MT-navigaattori - projekti Loppuraportti - PDF\nMT-navigaattori - projekti Loppuraportti\nDownload "MT-navigaattori - projekti 2010-2012 Loppuraportti"\n1 MT-navigaattori - projekti Loppuraportti Palveluyhdistys Kaseva ry 1\n2 Kirjoittajat: Pirkko Heino Annastiina Jansén Minna Nieminen Minna Pirttikoski Tiina Valtanen Painopaikka: T. Nieminen Oy. Painotalo Painola. Piispanristi\n3 SISÄLLYS 1 JOHDANTO 5 2 PROJEKTIN TAVOITTEET JA KOHDERYHMÄ Tavoitteet Kohderyhmä 6 3 PROJEKTIN RESURSSIT Projektikumppanuus Projektiryhmä Ohjausryhmä Talous ja tilat 10 4 YHTEISTYÖ JA TIEDOTTAMINEN Yhteistyö Tiedottaminen 13 5 PROJEKTIN KÄSITTEET Henkilökohtainen palveluohjaus Vapaaehtois-, vertais- ja tukihenkilötoiminta 15 6 PROJEKTIN TOTEUTTAMINEN Palveluohjauksellinen asiakastyö Ikäihmisten palveluohjaus Vapaaehtois-, vertais- ja tukihenkilötoiminta 22 7 PROJEKTISTA SYNTYNEET HYVÄT KÄYTÄNNÖT 24 8 PROJEKTIN ARVIOINTI Projektiryhmän itsearviointi Yhteistyökumppanien palaute Asiakkaiden palaute 31 9 JOHTOPÄÄTÖKSET 32 LÄHTEET 34 3\n5 1 JOHDANTO Sosiaali- ja terveydenhuollon kansallisessa kehittämisohjelmassa (KASTE) tavoitteena on lisätä väestön hyvinvointia ja terveyttä, parantaa palvelujen asiakaslähtöisyyttä ja laatua sekä lisätä väestön osallisuutta ja vähentää syrjäytymistä. Sosiaali- ja terveysministeriön Mieli 2009 työryhmän suunnitelmassa tavoitteita ovat muun muassa asiakkaan aseman vahvistaminen, mielenterveyden ja päihteettömyyden edistäminen sekä mielenterveys- ja päihdepalvelujen järjestäminen eri ikäryhmille perus- ja avohoitopalveluja painottamalla. Työryhmä edellyttää panostusta ikäihmisten mielenterveys- ja päihdeongelmien ehkäisyyn ja palveluiden parantamiseen, kokemusasiantuntijoiden ja vertaistoimijoiden mukaan ottamiseen palveluiden suunnittelussa, toteuttamisessa ja arvioinnissa sekä palvelukokonaisuuden koordinointia. (Sosiaali- ja terveysministeriö 2009 ja 2012.) Palveluyhdistys Kaseva ry ja Kaarinan Vanhusten Palvelukeskuksen säätiö toteuttivat Rahaautomaattiyhdistyksen tuella kumppanuushankkeen MT-navigaattori-projektin vuosina Projektin lähtökohtana oli Palveluyhdistys Kaseva ry:n Poiju-projektin ( ) tulokset, joista nousi tarve edelleen kehittää palveluohjausta ja vertaistoimintaa aikuisikäisille mielenterveys- ja päihdeasiakkaille (Poiju-projekti 2008). MT-navigaattori-projektin suunnitteluvaiheessa käytiin keskusteluja Kaarinan mielenterveys- ja päihdepalveluista vastaavien viranomaisten kanssa sekä huomioitiin kaupungin mielenterveysohjelma vuosille , jossa korostettiin erityisesti palveluohjauksen ja verkostoitumisen merkitystä (Kaarinan kaupungin mielenterveysohjelma 2006). Samanaikaisesti Kaarinan Vanhusten Palvelukeskuksen säätiö näki puutteita ikäihmisille suunnatuissa mielenterveys- ja päihdepalveluissa ja suunnitteli projektiavustuksen hakemista kehittämistyöhön. Yhteisistä lähtökohdista johtuen Palveluyhdistys Kaseva ry ja Kaarinan Vanhusten Palvelukeskuksen säätiö yhdistivät projektissa resurssinsa ja osaamisalueensa. MT-navigaattori-projektin tavoitteena oli luoda mielenterveys- ja päihdeasiakkaan psykososiaalisen tuen ja kuntoutumisen toimintamalli kehittämällä kohderyhmän henkilökohtaista palveluohjausta sekä ryhmä- ja vapaaehtoistoimintoja. Kehittämistyötä tehtiin yhteistyössä kohderyhmän asiakkaiden läheisten ja viranomaisverkoston kanssa. Kehittämistyön tuloksena luotiin