empaattinen tarkkailija, joka hyväksyy eläimellisyyden raapaisut näkemättä hirviöitä tai hävettävyyttä.\nTuskaisan häpeänsä loppumetreillä ja omaan kuolettavaan julmuuteensa uponneena Dorian Gray havaitsee äkisti säälivänsä eläintä: ”Eläimen liikkeissä oli kuitenkin suloa, joka oudosti riipaisi Dorian Grayta, ja hän huusi: — Älä ammu sitä, Geoffrey! Anna sen elää.” Kenties tuo oli viimeinen yritys päästä häpeästä ja löytää pelastus, monella tasolla.\n3.8.2016 9.8.2016 ~ iidalainen\t~ Jätä kommentti\nKaipaus on tunne, joka määrittää kulttuuria ja siihen limittyviä yksittäisiä mieliä. Se kutoo melankoliaansa kertosäkeissä, joissa kutsutaan rakkautta takaisin tai katsotaan sitä ylittämättömien kuilujen etäisyyksistä, ja se muistuttaa olemassaolostaan kirjallisuuden klassikoissa, joissa ihminen pyrkii aina kohti jotakin, tuulimyllyjen ja kuolemaa sinkoilevien sotakenttien yli. Nykykontekstissa se on jopa markkinoinnin muoto, sillä kaipaus uuteen, parempaan olemassaoloon herättää meidät ostamaan tuotteita, joilla tuota kuningaskuntaa tavoitella. Kaipaus on ihmisyyttä, kurottavakätinen tarve kohti jotakin sellaista, jolla ei ole vielä nimeä.\nMutta mitä me kaipaamme? Kaipaus on paradoksaalinen tila, sillä se suuntautuu ulkoiseen, johonkin, joka on oman itsen ulkopuolella – ihmisiin ja asioihin, jotka voivat tuottaa onnellisuutta ja punoa sitä harmoniaa, joka on aina juuri koskemattomissa – vaikka usein se koskettaa lopulta juuri tuota itseä. Kaipaus myös kohdistuu toiseen aikakauteen, se heittää kutsuhuutonsa menneisyyteen tai tulevaisuuteen, vaikka sen syntyperä sykkii meissä nyt, jokaisesta hetkestä toiseen.\nFilosofi Soren Kierkegaardin ajattelun voi tulkita käsittelevän juuri kaipausta ja sen paradoksaalisuutta. Tässä tulkinnassa ihminen pakenee itseään kaipaukseen, hän sukeltaa etsimään välitöntä tyydytystä ympäröivästä todellisuudesta voidakseen unohtaa sen terähampaisen ahdistuksen, joka syntyy meidän katsoessamme itseämme etäältä ensimmäistä kertaa ja nähdessämme tuon itsen olemassaolon absurdiuden. Me olemme omituisia, hajareunaisia, pieniä pisteitä valtavassa maailmankaikkeudessa, väistämättä kaikessa epätäydellisiä ja tuomittuja haurauteen, ja merkitys tuolle olemassaololle saattaa livetä otteesta, muuttua tavoittamattomaksi. Miksi minä, tämä absurdi, monella tapaa kykenemätön ja käsittämätön olento olen täällä?\nKysymys on tuskallinen, ja tuskaa tukahdutetaan puuduttamalla huomio hedonistiseen tyydytykseen tai pyrkimyksiin olla muiden silmissä hyväksyttävä – mikään kuitenkaan ei riitä, ja siten kaipaus kohti sitä mystistä ideaalia, joka voisi tehdä meistä viimein onnellisia, kelpoisia ja merkityksellisiä, jää hakkaamaan soluihimme. Niin me pakenemme ihmissuhteisiin, seksiin, kuluttamiseen, päihteisiin, tekoripsiin, täydellisen kehon etsitään, perheidyllien täyttämiseen, uran ylpeilevään luomiseen, siivousrutiineihin, pankkitilien volyymien maksimointiin, oman aseman sekä kelpoisuuden sosiaaliseen osoittamiseen, jotta voisimme löytää turvan kiusallisten kysymysten herättämästä, tiuskien riuhtovasta tuskasta, joka usein jää niin peitetyksi, että tuskin huomaamme sitä, mutta joka silti määrittää hajanaisia askeleitamme.\nLopulta itse kaipaus voi olla tapa paeta, sillä vain se, mikä on saavuttamatonta ja siten epärealistista, epäkonkreettista, olemassaolon ylittävää, voi olla täydellistä ja ideaalia. Turvapaikka, johon koetamme paeta, ei voi olla todellinen. Kierkegaard puhuu nuoresta, kärsivästä runoilijasta, joka etsii rakkautta mutta tuskastuu sen saavuttaessaan, sillä ilman kaipausta ei ole ideaalia, ja saavutettuna ideaali osoittautuukin todelliseksi ja arkiseksi sekä siten pettymykseksi. Runojen eteerinen, myyttinen neito menettää auransa ollessaan saavutettu ja yhtä kuolevainen kuin runoilija itse. Teoksessa ”Toisto” tuskainen runoilija voi rakastaa vain estämällä rakkauden toteutumisen, ja kaipauksen paradoksaalisuus saa jälleen yhden uuden muodon. ”Viettelijän päiväkirjassa” kärsivän nuoren runoilijan tilalla on manipulatiivinen, verkkoja punova hahmo, joka on oivaltanut kyynisen realismin: jotta rakkaus voi pysyä ideaalina, hänen on julmasti hylättävä sen kohde ja täten mahdollistettava molempien pysyvä kaipaus. Rakkaus voi olla vain kaipauksen tuottama ideaali, ei todellisuutta. Runoilija ja viettelijä haluavat kaipuun, eivät konkretiaa – he kaipaavat kaipausta.\nKenties kaipauksen kulttuuri ja omat mielenkenttämme saavatkin meidät etsimään kaipauksen kohteen sijaan lopulta itse kaipausta. Me tarvitsemme kaipausta, lupauksia jostakin paremmasta, jota kohti pyrkiä levottomasti, kaoottisesti tempoillen tai rauhallisesti, toiveikkaasti lipuen. Kaipaus itsessään on pakotie, siitä tulee huumeemme, joka peittää kiusallisten kysymysten esille kulottaman ahdistuksen.\nJuuri tästä syystä kaipaus ei kumpua kaivatusta, vaan meistä itsestämme, tarttuvasta tarpeesta paeta sitä ahdistusta, jota itseen katsominen voi sihisten sivaltaa esille. Me haluamme olla erityisiä, rakastettuja olentoja, joita rakas katsoo tunnistaen, ja me haluamme olla hyviä, kauniita olentoja, joiden olemassaolon merkitys on ilmeinen. Me haluamme olla kykeneviä ja edes jossakin täydellisiä, olla osa sitä kelpoisuuden ”normia”, jota yhteiskunta laskostelee yllemme. Mikään ei kuitenkaan riitä pysyvään tyydyttyneisyyteen tai onnellisuuteen, sillä tuolla jossakin, ydinten ytimessä, kuiskii kauhu omasta riittämättömyydestä, hauraudesta, yksinäisyydestä ja merkityksettömyydestä. Meidän on vaikea kohdata sitä epätäydellistä, heikkoa, kuolevaista, avaruudessa yksinäistä olentoa, jonka olemassaololle kukaan ei voi tarjota paperille kirjattua, universaalia merkitystä. Me kaipaamme, koska on kivuliasta nähdä se olento, jonka ”minäksi” nimeämme, ja me kaipaamme, koska me emme siten kelpaa itsellemme.\nKaipaukseen liittyy oletus vapaudesta – siitä, että sen kautta löytyy muurittomia, rajattomia alueita, sanoilla tavoittamattomia paratiiseja, joissa viimein kaikki on toisin. Jälleen kaipaus törmää paradoksiin, sillä sen lupaama vapaus ei voi toteutua sen kautta. Vapaus alkaa kaipuun katoamisesta. Kenties vapaus on lopulta vapautta itsestä ja sen tarpeesta olla erityinen, merkitysrikas, paikkansa sekä suuntansa alati tietävä, kykenevä, rakastettu ihminen. Tuon tarpeen tuolla puolen on todellisia keitaita, joissa voi lentää hämmästelemättä omien siipien eriskummallisia rakenteita.\nKierkegaard ehdotti, että ahdistuksesta voi irrottautua hyppäämällä kohti asioita, joiden edessä oma ego katoaa omaan rajallisuuteensa. Hän itse teki uskon hypyn ja heittäytyi lentämään uskonnollisten, mystisten asioiden varaan – sellaisten, joiden edessä oman erityisyytensä puutteen vuoksi tuskastuva on niin pieni, ettei vaade erityisyydestä enää nouse. Toinen vaihtoehto on yksinkertaisesti vain hypätä tarpeen ja ”minää” huutavan sekä rakkaudestakin merkityksellisyyden kokemusta etsivän, kaipuuseen kietoutuneen egon ulkopuolelle, missä tuulet ovat lempeämpiä ja todellisuus niin avara, ettei itsen katoaminen sen ihmeellisyyteen ole ahdistusta vaan vapauden esille huokaisemaa kauneutta.