mielenterveys- ja päihdeasiakkaan psykososiaalisen tuen ja kuntoutumisen toimintamalli, juurrutettiin erilaisia ryhmätoimintoja osaksi kaarinalaista palvelujärjestelmää, perustettiin moniammatillinen Ryhti-ryhmä valvomaan ryhmätoimintojen toteutumista sekä luotiin vapaaehtoistoimijoista koostuva Käsikynkkäryhmä. Projekti lisäsi myös tietoisuutta ja osaamista palveluohjauksellisesta työtavasta osana sosiaali- ja terveysalan työntekijöiden työkäytäntöjä ja loi pohjan uudelle vapaaehtoistoiminnan kehittämishankkeelle. 5\n6 2 PROJEKTIN TAVOITTEET JA KOHDERYHMÄ 2.1 Tavoitteet Projektin tavoitteena oli tukea aikuisikäisiä mielenterveys- ja päihdeasiakkaita yhteistyössä läheisten sekä sosiaali- ja terveyspalveluja tuottavien tahojen kanssa henkilökohtaisella palveluohjauksella sekä ryhmä-, tuki- ja vapaaehtoistoiminnalla. Henkilökohtaisella palveluohjauksella pyrittiin vahvistamaan asiakkaan elämänhallintaa ja arjessa selviytymistä sekä ehkäisemään syrjäytymistä yksilötapaamisten ja yhdessä toimimisen avulla. Ryhmä- ja tukitoiminnassa pyrittiin lisäämään asiakkaan sosiaalisia valmiuksia ja vuorovaikutustaitoja monipuolisen toiminnan avulla. Vapaaehtoistoiminnalla pyrittiin tukemaan asiakkaita rekrytoimalla ja kouluttamalla vapaaehtoistoimijoita. Alkuperäisessä projektisuunnitelmassa ollut kokemusasiantuntijoiden rekrytointija koulutustavoite jätettiin pois rajallisten resurssien takia ja siirrettiin seuraavaan hankesuunnitelmaan. 2.2 Kohderyhmä Projektin kohderyhmänä henkilökohtaisen palveluohjauksen sekä ryhmä- ja tukitoiminnan osalta olivat aikuisikäiset erilaisten mielenterveys- ja päihdeongelmien tai muiden sosiaalisten haasteiden kanssa elävät kaarinalaiset. Iältään asiakkaat olivat vuotiaita. Kaiken kaikkiaan projektin asiakasryhmä oli hyvin heterogeeninen. Projektin asiakkailta ei edellytetty diagnoosia tai voimassaolevaa hoitokontaktia. Moni asiakkaista sairasti masennusta, skitsofreniaa, kaksisuuntaista mielialahäiriötä, ahdistuneisuushäiriötä, persoonallisuushäiriötä tai neurologista sairautta, esimerkiksi muistisairautta. Valtaosa päihdeasiakkaista oli alkoholiongelmaisia ja lisäksi muutamalla oli huumeiden käyttöä. Asiakkailla esiintyi myös somaattisia sairauksia, vammaisuutta ja lievempiä mielenterveyteen vaikuttavia asioita, kuten yksinäisyyttä, turvattomuutta, pelkoja sekä elämän ja iän tuomien muutosten aiheuttamia ongelmia. Tässä projektissa mielenterveydenhäiriöillä tarkoitettiin laajasti monenlaisia psyykkisiä häiriöitä niiden syistä ja vaikeusasteista riippumatta. Päihdehäiriöillä tarkoitettiin alkoholin tai muiden päihteiden haitallista käyttöä tai vakavaa riippuvuutta. Projektin toisena kohderyhmänä vapaaehtoistoiminnan osalta olivat kaarinalaiset tai lähikunnista tulevat vapaaehtoistoiminnasta kiinnostuneet aikuisikäiset miehet ja naiset. 6\n7 3 PROJEKTIN RESURSSIT 3.1 Projektikumppanuus MT-navigaattori -projekti toteutettiin Palveluyhdistys Kaseva ry:n ja Kaarinan Vanhusten Palvelukeskuksen säätiön kumppanuushankkeena, jota hallinnoi Palveluyhdistys Kaseva ry. Perustoimintojen lisäksi molempien yhteistyöorganisaatioiden tavoitteena oli kokeilemalla kehittää kaarinalaisille uusia ja taloudellisia palveluja ja toimintatapoja. Palveluyhdistys Kaseva ry:n tietopääoma tässä hankkeessa oli erityisesti mielenterveysasiakkaiden palvelujen kehittäminen sekä Raha-automaattiyhdistyksen