Haku kauppatieteiden kandidaatin ja maisterin tutkintoon johtaviin koulutuksiin (3 v + 2 v) - Aalto-yliopisto\nAalto.fi / Aalto-yliopisto / Opiskelu ja ohjelmat / Hae kandidaatti- ja maisterikoulutuksiin / Kauppatieteellinen ala\nHaku kauppatieteiden kandidaatin ja maisterin tutkintoon johtaviin koulutuksiin (3 v + 2 v)\nKandidaattiohjelman opiskelijavalinnoissa opinto-oikeus myönnetään kauppatieteiden kandidaatin ja kauppatieteiden maisterin tutkintojen suorittamiseen. Haku kandidaattiohjelmaan järjestetään kerran vuodessa.\nTällä sivulla kerrotaan Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun kandidaattitason opiskelijavalinnoista. Lisätietoa Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun Mikkelin kampuksen englanninkielisen International Business -kandidaattiohjelman opiskelijavalinnoista löydät täältä.\nSuomenkielisen kandidaattiohjelman opetus järjestetään Otaniemen kampuksella.\nKielitaitovaatimukset päivitetty 24.11.2017\nVuoden 2018 valintaperusteet on julkistettu\nVuoden 2017 valintojen tilastot\nHakuaika suomenkieliseen Kauppatieteiden kandidaattiohjelmaan on kerran vuodessa. Hakuaika syksyllä 2018 alkaviin opintoihin on 14.-28.3.2018.\nInternational Business -kandidaattiohjelman (Mikkelin kampus) hakuaika syksyllä 2018 alkaviin opintoihin on 9.-24.1.2018. International Business-kandidaattiohjelmaan voi hakea myös avoien yliopiston opintojen perusteella tai siirtohaussa. Lisätietoa International Business-ohjelman opiskelijavalinnoista\nVuoden 2018 valintojen aikataulu\nTämä aikataulu koskee Aalto-yliopiston suomenkielisen Kauppatieteiden kandidaattiohjelman opiskelijavalintaa. Tutustu myös Intenational Business-kandidaattiohjelman (Mikkeli) aikatauluun täällä Lisätietoa International Business-ohjelman opiskelijavalinnoista\nHakuaika Kauppatieteiden kandidaattiohjelmaan (suomenkielinen ohjelma) alkaa (kauppatieteellisen alan yhteisvalinta, SAT-valinta, Talousguru-kilpailun perusteella hakevat)\nHakuaika avoimen väylän valinnassa alkaa\nHakuaika Kauppatieteiden kandidaattiohjelmaan (suomenkielinen ohjelma) päättyy (kauppatieteellisen alan yhteisvalinta, SAT-valinta, Talousguru-kilpailun perusteella hakevat)\nHakuaika avoimen väylän valinnassa päättyy\nKauppatieteellisen alan yhteisvalinnassa hakevat:\nHakijoiden, jotka hakevat muulla kuin vuoden 1990 jälkeen suoritetulla suomalaisella ylioppilastutkinnolla tai keväällä 2018 valmistuvalla tutkinnolla, tulee toimittaa kopio tutkintotodistuksesta Itä-Suomen yliopiston hakijapalveluihin.\nIB- ja EB-tutkintoon valmistuvan on toimitettava todistus, joka sisältää predicted grades -arvosanat yhteispisteineen 13.4.2018 klo 15.00 mennessä Itä-Suomen yliopiston hakijapalveluihin. Katso Hakemus ja vaadittavat liitteet\nMuiden on toimitettava oppilaitoksen antama ennakkoarviointi tutkinnon suorittamisesta.(Suomalaisen ylioppilastutkinnon suorittavien ei tarvitse toimittaa liitteitä.)\nValintakokeen erityisjärjestelyhakemusten liitteineen oltava perillä (kauppatieteellisen alan yhteisvalinta)\nHakijoiden, jotka hakevat muulla kuin vuoden 1990 jälkeen suoritetulla suomalaisella ylioppilastutkinnolla tai keväällä 2018 valmistuvalla tutkinnolla, tulee toimittaa kopio tutkintotodistuksesta Aalto-yliopiston hakijapalveluihin.\nIB- ja EB-tutkintoon valmistuvan on toimitettava todistus, joka sisältää predicted grades -arvosanat yhteispisteineen 13.4.2018 klo 15.00 mennessä Aalto-yliopiston hakijapalveluihin. Katso Hakemus ja vaadittavat liitteet\nTalousguru-kilpailun perusteella hakevat:\nHakijoiden, jotka hakevat ennen vuotta 2018 suoritetulla kansainvälisellä ylioppilastutkinnolla (RP-, IB- ja EB-tutkinnot), tulee toimittaa kopio tutkintotodistuksesta Aalto-yliopiston hakijapalveluihin. RP-, IB- ja EB-tutkinnon 2018 suorittavien tulee toimittaa ennakkoarvio Aalto-yliopiston hakijapalveluihin. Katso Hakemus ja vaadittavat liitteet\nHakuaika siirtohaussa alkaa\nHakuaika siirtohaussa päättyy\nKauppatieteellisen alan yhteisvalinta: todistusvalinnassa hyväksytyt julkistetaan\nSiirtohaussa edellytetyt opinnot tulee olla suoritettuna ja kirjattuna rekisteriin sekä todistus niistä tulee toimittaa Aalto-yliopiston hakijapalveluihin.\nKauppatieteellisen alan yhteisvalinnan valintakoe, Aalto-yliopiston osalta Otaniemen kampuksella\nKeväällä 2018 valmistuvien todistuskopio on oltava toimitettuna Itä-Suomen yliopiston hakijapalveluihin. Ei koske IB-, EB tai suomalaisella ylioppilastutkinnolla hakevia.\nKeväällä 2018 valmistuvien todistuskopio on oltava toimitettuna Aalto-yliopiston hakijapalveluihin. Ei koske IB-, EB tai suomalaisella ylioppilastutkinnolla hakevia.\nVirallisen SAT-tulosraportin tulee olla Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun käytettävissä\nAvoimen väylän valinta:\nVaadittavat opinnot on oltava suoritettuina.\nValintojen tulokset julkistetaan (kaikki valintaryhmät)\nViimeinen päivä vastaanottaa opiskelupaikka (kaikki valintaryhmät)\nKauppatieteellisen alan yhteisvalinta:\nKeväällä 2018 IB- tai EB-tutkinnon suorittavat: Todistuskopio on oltava toimitettuna Itä-Suomen yliopiston hakijapalveluihin: Katso tarkemmat ohjeet\nKeväällä 2018 IB- tai EB-tutkinnon suorittavat: Todistuskopio on oltava toimitettuna Aalto-yliopiston hakijapalveluihin.\nHakukohteet ja hyväksyttävien enimmäismäärät\nAalto-yliopiston kauppakorkeakoulun suomenkielisen Kauppatieteiden kandidaattiohjelman opiskelijavalinnoissa haetaan aina samaan hakukohteeseen: suorittamaan kauppatieteiden kandidaatin ja maisterin tutkintoja. Hakea voi viidessä valintaryhmässä. Hakemista useassa eri valintaryhmissä ei ole rajoitettu. Hakija voi halutessaan hakea kaikissa niissä valintaryhmissä, joissa hän on hakukelpoinen:\nKauppatieteellisen alan yhteisvalinta: todistusvalinnassa 180 uutta opiskelijaa (kaikki ensikertalaisia hakijoita*) ja koepistevalinnassa 120 uutta opiskelijaa.\nYhteensä 300 uutta opiskelijaa (yhteensä vähintään 70% ensikertalaisia hakijoita*)\nOpintopolku: Kauppatieteet, Helsinki, kauppatieteiden kandidaatti ja maisteri (3 v + 2 v) (Kauppatieteellisen alan yhteisvalinta)\nSAT-valinta: 15 uutta opiskelijaa (vähintään 70 % on ensikertalaisia hakijoita*)\nOpintopolku: SAT-valinta, kauppatieteet, Helsinki, kauppatieteiden kandidaatti ja kauppatieteiden maisteri (3 v + 2 v)\nTalousguru-kilpailun perusteella hakevien valinta: 3 uutta opiskelijaa\nOpintopolku: Talousguru-kilpailun perusteella hakevien valinta, kauppatieteet, Helsinki, kauppatieteiden kandidaatti ja kauppatieteiden maisteri (3 v + 2 v)\nAvoimen väylän valinta: 22 uutta opiskelijaa\nOpintopolku: Avoimen yliopiston opintojen perusteella hakevien valinta, kauppatieteet, Helsinki, kauppatieteiden kandidaatti ja kauppatieteiden maisteri (3 v + 2 v)\nSiirtohaku: 5 uutta opiskelijaa\nOpintopolku: Siirtohaku, kauppatieteet, Helsinki, kauppatieteiden kandidaatti ja kauppatieteiden maisteri (3 v + 2 v)\n* Ensikertalainen hakija = hakija, joka ei ole suorittanut korkeakoulututkintoa Suomessa tai joka ei ole ottanut korkeakoulututkintoon johtavaa opiskelupaikkaa vastaan kevään 2014 opiskelijavalinnoissa tai sen jälkeen\nKauppatieteiden kandidaattiohjelman tiedot myös Opintopolussa\nKauppatieteiden kandidaattiohjelmassa opiskelija suorittaa ensin kauppatieteiden kandidaatin tutkinnon. Kandidaatin tutkinnon erikoistumisalue valitaan ensimmäisen lukuvuoden lopussa. Avoimen väylän valinnassa hyväksytyt hakevat erikoistumisalueelle yhteishaun yhteydessä. Kauppatieteiden kandidaatin tutkinnon jälkeen suoritetaan kauppatieteiden maisterin tutkinto.\nHakukelpoisuus Kauppatieteellisen alan yhteisvalinnassa ja SAT-valinnassa\nOlet kelpoinen hakemaan kauppatieteellisen alan yhteisvalinnassa ja SAT-valinnassa, jos olet suorittanut jonkin alla olevista tutkinnoista:\nSuomessa suoritetun AICE-tutkinnon (koko tutkinto, osio tutkinnosta ei riitä)\nJos et ole suorittanut mitään yllä olevista tutkinnoista, mutta katsot omaavasi opintoja varten riittävät tiedot ja valmiudet, voit hakea lupaa osallistua valintakokeeseen toimittamalla perustellun hakemuksen Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun Hakijapalveluihin.\nJos haet SAT-valinnassa, sinun on lisäksi tarvittaessa osoitettava riittävä suomen kielen taito (ks. Kielitaitovaatimukset).\nJos sinulla on oikeus pelkästään kauppatieteiden maisterin tutkinnon suorittamiseen Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulussa, et voi hakea tässä kuvatuissa valinnoissa. Lisäksi jos sinulla, on oikeus suorittaa sekä kandidaatin että maisterin tutkinnot Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulussa, et voi hakea siihen kandidaattiohjelmaan, johon sinulla on jo opinto-oikeus.\nJos olet pakolainen tai pakolaiseen rinnastettavassa asemassa, etkä voi todistaa korkeakoulukelpoisuuttasi asiakirjoin ja haet kandidaattikoulutukseen, voidaan sinut kutsua kauppatieteellisen alan valintakokeeseen. Muissa Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun kandidaattitason opiskelijavalintojen valintaryhmissä hakukelpoisuus arvioidaan normaalin valintaprosessin mukaisesti niiden dokumenttien perusteella, jotka hakija toimittaa hakemuksensa yhteydessä, tai joita tältä pyydetään lisäselvityksenä.\nHakukelpoisuus Talousguru-kilpailun perusteella hakevien valinnassa\nTalousguru-kilpailussa vuonna 2018 kolmelle parhaiten sijoittuneelle voidaan myöntää opiskeluoikeus suorittamaan kauppatieteiden kandidaatin ja maisterin tutkintoja sinä vuonna, kun he ovat suorittaneet hyväksyttävästi lukion oppimäärän ja ylioppilastutkinnon.\nHakukelpoisuus Avoimen väylän valinnassa\nTässä valinnassa hakevalta edellytetään yhteensä vähintään 60 opintopisteen laajuiset Aalto-yliopiston avoimessa yliopistossa suoritetut Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun tutkintovaatimusten mukaiset opinnot alla luetelluista opintojaksoista:\nJohtamisen perusteet TAI Introduction to Management, 6 op\nLaskentatoimen perusteet TAI Principles of Accounting, 6 op\nMarkkinoinnin perusteet TAI Introduction to Marketing, 6 op\nRahoituksen perusteet TAI Managerial Finance/Principles of Finance, 6 op\nTaloustieteen perusteet TAI Principles of Economics, 6 op\nYritysjuridiikan perusteet TAI Introduction to Business Law, 6 op\nTuotantotalouden perusteet TAI Operations Management, 6 op\nBusiness Communication Skills, 3 op / Business Communication, 3 op\nYritysvastuu ja etiikka TAI Corporate Responsibility and Ethics, 3 op\nTilastotieteen perusteet TAI Introduction to Statistics, 6 op\nTalousmatematiikan perusteet, 6 op TAI Tilastotieteen jatkokurssi, 6 op TAI Kvalitatiivinen tutkimus, 6 op TAI Business Mathematics with Excel Applications, 6 op\nViestintä ja projektinhallinta, 6 op TAI Yritysviestinnän perusteet, 6 op TAI Introduction to Corporate Communication//Communication and Project Management, 3 op JA Finnish Business Communication, 3 op TAI Finnish for Foreigners, 3 op\nTaulukkolaskenta ja analytiikka, 6 op (Huomioidaan vain suomenkieliseen Kauppatieteiden kandidaattiohjelmaan hakevilla. Myös aikaisemmin suoritettu Taulukkolaskenta ja analytiikka -opintojakso, joka on laajuudeltaan 5 op, hyväksytään. Tällöin edellytettyjen opintojaksojen laajuus on 59 op.)\nVaadittujen opintojen tulee olla suoritettuna viimeistään 12.6.2018. Opintojen tulee olla Aalto-yliopiston avoimessa yliopistossa suoritettuja. Opintojen opintopisteillä painotetun arvosanan on oltava vähintään 3,50 asteikolla 1-5. Arvosanan laskemisessa huomioidaan vain hakukelpoisuuteen edellytettyjen opintojaksojen (60 op) arvosanat.\nLisätietoja vaadituista opinnoista Väylä tutkinto-opiskelijaksi -sivuilta\nEt voi hakea avoimen väylän valinnassa, jos olet suorittanut korkeakoulututkinnon tai sinulla on voimassa oleva tutkinnonsuoritusoikeus yliopistossa, ammattikorkeakoulussa tai Maanpuolustuskorkeakoulussa.\nSiirto-opiskelijalla tarkoitetaan opiskelijaa, joka siirtyy suomalaisesta korkeakoulusta toiseen tai yliopiston sisällä tutkinnosta toiseen.\nOlet hakukelpoinen hakemaan siirtohaussa, kun\nsinulla on voimassa oleva alempaan korkeakoulututkintoon johtava opinto-oikeus toisessa suomalaisessa korkeakoulussa tai eri tutkintoon johtava opinto-oikeus Aalto-yliopistossa;\nolet suorittanut yliopistotasoisia kauppatieteiden kandidaatin tutkintoon kuuluvia opintoja vähintään 75 opintopisteen verran siten, että opintoihin sisältyy ennalta määritellyt liiketoimintaosaamisen perusteet -opintokokonaisuuteen kuuluvat opintojaksot;\nolet suorittanut seuraavat liiketoimintaosaamisen perusteet -opintokokonaisuuteen kuuluvat opintojaksot vähintään painotetulla keskiarvolla 4,0 (asteikolla 1-5) 31.5.2018 mennessä:\nViestintä- ja projektinhallinta TAI Yritysviestinnän perusteet, 6 op\nolet suorittanut/suoritat hakulukuvuonna (1.8.2017–31.7.2018) vähintään 55 opintopistettä;\net ole vielä suorittanut kandidaatin tutkintoa siinä koulutuksessa, josta haet siirtoa; ja\nsinulla on opintoaikaa jäljellä sen verran, että KTK- ja KTM-tutkintojen suorittaminen sen aikana on mahdollista. (Riittävä opintoaika määritellään sen mukaan, että opintoja suoritetaan 60 op/lukuvuosi.)\nAalto-yliopiston kauppakorkeakoulun Kauppatieteiden kandidaattiohjelman tutkinto-opiskelija ei voi hakea siirtoa Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun International Business-kandidaattiohjelmaan (Mikkeli) eikä Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun International Business-kandidaattiohjelman (Mikkeli) tutkinto-opiskelija voi hakea siirtoa Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun Kauppatieteiden kandidaattiohjelmaan Otaniemen kampukselle.\nJos olet suorittanut perusopetuksen, toisen asteen tutkinnon tai muun korkeakoulukelpoisuuden antavan tutkinnon suomeksi, olet kielitaidon osalta hakukelpoinen.\nJos et ole suorittanut perusopetusta, toisen asteen tutkintoa tai muuta korkeakoulukelpoisuuden antavaa tutkintoa suomeksi, edellytetään sinulta suomen kielen taidon osoittamista.\nVoit osoittaa suomen kielen taidon seuraavilla tavoilla:\nSuomalaisen ylioppilastutkinnon pitkän oppimäärän mukainen suomen koe vähintään arvosanalla eximia cum laude approbatur;\nSuomalaisen ylioppilastutkinnon keskipitkän oppimäärän mukainen suomen koe vähintään arvosanalla laudatur;\nSuomi toisena kielenä (S2) vähintään arvosanalla magna cum laude approbatur;\nIB A-taso suoritettu;\nYleisessä kielitutkinnossa vähintään taitotaso 4 kaikista osa-alueista; tai\nHarkinnan mukaan myös muu näyttö suomen kielen taidosta voidaan ottaa huomioon.\nSuomen kielen taito tulee osoittaa viimeistään 10.7.2018.\nKauppatieteellisen alan yhteisvalinta, SAT-valinta, Talousguru-kilpailun perusteella hakevien valinta ja Avoimen väylän valinta ovat mukana korkeakoulujen yhteishaussa. Siirtohaku on osa Aalto-yliopiston erillisvalintoja.\nKauppatieteellisen alan yhteisvalinta, SAT-valinta, Talousguru-kilpailun perusteella hakevien valinta ja Avoimen väylän valinta\nHaku valtakunnallisen Opintopolku-palvelun kautta\nHakuaika alkaa 14.3.2018 ja päättyy 28.3.2018 klo 15.00. Myöhästyneitä hakemuksia ei huomioida.\nHakuaika alkaa 2.5.2018 ja päättyy 16.5.2018 klo 15.00. Myöhästyneitä hakemuksia ei huomioida.\nKun olet täyttänyt sähköisen hakulomakkeen Opintopolku-palvelussa, saat sen tarkasteltavaksi. Sähköinen lomake lähetetään painamalla Lähetä hakemus -painiketta. Hakulomake on mahdollista tulostaa. Se kannattaa tehdä, sillä hakulomakkeella on tietoja, joita voit tarvita myöhemmin. Hakulomakkeelle on myös listattu, mitkä liitteet tulee toimittaa ja niiden toimitusosoitteet. Kopio hakulomakkeesta tulee laittaa toimitettavien liitteiden mukaan. Onnistuneesti lähetetystä hakulomakkeesta saat vahvistusviestin sähköpostiisi. Tarkemmat ohjeet hakulomakkeen täyttämisestä löydät Opintopolusta – Näin täytät hakulomakkeen\nOpiskelijavalinta perustuu hakulomakkeessa ja niiden liitteissä ilmoitettuihin sekä valtakunnallisen hakijarekisterin kautta saatuihin tietoihin. Hakulomake tulee täyttää annettujen ohjeiden mukaisesti. Hakija vastaa antamiensa tietojen oikeellisuudesta ja lomakkeen oikeasta täyttämisestä. Virheellisesti tai epäselvästi merkityt tiedot, jotka vaikuttavat valinnan lopputulokseen, joudutaan tulkitsemaan hakijalle epäedullisesti. Väärien tietojen antaminen opiskelijavalinnan yhteydessä voi johtaa saadun opiskelupaikan menettämiseen.\nKatso tarvittavat liitteet alta hakukohdekohtaisesti:\nKauppatieteellisen alan yhteisvalinta - hakemuksen liitteet\nOhjeet liitteiden toimittamiseen löydät kauppatieteellisen alan yhteisvalinnan verkkosivuilta. Huomioithan, että kauppatieteellisen alan yhteisvalinnassa ei voi hakea Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun Mikkelin yksikköön.\nSAT-valinta - hakemuksen liitteet\nNämä tiedot koskevat Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun suomenkielisen Kauppatieteiden kandidaattiohjelman Otaniemen kampuksen SAT-valintaa. Lisätietoa SAT-testillä hakemisesta International Business-kandidaattiohjelmaan (Mikkeli).\nVirallinen SAT-tulosraportti Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun Hakijapalveluissa viimeistään 12.6.2018. Virallinen SAT-tulosraportti tulee tilata testin järjestäjältä suoraan Aalto-yliopiston kauppakorkeakouluun koodilla 1700. Hakijan itse tulostamia tai lähettämiä tulosraportteja ei hyväksytä. Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun hakijapalveluiden yhteystiedot\nKopio todistuksesta, jolla osoitat riittävän kielitaidon. Katso Kielitaitovaatimukset .\nKopio hakukelpoisuutesi osoittavasta tutkintotodistuksesta. Riittää, että toimitat kopion yhdestä hakukelpoisuuden antavasta tutkinnosta.Suomalaisen ylioppilastutkinnon vuonna 1990 ja sen jälkeen suorittaneiden tutkintotiedot saadaan valintaa varten Ylioppilastutkintolautakunnalta eikä kopiota tutkintotodistuksesta tarvitse toimittaa.