rahoituksella toimivien projektien haku ja hallinnointi. Kaarinan Vanhusten Palvelukeskuksen säätiön osaaminen painottui vanhusten hoitotyön asiantuntijuuteen. Molemmilla osapuolilla on hyvä kaarinalaisen palvelujärjestelmän tuntemus. Osapuolet käyttävät toiminnassaan osin samoja ja osin eri verkostoja vanhus- ja vammaistyön toimintakentässä. Toiminnanjohtajat tuntevat toisensa pitkältä ajalta, joten osapuolten välillä oli luottamussuhde jo hankerahoituksen hakuvaiheessa. Projektin aikana toiminnanjohtajat saivat työnohjausta Turun ammattikorkeakoulun asiantuntijalta. Tapaamiset koettiin tärkeinä ja niiden kautta vahvistui luottamus siihen, että projektissa edettiin asetettuihin tavoitteisiin. Ulkopuolisen asiantuntijan näkemys projektin toiminnoista ja erityisesti tiedottamisen tärkeydestä auttoi ohjaamaan projektiryhmän toimintaa. Projektin myötä kumppanuusosapuolten toiminta on tullut tutummaksi molempien hallitusten jäsenille samoin kuin henkilökunnalle. Onnistunut yhteistyö on välittynyt myös Kaarinan perusturvalautakunnalle sekä tiedotusvälineiden ja kaikille avoimien teematilaisuuksien kautta suurelle yleisölle. Vahva kolmas sektori on tärkeä toimija julkisen palvelujärjestelmän lisänä. Kumppanuushanke on kasvattanut molempien osapuolten osaamispääomaa. Toiminta oli taloudellista, kun päällekkäistoiminnoilta vältyttiin mm. hallinnon, taloudenhoidon, tiedotuksen ja varsinaisen toiminnan järjestämisen suhteen. Molemmat osapuolet ovat saaneet myös valtakunnallista näkyvyyttä, kun hanke on ollut mukana ASPA:n MP-net-verkostossa ja Tandemprojektissa. Toiminta kumppanuushankkeena toteutetussa MT- navigaattori projektissa on osoittanut, että yhteistyöllä saadaan entistä enemmän aikaan kuntalaisten hyvinvoinnin parantamiseksi. Toiminta jakaantui tasaisesti ikäihmisten ja työikäisten mielenterveys- ja päihdeasiakkaiden kesken. 7\n8 3.2 Projektiryhmä Projektiryhmä koostui projektipäälliköstä, säätiön edustajasta sekä projektityöntekijöistä. Projektipäällikkönä toimi Palveluyhdistys Kaseva ry:n toiminnanjohtaja. Alussa projektiin palkattiin kolme sosiaalialan (sosionomi AMK, sosionomi YAMK, sosiologi VTM) työntekijää, joista kaksi ajalle ja kolmas Henkilöstömuutosten vuoksi projektiin palkattiin terveysalan osaaja (sairaanhoitaja YAMK) ajalle Projektityöntekijöistä yksi nimettiin vastaavaksi projektityöntekijäksi ajalle Projektipäällikkö vastasi projektin kokonaisuudesta, taloudesta ja projektiryhmän ohjaamisesta sekä toimi ohjausryhmän puheenjohtajana. Projektityöntekijät vastasivat projektin toteuttamisesta, raportoinnista, dokumentoinnista, tiedottamisesta, asiakastyöstä, koulutusten järjestämisestä sekä hyvien käytäntöjen juurruttamisesta kaarinalaiseen palvelujärjestelmään. Projektiryhmä kokoontui noin joka kolmas viikko. Palavereissa käytiin läpi toiminnan nykytilanne ja ajankohtaiset asiat sekä luotiin suuntaviivoja, arvioitiin ja kehitettiin toimintaa. Projektiryhmä piti neljä kehittämispäivää. Lisäksi kehittämispäiviä järjestettiin yhdessä Kaarinan kaupungin kotihoidon henkilökunnan, Mielenterveys- ja päihdeyksikkö Vintin henkilökunnan sekä Palveluyhdistys Kaseva ry:n Avoin kohtaamispaikka Kiesin henkilökunnan kanssa. Projektityöntekijät pitivät viikkopalavereja (MART-työryhmä), joissa arvioitiin mennyttä ja suunniteltiin tulevaa sekä käytiin läpi ajankohtaisia asioita ja asiakaskohtaamisia. Projektityöntekijät osallistuivat projektin aikana laajasti eri sosiaali- ja terveysalan koulutuksiin. Projektityöntekijöillä oli mahdollisuus käydä työnohjauksessa ja osallistua Palveluyhdistys Kaseva ry:n järjestämiin työhyvinvointipäiviin. Oman lisänsä projektiin toivat kolme opiskelijaa, jotka suorittivat opintoihin kuuluvan harjoittelun projektissa. 3.3 Ohjausryhmä Ohjausryhmä arvioi ja seurasi projektin toteutumista ja kehittämistyötä. Projektin aikana ohjausryhmä kokoontui yhteensä kymmenen kertaa. Puheenjohtajana toimi Palveluyhdistys Kaseva ry:n toiminnanjohtaja ja sihteerin tehtävästä vastasivat projektityöntekijät vuorollaan. Ohjausryhmältä kerättiin palautetta projektista syksyllä 2011 kyselylomakkeella ja syksyllä 2012 yhteistoiminnallisesti. Ohjausryhmältä saadut palautteet ja kehittämisehdotukset huomioitiin projektin suunnittelussa ja toteutuksessa. Ohjausryhmässä tapahtui projektin edetessä henkilövaihdoksia. 8\n9 Kaikki ohjausryhmään kuuluneet jäsenet: Aaltonen Johanna, osastonhoitaja, Kaarinan aikuispsykiatrian poliklinikka Hautala Erja, vanhustyön palveluohjaaja, Kaarinan hyvinvointipalvelut Heino Pirkko, toiminnanjohtaja, Palveluyhdistys Kaseva ry Hermonen Merja, kirkkoherra, Piikkiön seurakunta Jansén Annastiina, projektityöntekijä, Palveluyhdistys Kaseva ry Karlsson Anna-Mari, sosiaalityöntekijä, Mielenterveys- ja päihdeyksikkö Vintti Koskinen Samuli, toiminnanjohtaja, Omaiset Mielenterveystyön tukena L-S yhdistys ry Loijas Ritu, projektityöntekijä, Palveluyhdistys Kaseva ry Mikkonen Antti, ylilääkäri, Kaarinan Mielenterveys- ja päihdeyksikkö Vintti Nieminen Minna, toiminnanjohtaja, Kaarinan Vanhusten Palvelukeskuksen säätiö Pirttikoski Minna, projektityöntekijä, Palveluyhdistys Kaseva ry Riittonen Teija, vammaispalveluohjaaja, Kaarinan Hyvinvointipalvelut Sjöblom Seija, vanhuspalvelujohtaja, Kaarinan Hyvinvointipalvelut Tammi Marjo, erikoissairaanhoitaja, Kaarinan aikuispsykiatrian poliklinikka Tengström Mirja, vanhustyön palveluohjaaja, Kaarinan Hyvinvointipalvelut Valtanen Tiina, projektityöntekijä, Palveluyhdistys Kaseva ry Virtanen Mia, diakoni, Kaarinan seurakunta Virkki Marja-Leena, sosiaalityöntekijä, Kaarinan Hyvinvointipalvelut Välimäki Hannele, psykologi, Mielenterveys- ja päihdeyksikkö Vintti 3.4 Talous ja tilat Raha-automaattiyhdistys myönsi Palveluyhdistys Kaseva ry:lle projektiavustusta euroa vuonna 2010 ja euroa vuosina , yhteensä euroa. Projektin kirjanpidosta vastasi Maininki Kiinteistöpalvelut Oy. Projektilla oli käytössään työhuone Kaarinan Vanhusten Palvelukeskuksen säätiön omistamassa Hovirinnan palvelukeskuksessa ja toinen vuokrattu toimitila Kaarinan kaupungin Omaishoidon tukikeskus Visiitin tiloissa. Yhdistyksen ja säätiön muut tilat olivat projektin vapaassa käytössä tarpeen mukaan. Projekti käytti seminaari-, koulutus- ja ryhmätoimintoihin Kaarinan kaupungin ja seurakunnan tiloja. 