\n13.4.2018 klo 15.00 mennessä on toimitettava seuraavat liitteet:\nsuomalaisen ammatillisen perustutkinnon, ammatti- tai erikoisammattitutkinnon sekä ammattikorkeakoulututkinnon suorittaneet\nulkomaisen tutkinnon, Reifeprüfung-tutkinnon, International Baccalaureate -tutkinnon tai European Baccalaureate -tutkinnon suorittaneet\nsuomalaisen ylioppilastutkinnon ennen vuotta 1990 suorittaneet\nJos suoritat tutkintosi keväällä 2018:\nMikäli korkeakoulukelpoisuuden antavan ammatillisen tutkinnon, IB-, EB- tai Reifeprüfung-tutkinnon tai ulkomailla suoritetun tutkinnonsuorittaminen on kesken hakuajan päättyessä, on liitteet toimitettava seuraavasti:\nSuomalaiseen ammatilliseen perustutkintoon, ammatti- tai erikoisammattitutkintoon, ammattikorkeakoulututkintoon tai RP-tutkintoon valmistuvan on toimitettava 13.4.2018 klo 15.00 mennessä oppilaitoksen antama ennakkoarviointi tutkinnon suorittamisesta. Tutkintotodistuksen kopio tulee toimittaa heti valmistumisen jälkeen, kuitenkin viimeistään 7.6.2018 klo 15.00.\nUlkomaisen tutkinnon suorittaneen on toimitettava 13.4.2018 klo 15.00 mennessä oppilaitoksen antama ennakkoarviointi tutkinnon suorittamisesta. Tutkintotodistuksen kopio tulee toimittaa heti valmistumisen jälkeen, kuitenkin viimeistään 10.7.2018 mennessä.\nIB- ja EB-tutkintoon valmistuvan on toimitettava ennakkoarvio tutkinnostasi tai muu todistus siitä, että olet valmistumassa keväällä 2018 13.4.2018 klo 15.00 mennessä. Tutkintotodistuksen kopio tulee toimittaa heti valmistumisen jälkeen, kuitenkin viimeistään 13.7.2018 klo 15.00.\nMääräaikojen jälkeen suoritettavia tutkintoja tai toimitettuja liitteitä ei huomioida opiskelijavalinnassa.\nMahdollinen todistuskopio ja mahdollinen kopio kielitaidon osoittavasta todistuksesta toimitetaan ensisijaisesti sähköpostin liitteenä osoitteeseen hakijapalvelut [at] aalto [dot] fi. Jos et voi toimittaa liitteitä sähköpostin liitteenä, voit toimittaa ne Aalto-yliopiston hakijapalveluihin:\n(käyntiosoite: Otakaari 1, Espoo)\nTalousguru-kilpailun perusteella hakevien valinta - hakemuksen liitteet\nKopio hakukelpoisuutesi osoittavasta tutkintotodistuksesta. Riittää, että toimitat kopion yhdestä hakukelpoisuuden antavasta tutkinnosta. Etsi liitteiden toimitusaika alla olevasta listasta suorittamasi tutkinnon mukaan:\nJos haet suomalaisella ylioppilastutkinnolla, jonka olet suorittanut vuonna 1990 tai sen jälkeen, ei sinun tarvitse toimittaa liitteitä.\nJos haet kansainvälisellä ylioppilastutkinnolla (RP-, IB- ja EB-tutkinto), toimita kopio tutkintotodistuksesta 13.4.2018 klo 15.00 mennessä.\nJos haet keväällä 2018 valmistuvalla RP-tutkinnolla, toimita 13.4.2018 klo 15.00 mennessä oppilaitoksen antama ennakkoarviointi tutkinnon suorittamisesta. Tutkintotodistuksen kopio tulee toimittaa heti valmistumisen jälkeen, kuitenkin viimeistään 7.6.2018 klo 15.00.\nJos haet keväällä 2018 valmistuvalla IB- tai EB-tutkinnolla, toimita ennakkoarvio tutkinnostasi 13.4.2018 klo 15.00 mennessä ja kopio varsinaisesta tutkintotodistuksesta heti sen saatuasi, mutta kuitenkin viimeistään 13.7.2018 klo 15.00 mennessä.\nMahdollinen todistuskopio toimitetaan ensisijaisesti sähköpostin liitteenä osoitteeseen hakijapalvelut [at] aalto [dot] fi. Jos et voi toimittaa liitteitä sähköpostin liitteenä, voit toimittaa ne Aalto-yliopiston hakijapalveluihin:\nAvoimen väylän valinta - hakemuksen liitteet\nHakemus täytetään Opintopolku-palvelussa.\nValinnassa edellytetyt opinnot tulee olla rekisterissä 12.6.2018 klo 15.00 mennessä. Erillisiä liitteitä ei tarvitse lähettää.\nJos et ole saanut suomenkielistä koulusivistystä tai suorittanut tutkintoa suomen kielellä, sinun on toimitettava kopio riittävän suomen kielen taidon osoittavasta todistuksesta Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun hakijapalveluihin 10.7.2018 klo 15.00 mennessä. Lisätietoa kielitaitovaatimuksista\nAalto-yliopiston kauppakorkeakoulun hakijapalveluihin yhteystiedot\nSiirtohaku - hakemuksen liitteet\nValinnassa edellytetyt opinnot tulee olla suoritettuna ja kirjattuna rekisteriin sekä todistus niistä tulee toimittaa Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun hakijapalveluihin 31.5.2018 klo 15.00 mennessä.\nJos et ole saanut suomenkielistä koulusivistystä, sinun on toimitettava kopio riittävän suomen kielen taidon osoittavasta todistuksesta Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun hakijapalveluihin 10.7.2018 klo 15.00 mennessä. Lisätietoa kielitaitovaatimuksista\nKauppatieteellisen alan yhteisvalinta - valintamenettely\nKauppatieteellisen alan yhteisvalinnassa mukana olevien hakukohteiden valinta perustuu yhteiseen valintakokeeseen ja yhteisiin valintaperusteisiin.Todistusvalinnan perusteet ja ylioppilastutkintojen arvosanojen pisteytys on sama kaikissa hakukohteissa. Hakijat osallistuvat samaan valintakokeeseen, joka arvostellaan samalla tavalla kaikkien hakukohteiden osalta.\nKauppatieteellisen alan yhteisvalinnassa opiskelijoita valitaan ensin todistusvalinnassa ylioppilastutkintotodistuksen arvosanojen perusteella:\nTiedot todistusvalinnassa hyväksytyistä eli aloituspaikkojen määrän perusteella hyväksyttävissä olevista julkaistaan viimeistään tiistaina 30.5.2018.\nHakijat, jotka eivät tule valituksi todistusvalinnassa, osallistuvat valintakokeeseen, jonka perusteella valitaan koepistevalinnassa. Valintajärjestys määräytyy valintakoepisteiden perusteella.\nHakijan ei tarvitse itse ilmoittaa, hakeeko hän todistusvalinnassa vai koepistevalinnassa. Hakija otetaan aina huomioon molemmissa valinnoissa, mikäli se on hakijan tausta huomioon ottaen mahdollista. Ensin tutkitaan, tuleeko hakija hyväksytyksi todistusvalinnassa. Jos ei tule hyväksytyksi, tutkitaan, sijoittuuko hän koepistevalinnan pisteiden perusteella hyväksyttävissä olevien joukkoon.\nAalto-yliopiston kauppakorkeakouluun yhteisvalinnassa valittavien määrästä 60 % valitaan ylioppilastutkinnon arvosanojen perusteella (todistusvalinta) ja 40 % koepisteiden perusteella (koepistevalinta).\nValintamenettelyn, pisteytyksen ja valintakokeen tarkemman kuvauksen löydät kauppatieteellisen alan yhteisvalinnan verkkosivuilta. Tutustuthan niihin huolellisesti. Yhteisvalinnan verkkosivuilla voit tutustua myös aiempien vuosien tilastoihin ja valintakokeisiin.\nValintakoe Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulussa\nHakija osallistuu valintakokeeseen siinä yliopistossa, johon hän hakee ensisijaisesti. Aalto-yliopistossa valintakokeeseen osallistuvat hakijat, joilla Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulu on kauppatieteellisen alan yhteisvalinnassa ensimmäinen tai ainoa hakukohde.\nKauppatieteellisen alan yhteisvalinnan valintakoe järjestetään kaikissa yhteisvalintaan kuuluvissa korkeakouluissa 6.6.2018 klo 12–15. Valintakoe suoritetaan yhtäjaksoisesti. Koetilaisuuteen ei lähetetä erllistä kutsua. Hakijat, jotka eivät ole tulleet valituksi todistusvalinnassa ylempään haluamaansa hakukohteeseen, saavat osallistua valintakokeeseen. Hakukeväänä IB-, EB- tai Rp-tutkinnon suorittavat, joiden todistusvalinta on ehdollinen, saavat osallistua valintakokeeseen joka tapauksessa. Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulu järjestää valintakokeen Otaniemen kampuksella. Hakijoiden sijoittuminen eri rakennuksiin julkaistaan tällä sivulla viimeistään viikko ennen valintakoetta.\nValintakokeella pyritään mittaamaan talouselämään liittyvän tiedon omaksumiskykyä ja taitoa soveltaa sitä. Valintakoevaatimukset, joihin koe perustuu, löydät kauppatieteellisen alan yhteisvalinnan verkkosivuilla.\nhenkilöllisyystodistus (passi, henkilöllisyystodistus, kuvallinen KELA-kortti)\nmahdollinen juomapullo (kirkas, läpinäkyvä, ei etikettiä)\nValintakokeeseen ei saa ottaa mukaan\nomaa laskinta. Valintakokeeseen osallistuvien käyttöön annetaan yksinkertainen nelilaskin.\nomia muistiinpanoja ja suttupapereita\nsähköisiä viestimiä (esim. kännykkä)\nJos sinulla on lääketieteellinen peruste ottaa valintakokeeseen mukaan juomapullon lisäksi muita eväitä, laita asiasta sähköpostia Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun Oppimispalveluihin (opiskelijapalvelut(at)aalto.fi) viimeistään viikko ennen valintakoetta. Liitä sähköpostiin lääkärintodistus, josta käy ilmi, että lääkäri suosittelee sinulle valintakokeeseen eväitä. Voit toimittaa lääkärintodistuksen myös postitse (ks.yhteystiedot).\nVoit saada valintakokeeseen erityisjärjestelyitä vammasi, sairautesi tai vastaavan erityisen syyn perusteella. Erityisjärjestelyt voivat olla esimerkiksi lisäaika valintakokeen tekemiseen, oma rauhallinen tila tai suuritekstinen valintakoe. Erityisjärjestelyitä haetaan sähköisellä hakemuksella, hakemukseen pääset alla olevasta linkistä. Tarvittavat liitteet löydät hakemuksesta. Lähetä sähköinen hakemus ja toimita liitteet 13.4.2018 klo 15.00 mennessä. Tämän jälkeen toimitetut hakemukset huomioidaan vain siinä tapauksessa, että erityisjärjestelyiden syy on ilmennyt vasta hakuajan päättymisen jälkeen.\nValintakokeen erityisjärjestelyt -hakulomake\nSAT-valinta - valintamenettely\nSAT-testi on yhdysvaltalaisten yliopistojen ja oppilaitosten perustaman organisaation ylläpitämä testi, joka on kehitetty opiskelijavalintaa varten. SAT-testi on kriittistä lukutaitoa, matemaattisia taitoja sekä kirjoitustaitoa mittaava yleinen tasotesti, jonka avulla arvioidaan opiskelijan kykyä menestyä yliopisto-opinnoissa. Testi on englanninkielinen ja se on mahdollista suorittaa eri puolilla maailmaa. Lisätietoa SAT-testistä löydät Collegeboardin verkkosivuilta. Katso Collegeboardin sivuilta testien ajankohdat, milloin testeihin on ilmoittauduttava ja kuinka kauan testitulosten saaminen vie.\nAalto-yliopiston kauppakorkeakoulu edellyttää saavansa SAT-testin tulokset suoraan testin järjestäjältä. Tätä varten kirjaa testin ilmoittautumislomakkeen kyseiseen kohtaan Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun koodi (1700).\nJos olet jo tehnyt SAT-testin, tilaa virallinen SAT-tulosraportti testin järjestäjältä ja huolehdi sen saapumisesta Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun hakijapalveluihin. Hakijan itse tulostamia tai lähettämiä raportteja ei voida ottaa huomioon. Jos olet suorittanut SAT-testin useamman kuin yhden kerran, otetaan SAT-valinnassa huomioon kannaltasi paras testitulos.\nSAT-valinnassa otetaan huomioon vain 1.1.2016 tai sen jälkeen tehdyt SAT-testit ja vain samaa testiä varten tehdyt osiot.\nTestituloksen on kaikissa tapauksissa oltava Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun käytettävissä viimeistään 12.6.2018 (tai viimeistään, kun College Board on julkaissut toukokuun 2018 testauspäivän tulokset kesäkuun puolessa välissä). Jotta tulokset on mahdollista toimittaa Aalto-yliopiston kauppakorkeakouluun 12.6.2018 mennessä, SAT-testi on tehtävä viimeistään 5.5.2018 (ilmoittautuminen testiin 6.4.2018 mennessä). SAT-testiä, joka on tehty 5.5.2018 jälkeen, ei voi hyödyntää Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun SAT-valinnassa.\nSAT-testistä otettiin käyttöön uusi versio keväällä 2016. Mikäli haet vanhalla SAT-testillä (ennen maaliskuuta 2016), valinnassa hyödynnetään College Boardin julkaisemaa vertailutaulukkoa. Vertailutaulukon avulla vanhan SAT-testin osioista (Critical Reading + Mathematics) saadut pisteet muutetaan uuden SAT-testin osioiden (Evidence-Based Reading and Writing + Mathematics) mukaisiksi pisteiksi. Katso muuntotaulukko tästä.\nSAT-testin perusteella valitaan enintään 15 uutta opiskelijaa Helsingin yksikköön suorittamaan KTK- ja KTM -tutkintoja SAT-testissä saadun pistemäärän perusteella.\nSAT-testi on tullut tehdä 1.1.2016 jälkeen.\nuuden 2016 käyttöön otetun SAT-testin Mathematics ja Evidence-based Reading and Writing -osioista yhteensä vähintään 1130 pistettä, tai\nCollege Boardin vertailutaulukoiden mukaan vastaava yhteispistemäärä vanhan SAT-testin Mathematics ja Critical Reading -osioista. Lisäksi vanhalla SAT-testillä hakevan on saatava testin Writing-osiosta vähintään 500 pistettä.\nValintajärjestys määräytyy samassa SAT-testissä\nuuden SAT-testin Evidence-based Reading and Writing ja Mathematics -osioista saadun yhteispistemäärän, tai\nvanhan SAT-testin Mathematics ja Critical Reading -osioista saadun ja College Boardin vertailutaulukon avulla uuden SAT-testin mukaiseksi muutetun yhteispistemäärän\nosoittamassa paremmuusjärjestyksessä. Ensin valitaan yhteispistemäärän osoittamassa paremmuusjärjestyksessä 11 ensikertalaista hakijaa ja sen jälkeen yhteispistemäärän osoittamassa paremmuusjärjestyksessä 4 hakijaa.\nYhteispistemäärän ollessa sama (tasapistetilanne) valituksi tulee testin matemaattisessa osiossa parhaiten menestynyt hakija. Mikäli matemaattisen osion pisteet ovat myös samat, tulevat kaikki samoissa pisteissä olevat valituksi. College Boardin vertailutaulukon avulla vanhan SAT-testin Mathematics-osiosta saadut pisteet muutetaan uuden SAT-testin Mathematics-osion mukaisiksi pisteiksi. Katso Mathematics-osion muuntotaulukko tästä.\nLisätietoa SAT-testin käytännön järjestelyistä sekä testin sisällöstä saat myös testin järjestäjältä:\nOsoite: Suomi-Amerikka Yhdistysten Liitto, Eteläranta 6 A 8, 00130 Helsinki\nValinta Talousguru-kilpailun perusteella - valintamenettely\nLukiolaisten Talousguru-kilpailussa vuonna 2018 kolmelle (3) parhaiten sijoittuneelle voidaan myöntää opiskeluoikeus suorittamaan kauppatieteiden kandidaatin ja kauppatieteiden maisterin tutkintoja sinä vuonna, jolloin he ovat suorittaneet hyväksyttävästi lukion oppimäärän ja ylioppilastutkinnon. Opiskeluoikeus voidaan myöntää vuosina 2018–2020. Jos hakija suorittaa lukion oppimäärän ja ylioppilastutkinnon vasta vuoden 2020 jälkeen, hänelle ei enää voida myöntää opiskeluoikeutta. Lisätietoa Talousguru-kilpailusta\nAvoimen väylän valinta - valintamenettely\nTutustu myös International Business-kandidaattiohjelman (Mikkeli) avoimen väylän valinnan valintaperusteisiin.\nAvoimen väylän valinnassa suomenkieliseen Kauppatieteiden kandidaattiohjelmaan Otaniemen kampukselle hyväksytään enintään 22 uutta opiskelijaa. Opiskelijat hyväksytään suorittamaan kauppatieteiden kandidaatin ja kauppatieteiden maisterin tutkintoja.\nHakijat hyväksytään hakukelpoisuuteen edellytettyjen opintojen opintopisteillä painotetun keskiarvon osoittamassa paremmuusjärjestyksessä (kahden desimaalin tarkkuudella). Jotta hakija voi tulla hyväksytyksi, on keskiarvon oltava vähintään 3,50. Jos hakijoita on tasapistetilanteessa, etusijalle laitetaan se hakija, joka on hakukelpoisuuteen vaadittujen opintojen lisäksi suorittanut enemmän muita tutkintoon sisällytettäviä opintoja. Mikäli hakijat ovat tämän jälkeen edelleen tasapistetilanteessa, hyväksytään kaikki tasapistetilanteessa olevat hakijat koulutukseen.\nOpiskelupaikastaan luopuneen tilalle valitaan seuraavana valintajärjestyksessä oleva hakija, joka ei ole jo tullut hyväksytyksi.\nValittujen opiskelijoiden erikoistumisaluevalinta\nKauppatieteiden kandidaattiohjelmaan Otaniemen kampukselle tässä valinnassa hyväksytty hakija valitaan kandidaatin tutkinnon koulutusohjelman erikoistumisalueeseen opiskelijaksi hyväksymisen jälkeen. Hakijan tulee merkitä jo hakulomakkeeseen ensisijaisuusjärjestykseen kolme erikoistumisaluetta, joihin hän hakee. Tämä on hakemus ao. erikoistumisalueeseen ja hakija sijoitetaan erikoistumisalueeseen hakemuksen mukaisesti. Mikäli kaikkia tässä valinnassa hyväksyttyjä opiskelijoita ei voida sijoittaa heidän hakemiinsa erikoistumisalueisiin, käytetään valintaperusteena kuluvan lukuvuoden tutkinto-opiskelijoiden kandidaatin tutkinnon koulutusohjelman erikoistumisalueen valintaperusteita.\nHakijan tulee saada näitä valintaperusteita käyttäen vähintään sama pistemäärä kuin viimeisellä ao. erikoistumisalueeseen valitulla oli kevään 2018 valinnassa.\nAvoimen väylän valinnassa hyväksytyitä ei edellytetä erikoistumisaluevalinnan kriteereissä mainittuja Opinnot haltuun 1op ja Yritystapaus 1 op kursseja. Tilastotieteen perusteet -kurssi voidaan huomioida ylimääräisenä kurssina vain siinä tapauksessa, että kaikki pakolliset kurssit on suoritettu tai niiden tilalla on voitu huomioida jokin muu kurssi.\nSiirtohaku - valintamenettely\nTutustu myös International Business-kandidaattiohjelman (Mikkeli) siirtohaun valintaperusteisiin.\nSiirtohaussa suomenkieliseen Kauppatieteiden kandidaattiohjelmaan Otaniemen kampukselle hyväksytään enintään 5 uutta opiskelijaa. Opiskelijat hyväksytään suorittamaan kauppatieteiden kandidaatin ja kauppatieteiden maisterin tutkintoja.\nHakijat hyväksytään hakukelpoisuuteen edellytettyjen Liiketoimintaosaamisen perusteet -opintokokonaisuuteen kuuluvien opintojen opintopisteillä painotetun keskiarvon osoittamassa paremmuusjärjestyksessä. Jotta hakija voi tulla hyväksytyksi, on keskiarvon oltava vähintään 4,0. Jos hakijoita on tasapistetilanteessa, etusijalle asetetaan hakija, jolla on jäljellä enemmän opintoaikaa (lukukauden tarkkuudella). Mikäli hakijoita on tämän jälkeen edelleen tasapisteissä, ketään tasapisteissä olevista hakijoista ei hyväksytä.\nOpiskelijan siirtyessä kesken kandidaattiopintojen sekä kandidaatin että maisterin tutkinnon opiskeluoikeus siirtyy ”vastaanottavaan” koulutukseen ja päättyy ”lähettävästä” koulutuksesta. Jäljellä olevan opinto-oikeuden keston määrittelyssä noudatetaan yliopistolakia. Jos opiskelijan voimassa oleva tutkinnonsuoritusoikeus kattaa vain alemman korkeakoulututkinnon, hänelle myönnetään vain alemman korkeakoulututkinnon suoritusoikeus Aalto-yliopiston kauppakorkeakouluun. Jos hakijan voimassa oleva tutkinnonsuoritusoikeus kattaa sekä alemman että ylemmän korkeakoulututkinnon, hänelle myönnetään sekä alemman että ylemmän korkeakoulututkinnon suoritusoikeus Aalto-yliopiston kauppakorkeakouluun.\nSuomenkieliseen Kauppatieteiden kandidaattiohjelmaan tässä valinnassa hyväksytty hakija valitaan kandidaatin tutkinnon koulutusohjelman erikoistumisalueeseen opiskelijaksi hyväksymisen jälkeen. Tätä varten hakijan tulee esittää hakulomakkeessa toiveensa kandidaatin tutkinnon koulutusohjelman erikoistumisalueeksi. Tämä katsotaan hakemukseksi ao. erikoistumisalueeseen. Mikäli kaikkia tässä valinnassa hyväksyttyjä opiskelijoita ei voida sijoittaa heidän hakemiinsa erikoistumisalueisiin, käytetään valintaperusteena kuluvan lukuvuoden tutkinto-opiskelijoiden kandidaatin tutkinnon koulutusohjelman erikoistumisalueen valintaperusteita. Hakijan tulee saada näitä valintaperusteita käyttäen vähintään sama pistemäärä kuin viimeisellä ao. erikoistumisalueeseen valitulla oli kevään 2018 valinnassa.\nAalto-yliopiston kauppakorkeakoulun opiskelijavalinnan tulokset julkistetaan viimeistään 28.6.2018. Saat tiedon opiskelijavalinnan tuloksesta Opintopolku-palvelun kautta. Hyväksymisilmoituksen mukana saat ohjeet opiskelupaikan vastaanottamiseen. Huolehdi, että otat opiskelupaikan vastaan viimeistään 10.7.2018 klo 15.00 mennessä, sillä muuten menetät opiskelupaikkasi. Opiskelupaikan vastaanottamisilmoitus on sitova eikä sitä voi muuttaa tai peruuttaa.\nVarasijoilta hyväksytyille opiskelijoille lähetämme erikseen sähköpostia. Tarkkailethan siis sähköpostiasi 2.7.–31.7.2018 välisenä aikana, jolloin täytämme varasijoja.\nHakijapalveluiden henkilökunnan tavoitat parhaiten sähköpostitse tai puhelimitse:\nSähköposti: hakijapalvelut [at] aalto [dot] fi\nPuhelinnumero: 040 353 8105\nKäyntiosoite: Runeberginkatu 14-16, A-siipi, 1. krs\nPostiosoite: Kauppatieteiden kandidaattiohjelman valinta, PL 21210, 00076 Aalto


Chris sulatti sittenkin ruotsalaisten sydämet - Kuninkaalliset - Ilta-Sanomat\nJulkaistu: 8.6.2013 22:27\nPrinsessa Madeleinenhttp://www.is.fi/haku/?query=madeleinen tuore aviomies Chris O'Neillhttp://www.is.fi/haku/?query=chris+o'neill teki tänään ainakin pienessä mittakaavassa "Danielit" omalla leppoisalla ja lempeällä käytöksellään. Hän sulatti ruotsalaisten sydämet samalla tavalla kuin Daniel Westlinghttp://www.is.fi/haku/?query=daniel+westling vuonna 2010, kun tämä herkistytti paatuneimmankin katsojan kruununprinsessa Victorialle pitämällään kauniilla hääpuheella.\nChris pelasti häät monelta osin, sillä suurin osa haastattelemistani ruotsalaisista ei ollut etukäteen täysin vakuuttunut koko miehestä, saati häistä.\nMoni piti aiemmissa yhteyksissä varsin totisena esiintynyttä amerikkalaista multimiljonääriä omahyväisenä ja pinnallisena liikemiehenä, joka vähät välittää prinssi-titteleistä tai hoville tyypillisestä käyttäytymisestä. Hän juo ja polttaa näkyvästi, eikä ole antanut juuri lainkaan haastatteluja. Niinpä hän on jäänyt paitsi etäiseksi, myös monella tapaa kylmäksi, saavuttamattomaksi ja arrogantiksi.\nHääpäivä osoitti kuitenkin jotain ihan muuta: Chris O'Neill itki ja nauroi jo kirkossa avoimesti, katsoi Madeleinea hyvin kauniisti ja näytti avoimesti rakkautensa.\nKaikkein suurimmat tunteenpurkaukset nähtiin tuoreen avioparin astuessa ulos kirkosta. Chris katsoi tuoretta vaimoaan kauniisti, nauratti lehdistöä, vilkutti iloisesti hääparia katsomaan tulleelle yleisölle ja suuteli rakastaan moneen otteeseen. Chris näytti tunteensa avoimesti, ja yleisö huokaili ja taputti innoissaan, kun Chris nappasi tuoreen vaimonsa kolmeen otteeseen lähelleen ja suuteli kaunista morsiantaan.\nYleisön joukosta kuului innostuneita lauseita, ja etenkin kaikki naiset rakastuivat Chrisiin saman tien. Moni huomautti, että vasta nyt Chrisin persoonasta sai ylipäätään jonkinlaisen kuvan, eikä se ollut lainkaan sellainen, joka monella vielä tänä aamuna oli.\nChris ei ehkä piittaa monarkiasta tai julkisuuteen antamasta kuvastaan, mutta hän totta totisesti piittaa vaimostaan, ja se tuli varmasti kaikille paikalla olleille selväksi.\nLiiton onnistumista epäiltiin laajasti etukäteen, mutta heti vihkimisen ja hääsuudelmien jälkeen moni kuvaili ihastuneina ja myös helpottuneina sitä, miten rakastuneelta pariskunta näytti.\nSe julkisuudessa näkemään totuttu bisnesmies ja miljonääri jäi häiden aikana taka-alalle, ja esiin astui rakastunut mies. Kuten eräskin haastattelema nainen sanoi: Chris näytti aivan normaalilta mieheltä, joka on rakastunut. Hänestä tuli häiden avulla samaistuttava.\nRuotsin prinsessa Madeleine ja herra Chris O'Neill purjehtivat avioliiton satamaan tänään lauantaina. Lue lisää ›


Kirsin kirjanurkka: Harri V. Hietikko: Pandemian jälkeen\nKun kustantamoilta kysytään, minkälaisia ominaisuuksia toivotaan uusilta tekijöiltä ja julkaisukynnyksen ylittäviltä teoksilta, mainitaan yleensä monien kriteerien ohella omaäänisyys. Kirjailijan tavassa kirjoittaa pitäisi siis ymmärtääkseni olla jotain omintakeista, sellaista persoonallista otetta, jota ei toisilla ole. Pitää erottautua.\nJos kaipailee lukulistalleen tällaista persoonallista ääntä ja tyyliä, on Harri V. Hietikko kokeilemisen arvoinen tekijä. Väitän, että muutaman Hietikon teoksen luettuani tunnistaisin hänen kaunokirjallisen tyylinsä vaikka kädet selän taakse sidottuina. Hietikon lause on ekonominen, kappaleet murhaavan lyhyitä ja huumori pirullisen purevaa. Mukana on sen verran vahva machokierre, että aina Hietikon kirjoja lukiessani tunnen olevani tutkimusmatkailija, joka hieman luvatta vaeltaa suljetulla alueella ja kielletyssä maastossa. Juuri se kuitenkin houkuttaa aina uudelleen tarttumaan hänen teoksiinsa. Ne on aivan selvästi tarkoitettu aivan toisenlaisille lukijoille, mutta luenpa silti, hihittelen itsekseni ja pidän lukemastani. Ähäkutti!\nOlen lukenut Hietikon aiemmasta tuotannosta Biker-sarjan kaksi viimeistä osaa eli teokset Näkemiin, Shosanna (Reuna 2014) ja Insomnian ensioireet (Reuna 2015).\nPandemian jälkeen on aiemmin lukemiini Hietikon kirjoihin nähden uutta mutta myös hyvin tuttua. Se on aiempaa selkeämmin dystopia. Ärhäkkä influenssavirus tai vastaava vitsaus on karsinut parissa viikossa 90 prosenttia maapallon väestöstä. Jäljelle jäänyt väestö on kohdannut mittavia vastuksia, mutta rippeet siitä ovat edelleen elossa. On vähitellen muodostumassa johdettuja ja organisoituja yhteisöjä. Maailma on merkillinen sekoitus osin säilynyttä ja toimivaa huipputeknologiaa, osin elvytettyjä ikiaikaisia menetelmiä ja välineitä.\nSuomi on jakautunut useiden erilaisten suurten ja pienten toimijoiden enemmän tai vähemmän vakiintuneiksi alueiksi. Monissa niistä keskuksena toimii vanha linna tai linnanraunio, jota on ryhdytty kunnostamaan. Etelässä Varsinais-Suomen ja Uudenmaan alueita hallinnoi Auktoriteetiksi kutsuttu valtakoneisto, jossa varsinaisia kansalaisia olivat ne, joilla oli takanaan Suomen armeijan koulutus ajalta ennen pandemiaa.\nAuktoriteetin palveluksessa on myös teoksen päähenkilö ja minäkertoja luutnantti Naavasaapas, joka on muunnelma Hietikon suosimasta hieman erakoituneesta yksinäinen ratsastaja -tyyppisestä sankarista. Naavasaappaan sijoituspaikka on ollut Turun linna, mistä käsin Auktoriteetti hallitsee alueitaan. Nyt mies saa tehtäväkseen lähteä selvittämään, mitä oikein puuhaillaan Kajaanin linnassa, joka on eräänlainen Auktoriteetin satelliittialue. Kajaanin linnan päällikkönä häärii salaperäinen eversti Zeta, josta Naavasaappaan on otettava selvää ja pahimmassa tapauksessa myös tehtävä selvää.\nPandemian jälkeen -romaanin juoni onkin pääpiirteissään tämä: Naavasaapas saa tehtävän ja lähtee matkaan, kohtaa matkan varrella erilaisia vastuksia ja kummallisia ihmisiä, pääsee perille ja hoitaa homman. Matka on päämäärää olennaisempi. Sen aikana lukija tutustuu paitsi dystooppiseen Suomen alueeseen (mistään Suomesta on muuten enää joutavanpäiväistä puhua, sitä ei ole) sekä ennen kaikkea Naavasaappaaseen.\nKäy ilmi, että tappajataudin kourista hengissä selvinneet ovat muuttuneet oudosti. Heillä on erilaisia kykyjä, joita muinoin yhdistettiin shamaaneihin. Toisilla kyvyt ovat voimakkaampia kuin toisilla. Hallitsemattomina ne ovat kirous, joka vie kantajansa mielenterveyden. Lievempinä ne voivat olla hyödyksikin. Naavasaapas kuuluu jälkimmäiseen ryhmään, mutta hänen kykynsä tai kirouksensa nähdä välähdyksiä tulevasta tekevät tarinasta oudon syklisen. Mikä on alku, mikä loppu? Onko sillä merkitystä?\nPandemian jälkeen herätti Amman lukuhetki -blogissa assosioita Mad Max -elokuviin. Minulle taas nousivat etsimättä mieleen vertailuaineistot kaunokirjallisuuden puolella. Samanlaiseen hillitsemättömän tappajaviruksen aiheuttaman joukkotuhon jälkeiseen aikaan sijoittuu ainakin Stephen Kingin klassikkojärkäle Tukikohta, joka on yksi kaikkien aikojen suosikkejani. Kingin näkemyksen mukaan tuho on totaalisempi kuin Hietikon versiossa ja mukana on reippaampaa yliluonnollista kierrettä.\nSuomen oloihin taas sijoittuu Lilian Kallion Ugudibuu, joka on kevyempi versio täystuhosta, koska siinä ihmiset vain yhtäkkiä katoavat. Hietikko ja King jättävät hengissä säilyneet kamppailemaan kanssaihmisten jäännösten aiheuttamien ongelmien parissa. Hietikko on jopa muistanut, miten käy esimerkiksi ydinvoimaloiden, jos osaava henkilökunta yhtäkkiä menehtyisi. Ei kovin hyvin. Minua nämä lähes totaalituhot kiehtovat kummallisella tavalla. Pitääköhän tästä olla huolissaan?\nReuna 2018. 245 s.\nTunnisteet: dystopia, Hietikko Harri V., kotimainen romaani, Reuna


4 812 m² Itämerenkatu 25, 00180 HELSINKI Toimistotila vuokrattavana - Oikotie 15629486\nWe Land on Ruoholahteen rakentuva uudiskohde, joka on luotu korkealla palvelukulttuurilla ja verkostoitumista tukevalla avoimuudella. Vuokrattavissa upeat, yhtenäiset toimitilat kahdessa kerroksessa n. 320–430 henkilön organisaatiolle. Tilat ovat muuntojoustavia ja energiatehokkaita. Etäisyys ydinkeskustaan vain 3 km ja metrolle 6 min! Arvioitu valmistuminen 12/23. Kysy tarkempia vuokraustietoja!


AMD uusii Bulldozerin seuraajan - Hardware.fi\nHardware.fi > Uutiset > AMD uusii Bulldozerin seuraajan\nAMD uusii Bulldozerin seuraajan\nKirjoittaja Panu Roivas, 23. syyskuu, 2011 16:48 23.09.2011 16:48\nAMD:n uuteen Bulldozer-arkkitehtuuriin perustuvia FX-sarjan suorittimia ollaan odoteltu jo hyvä tovi, ja viivästykset ovat ilmeisesti pakottaneet AMD:n muuttamaan alkuperäisiä suunnitelmia Bulldozerin seuraajalle.\nAMD kertoi viime vuonna Analyst Day -tapahtumassaan, että ensimmäisten Bulldozer-arkkitehtuuriin perustuvien työpöytäsuorittimien, Zambezin, seuraaja olisi Komodo, mutta nyt AMD on ilmeisesti uusimassa suunnitelmiaan Zambezien myöhästyttyä pahasti aiotusta.\nKomodon piti alun perin olla 8-10 ytiminen Bulldozer-arkkitehtuuriin perustuva piiri, mutta AMD on sittemmin joutunut perääntymään 10 ytimen toiveistaan. Samalla myös koko Corona-koodinimellä kulkeva alusta on päätetty kuopata.\nTilalle AMD on tuomassa Volan-koodinimellisen alustan, jonka huippumallina toimii edelleen 8-ytiminen Vishera -suoritin, joka perustuu Bulldozerista jatkokehiteltyihin Piledriver-ytimiin. Käytännössä muutos tarkoittaa aiottua hitaampaa kehitystä AMD:n työpöytäsuorittimissa, eikä AMD ilmeisesti tule tukemaan esimerkiksi PCI Express 3.0:a vuoden 2012 alustoillaan. Positiivisena asiana Vishera tulee mitä luultavammin olemaan yhteensopiva nykyisten AM3+-emolevyjen kanssa. Visheran odotetaan tulevan markkinoille ensi vuoden kolmannella neljänneksellä, ainakin toistaiseksi.\nEdellinen: Intel sekoittaa tehokkaimpien K-sarjalaisten hinnoittelua\nSeuraava: Nvidia: PC-pelien myynti kirii konsolit kiinni 2014


Yllättävä syytös väärinkäytöksistä toimii turhan hyvin, kun työntekijän halutaan irtisanoutuvan itse - YTY\nJoissain tilanteissa työnantaja pyrkii yllättämään irtisanottavan työntekijän esittämällä perättömiä väitteitä laiminlyönneistä tai virheistä työssä.\n”Oli perjantai ja kaunis kesäpäivä. Olin lähdössä töiden jälkeen perheen kanssa mökille ja ajattelin lähteä töistä vähän aiemmin. Vähän ennen neljää toimitusjohtaja kutsui minut huoneeseensa. Sain kuulla, että minua epäillään väärinkäytöksistä ja minut on irtisanottava. Tilanne tuli täysin puun takaa.”\nMaanantaiaamuna aloittaessani työsuhdeneuvonnan puhelinpäivystyksen minulle soitti YTYn jäsen. Hän kertoi allekirjoittaneensa työsuhteen päättämistä koskevan sopimuksen edellisenä perjantaina ja halusi minun tarkistavan sen sisällön. Sain sopimuksen luettavaksi sähköpostilla. Huomasin työntekijän luopuneen sopimuksella työstään, irtisanomisajan palkasta ja lomakorvauksesta saatuaan yhden kuukauden ylimääräisen palkan korvauksena. Kysyin jäseneltä, oliko hän huomannut, että sopimus ei ollut kovin hyvä. Hän kertoi, että oli kyllä huomannut, mutta työnantaja oli painostanut allekirjoittamaan sopimuksen.\nToimitusjohtajan huoneessa olivat toimitusjohtajan lisäksi HR-päällikkö ja tuntematon asianajaja. Toimitusjohtaja kertoi, että he ovat havainneet jäsenen matkalaskuissa virheitä, joita he epäilivät väärinkäytöksiksi. Lisäksi oli pidemmän aikaa seurattu, että kesäperjantaisin jäsen lähti säännöllisesti ennen työajan päättymistä. Jäsen yritti vannoa, että hän ei tietääkseen ole tehnyt matkalaskuja väärin ja hän on tehnyt työajan täyteen jonain muuna päivänä, eihän työaikaa muutenkaan valvottu eikä tehdyistä ylitöistä maksettu palkkaa.\nToimitusjohtaja oli kaivanut esiin matkalaskun ja kertonut, että he olivat verranneet jäsenen matkalaskun kilometrejä karttasovelluksen kilometrimääriin ja niissä oli merkittävä ero. Jäsen oli koettanut selittää, että joskus ei ollut järkevintä ajaa lyhintä reittiä. Hänelle oli todettu, että he epäilevät jäsenen tahallaan hankkineen ylimääräisiä kilometrikorvauksia väärentämällä kilometrimäärät matkalaskuun.\nAsianajaja sanoi, että he joutuvat irtisanomaan työntekijän työsuhteen henkilökohtaisella perusteella ja vaatimaan huijatut korvaukset takaisin. Näistä asioista oli paperit valmiiksi kirjoitettuina. Suosittelijoista uuteen työpaikkaan ei tässä tilanteessa ole toivetta. Jäsenen olisi turha mennä oikeuteen, kun irtisanomisperuste on niin itsestään selvä.\nToimitusjohtaja totesi kuitenkin, että he arvostavat jäsenen pitkää työuraa yhtiössä ja he ovat valmiita painamaan asian villaisella, jos työntekijä allekirjoittaa työsuhteen päättämistä koskevan sopimuksen. Sopimuskin heillä oli valmiina. Sopimuksella jäsen irtisanoutuisi itse, saisi irtisanomisajan palkan ja yhden kuukauden erokorvauksen eikä töihinkään tarvitsisi tulla enää maanantaina. Lisäksi työnantaja kirjoittaisi hyvän työtodistuksen.\nIrtisanominen henkilökohtaisella perusteella\nTyönantajan on toimitettava työsopimuksen irtisanominen kohtuullisen ajan kuluessa siitä, kun työnantaja sai tiedon työntekijän henkilöön liittyvästä irtisanomisen perusteesta.\nEnnen kuin työnantaja irtisanoo tai purkaa työsopimuksen henkilökohtaisella perusteella, työnantajan on varattava työntekijälle tilaisuus tulla kuulluksi työsopimuksen päättämisen syistä. Työntekijällä on oikeus häntä kuultaessa käyttää avustajaa. Ennen kuulemistilaisuutta työnantajan on kerrottava työntekijälle, että tilaisuus tulee koskemaan mahdollista työsuhteen päättämistä.\nJoissain tilanteissa työnantaja pyrkii yllättämään irtisanottavan työntekijän esittämällä perättömiä väitteitä laiminlyönneistä tai virheistä työssä. Tällöin kannattaa olla varuillaan, sillä työnantaja saattaa pyrkiä saamaan työntekijän irtisanoutumaan itse. Varsinkin jos työnantajalla on kova kiire saada asia ratkaistua, kannattaa olla tarkkana. Jos työnantaja ei anna harkinta-aikaa, kyseessä on usein tilanne, jossa työnantaja itsekin tietää, ettei työsuhteen päättämiselle ole riittäviä perusteita. Tällöin kannattaa säilyttää maltti ja vaatia aikaa tilanteen arvioimiseen.\nTyöntekijällä ei ole velvollisuutta allekirjoittaa mitään asiakirjaa, jollei itse halua. Irtisanomisilmoituksen voi kuitata vastaanotetuksi, mutta sitäkään ei ole pakko tehdä. Erityisesti kannattaa kiinnittää huomiota siihen, jos irtisanomisilmoituksessa mainitaan jotakin perusteen hyväksymisestä.\nToimitettaessa työsopimuksen päättämisilmoitus kirjeitse tai sähköisesti työsopimuksen päättämisperusteisiin vedotun sovitussa tai säädetyssä ajassa, jos ilmoitus on tuon ajan kuluessa jätetty postin kuljetettavaksi tai lähetetty sähköisesti\nTeksti: Heikki Kähkönen, työsuhdeasiamies\nJuttu julkaistu alunperin YTY-lehdessä 1/2019\nTyösuhteeseen liittyvä lakineuvonta YTYn ja jäsenyhdistysten jäsenille


LVISA suunnittelu | Uusimaa | Patteriverkoston perussäätö | Miksi lämpötila\nPrevEdellinen artikkeliKolme Syytä valita yksi Palveluntarjoaja Kiinteistön korjausrakentamisen LVISA-Suunnitteluun\nSeuraava artikkeliEtäluettava vesimittari pakolliseksi 23.11.2020Next\nTalvi painaa päälle ja ilmat kylmenevät. Patterin termostaattien säädöt ovat monella kiinteistöllä pielessä. Asunnon sisälämpötila voi olla liian kuuma tai liian kylmä, jopa saman rakennuksen sisällä.\nPatteriverkoston perussäädöllä saadaan tasapainotettua lämpötilat tasaisen lämpimiksi kiinteistön eri asunnoissa ja tiloissa. Lämmitysverkoston perussäätö auttaa vähentämään kiinteistön lämmitysenergian kulutusta jopa 10-15 %.\nPatteriverkoston perussäätö kannattaa tehdä ennen pakkaskauden alkua.\nIlmat kylmenevät – Lämpöpatterit tulevat tarpeeseen\nLämpöpatterit tulevat tarpeeseen loppusyksyllä ja alkutalvesta, kun ulkoilma alkaa kylmenemään. Ilman lämpötila vaihtelee alkutalvesta nollan molemmin puolin. Toisena aamuna on pakkasta ja toisena sataa räntää.\nPakkanen, ilman kosteus ja tuuli tekevät viilentyvästä ilmasta entistä kylmemmän tuntuisen. Monen kiinteistön ja asunnon sisälämpötila laskee samaan tahtiin ulkolämpötilan kanssa. Lämpöpatteri ja vesikiertoinen lämmitysjärjestelmä ei ehdi mukaan ilmojen viilenemiseen.\nPatteriverkoston perussäätö pielessä – Lämpöpatteri on liian kuuma tai liian kylmä\nLämpöpatterin tehtävänä on jakaa lämmitysjärjestelmän lämpö tasaisesti asuinkiinteistön asuntoihin ja kiinteistön eri tiloihin tarpeen mukaan.\n”Jos kiinteistön patteriverkoston perussäätö on tekemättä, kerrostalon alimpien kerrosten lämpöpatterit ja sisäilma on liian kuuma. Tästä seuraa tarvetta turhaan tuulettamiseen ja lämpö karkaa ulos.”, Miika Pitkälä valottaa joka syksyistä ongelmaa kiinteistöillä.\nPitkälä avaa ongelman toista puolta: ”Ylimpien kerrosten vesikiertoiset lämpöpatterit ovat liian kylmiä, vaikka kuinka yrittäisi vääntää termostaattia. Asukkaat palelevat ja hankkivat omia lisälämmittimiä.”\nPatteriverkoston perussäätö puutteellinen kolmella neljästä\nPitkälän mukaan jopa 75 % Suomen asuinrakennuskannasta on patteriverkoston perussäätö on puutteellisesti tehty. Elinkaarensa päähän tullut tekniikka ei palvele enää kiinteistön käyttäjiä.\n”Linjasäätöventtiilien ja patterin termostaattien elinkaari on 15-20 vuotta. Ikälopusta tekniikasta ei ole hyötyä kiinteistön lämmitysjärjestelmässä, koska esimerkiksi vanhoja linjasäätöventtiileitä ei voi mitata ja säätää.”\nOngelman voi tuntea kiinteistöllä ilman mittalaitteita. ”Perussäätämättömissä kiinteistöissä huoneistojen huonelämpötila erot saattavat olla pahimmillaan yli 6 celsiusastetta.”, Pitkälä valottaa.\nDanfoss termostaatti käyttökohteessa. Liian kylmä? Liian kuuma? Patteriverkoston perussäätö puutteellinen.\nPatteriverkoston perussäätö tuo jopa 15 prosentin säästön lämmityslaskuun\nPatteriverkoston perussäätö kuuluu kiinteistön omistajan ja taloyhtiön velvollisuuksiin. Patteriverkoston tasapainotus tuo jokaiseen huoneistoon tasaisen lämpötilan.\n”Perussäädön avulla kiinteistön lämmitysenergian kulutusta voidaan vähentää jopa 10-15 %. Lämmitysverkoston perussäätö on viisasta tehdä ennen pakkaskauden alkua.”, Pitkälä vinkkaa kiinteistön omistajille ja käyttäjille.\nMillainen on hyvä työpaikka Millainen on hyvä työpaikka – mitä sähkö- ja LVI-suunnittelijat odottavat työpaikalta Planius on nykyaikainen LVISA suunnittelutoimisto, jossa työntekijöiden hyvinvoinnille annetaan arvo.\nMiten rekrytoidaan sähköinsinööri ja LVI insinööri Miten rekrytoidaan sähköinsinööri ja LVI insinööri? LVISA suunnittelutoimisto Planius Oy:llä on avoinna sähkösuunnittelijan ja LVI suunnittelijan työpaikat. Pohdin tässä


Eloisat: SIIS TÄH ?!?\nTultiin kotiin Neidin luisteluharkoista.\nÄiti, missä sun laukun nuppi on?\nSiis minkä laukun mikä nuppi?\nNo ton sun ison ruskeen laukun lukon nuppi.\nMun joululahja-Bayswateristani on lukon nuppi\nEtsittiin koko auto läpi.\nkaikkea muuta kyllä löytyi, mutta ei nuppia.\nKoitin soittaa heti Mulberryn liikkeeseen, mutta kello oli jo seitsemän\nliike menee kuudelta kiinni.\nSoitan heti aamulla.\nVanhat siis todella vanhat, yli 15vee lajitoverit\novat kestäneet kovaa käyttöä moitteettomana.\nMinusta uusikin saisi tuohon hintaan kyllä kestää.\nAinakin vähän kauemmin.\n-Jassu- 4. huhtikuuta 2011 klo 21.53\nEikös noissa laukuissa pitäisi kyllä olla joku hyvä takuu, joten siinä mielessä ei hätää. Harmittaa tietenkin lähteä kuljettamaan sitä huollettavaksi. :-(\n(piti heti käydä tarkistamassa oman laukun nuppi, ettei vaan ole mitenkään löysällä)\n-MAM- 4. huhtikuuta 2011 klo 22.08\nTietyllä hinnalla, tosiaan odottaa tiettyä kestävyyttä.\nOnneksi laukullasi on takuu, mutta ylimääräistä vaivaahan siitä tulee, kun vie ja hakee huollosta.\n-Anni- 4. huhtikuuta 2011 klo 22.08\nJa sama juttu, mä meen kanssa tarkistamaan, eri malli, mutta sama systeemi.\nPikkuSanna 4. huhtikuuta 2011 klo 22.18\nMinulle on käynyt samoin. Se laukku oli silloin jonkun puolitoista vuotta vanha. Ja koko laukku piti lähettää Englantiin korjattavaksi!\nMonalisa 4. huhtikuuta 2011 klo 23.06\nApua!! Ei ton hintaisen laukun kyllä pitäsi hajota muutaman kuukauden käytön jälkeen. Tiukka reklamaatio heti aamusta.\nPirjo 5. huhtikuuta 2011 klo 0.30\nOho! Tuntuu kyllä, että kaikki nykypäivän tekoset on niin paljon huonompia kuin aikaisemmin. Mulla nyt lähinnä kokemusta kodinkoneista.. yli 10 v vanha pesukone toimii kuin unelma, mutta kaikki meidän uuteen taloon hankitut induktio- ja kaasuliedet, täysauomaattiset kahvikoneet, keittiöhanat ym on ollut jo huollossa muutaman kuukauden käytön jälkeen.Onneksi on takuut, vaikka harmittaahan sekin lähetellä tuotetta korjaukseen..\nNina 5. huhtikuuta 2011 klo 9.12\nUskomatonta! Onneksi takuu on hyvä ja korjaavat varmasti. Ärsyttävää vaivaa vaan joutuu näkemään. Kyllä tosiaan luulisi kestävän. Tylsä juttu!\nTaidan hipsiä eteiseen tarkistamaan myös omani.\nSaija 5. huhtikuuta 2011 klo 13.44\nSiis ei voi olla totta! Apua, munkin pitää käydä omat laukut tarkistamassa.\n*riikka* 5. huhtikuuta 2011 klo 21.52\n-Jassu-: Harmitus oli kyllä eilen tosi kova, mutta tänään soitto Mulberrylle vähän rauhoitti. Menee takuun piikkiin ja korjaavat sen, kuskaaminen kyllä harmittaa, varsinkin kun ei tosiaan asuta siellä Hesassa päinkään. Laitan varmaan postilla laukun liikkeeseen. Kannattaa siis kyllä tarkistaa oma nuppi (siis laukun)!\n-MAM-: Tuohon hintaan kuvittelin minäkin saavani lähes ikuisen ystävän! Takuu pelaa tosiaan, mutta meillä tosiaan matkaa tuonne liikeeseen turhan paljon. Mukavaa viikkoa sinnekin!\n-ANNI-: Ei ollut valitettavasti edes aprillipila:( Kaikilla nyt nupit tarkastukseen!!\nPikkuSanna: Ihan totta? Ei siis ole mikään ainutkertainen juttu (ajattelin jo, että olen kohdellut laukkua jotenkin kaltoin..). Takuuhuolto tehdään tosiaan Englannissa. Kuinka kauan sinulla korjaus kesti. Liikkeessä puhuivat 4-12 viikosta:(\nMonalisa: Todellakin laatu pitäisi kohdata hinnan vähän paremmin! Reklamaatio lähti heti aamulla ja oikein ystävällistä palvelua sain!\nPirjo: Pohdittiin tuota ihan samaa miehen kanssa illalla, mikään ei enää nykyään kestä:( ja vaikka takuu korvaisikin/ korjaisikin ainahan siitä on vaivaa ja kodinkoneiden kohdalla selvää haittaa normaalille elämälle. Luulisin kuitenkin pärjääväni ilman laukkua hetken:)\nNina: Eikö olekin!! Takuu toimii kyllä oikein hyvin. Se jo tiesinkin itseasiassa. Samaisesta laukusta se roikkuva avainkotelo (sillä oli joku hieno nimikin, mutten muista mikä..) oli valmiiksi jo rikki, tai siis ompeleet purkautuneet ja sen korjaus ainakin onnistui mallikkaasti. Tarkista sinäkin omien ihanuuksiesi nupit:)\nSaija: Totta on, valitettavasti. Tee sinäkin vaan tarkka nuppitarkastus!\nPikkuSanna 5. huhtikuuta 2011 klo 22.31\nSaman 4-12 viikkoa arvion minäin sain. Toteutunut taisi olla jotain 4 viikon luokkaa.\n*riikka* 5. huhtikuuta 2011 klo 23.02\nPikkuSanna: Tuo kuulostaa lohdulliselta, 12 viikkoa on kuitenkin aika pitkä aika odottaa, vaikka ei nyt ihan ilman kassia joutuisikaan olemaan. Toivotaan, että minunkin kohdalla homma hoituu nopsaan!


Lainaa 60000€ heti - Omalaina.fi\nLainaa 60000 euroa heti\nLainaa 60000 euroa heti tarpeesi mukaisella maksuajalla. Lainaa 60000 euroa sivun yläosassa olevalla valmiilla hakemuksella, tai valitse toinen lainasumma päivittääksesi lainataulukon. Lainataulukossa näet edullisimman luotonantajan hintatiedot 60000€ luotoista. Kilpailutamme haluamasi suuruisen lainan puolestasi, jolloin saat aina edullisen lainan.\nTäytä Omalainan ilmainen lainahakemus parissa minuutissa ja saat parhaimmillaan lainaa 60000 heti tilille. Ilman vakuuksia tai takaajia. Lainalyhennys riippuu maksuajasta, sillä mitä pidemmän lainan otat, niin sitä vähemmän maksat kuukausittain takaisin. Hakiessasi 60000 euron luottoa voit valita maksuajaksi jonkin seuraavista: 12kk, 24kk, 36kk, 48kk, 60kk, 72kk, 84kk, 96kk, 108kk, 120kk, 132kk, 144kk, 156kk, 168kk, 180kk, 192kk, 204kk, 216kk, 228kk, 240kk.