9\n10 4 YHTEISTYÖ JA TIEDOTTAMINEN 4.1 Yhteistyö Projektin aikana pyrittiin rakentamaan hyvät yhteistyösuhteet eri sosiaali- ja terveyspalveluja tuottavien tahojen kanssa. Keskeisimmät yhteistyökumppanit olivat Kaarinan kaupungin Hyvinvointipalveluiden Mielenterveys- ja päihdeyksikkö Vintti, kotihoito- ja vanhuspalvelut, vammaispalvelut, aikuissosiaalityö sekä Kaarinan seurakunta ja Kaarinan Aikuispsykiatrian poliklinikka. Yhteistyön tekeminen avointa päivätoimintaa tuottavien tahojen (Mielenterveys- ja päihdeyksikkö Vintin toimintakeskukset Talo ja Nappi&Plätty, Palveluyhdistys Kaseva ry:n Avoin kohtaamispaikka Kiesi, Kaarinan Vanhusten Palvelukeskuksen säätiön Hovirinnan palvelukeskus, Piikkiön Hoivataito Oy:n Tupasvilla) kanssa oli säännöllistä ja tärkeää, koska eri tahojen asiakkaat ja henkilökunta pääsivät tapaamaan toisiaan. Yhteistyössä järjestettiin erilaisia retkiä ja tapahtumia, jotka olivat hyödyllisiä vertaistuen, osallisuuden ja yhteistyön vahvistumisen näkökulmista. Monelle projektin asiakkaalle osallistuminen tapahtumiin vahvisti itsetuntoa ja oli keino tutustua eri toimintakeskusten toimintaan, asiakkaisiin ja henkilökuntaan. Yhteistyötä tehtiin myös Halikon sairaalan vanhuspsykiatrian avohoidon työparin, Salon A-klinikan työntekijöiden, Omaiset Mielenterveystyön Tukena Uudenmaan yhdistyksen OPA-hankkeen projektityöntekijöiden sekä Mielenterveysyhdistys Helmi ry:n palveluohjaajien kanssa. Tapaamiset olivat työnohjauksellisia ja niissä jaettiin kokemuksia asiakastyöstä. Yhtenä yhteistyön muotona projektissa oli osallistuminen Kaarinassa toimineeseen palveluohjaustyöryhmän työskentelyyn vuosina Työryhmän tavoitteena oli pohtia palveluohjauksen merkitystä kaarinalaisessa palvelujärjestelmässä. Työskentelyn tuloksena projektityöntekijät järjestivät kaksi palveluohjauksellisen työotteen kehittämisiltapäivää Kaarinan kaupungin kotihoidon työntekijöille. Projektissa tehtiin yhteistyötä Yrjö ja Hanna säätiön kanssa heidän valmistellessaan Eka Koti -hankehakemusta Raha-automaattiyhdistykselle. Projektityöntekijät ja projektin nuoret aikuiset mielenterveysasiakkaat jakoivat kokemuksiaan liittyen asumiseen, palveluihin ja kuntoutumiseen hankkeen kirjoitusvaiheessa. Toteutuessaan hankkeen tarkoituksena on tukea nuoria mielenterveyskuntoutujia itsenäistymään lapsuudenkodistaan. Yleisöluentotilaisuudet: Päihdeongelma myytit ja todellisuus Hovirinnan palvelukeskuksessa 11/2010. Luennoitsijana Turun yliopiston sosiaalitieteiden lehtori Heikki Suhonen. Osallistujia noin 25. Lasten ja nuorten masennuksen tunnistaminen ja puheeksi ottaminen Kaarinan kirkon seurakuntasalissa 4/2011. Luennoitsijana nuorisopsykiatrian erikoislääkäri, lääketieteen tohtori Linnea Karlsson. Osallistujia noin\n11 Aikuisten masennuksen tunnistaminen ja puheeksi ottaminen Kaarinan kirkon seurakuntasalissa 10/2011. Luennoitsijana aikuispsykiatrian erikoislääkäri Hasse Karlsson. Osallistujia noin 50. Voiko vanhanakin oppia onnellisuutta? Kaarinan kirkon seurakuntasalissa 11/2011. Luennoitsijana psykologian emeritusprofessori Markku Ojanen. Osallistujia noin 50. Naisten ilta Sydän täynnä tunteita naisen elämän monet roolit Kaarinan Tähdessä 3/2012. Luennoitsijana tietokirjailija, toimittaja Tuula Vainikainen. Tilaisuus järjestettiin yhteistyössä kaarinalaisten yrittäjien kanssa. Osallistujia noin 100. Surun kohtaaminen Kaarinan kirkon seurakuntasalissa 9/2012. Luennoitsijana pastori, kirjailija Hilkka Olkinuora. Tilaisuus järjestettiin yhteistyössä Palveluyhdistys Kaseva ry:n Vastoinkäymiset Voimavaraksi hankkeen kanssa. Osallistujia noin 50. Iloista ikääntymistä kulttuurin voimalla Tupasvillassa 10/2012. Luennoitsijana lääketieteen ja kirurgian tohtori Vappu Taipale. Tilaisuus järjestettiin yhteistyössä Piikkiön Hoivataito Oy:n kanssa. Osallistujia noin 70. Omaisen rooli asiakkaan elämässä Hovirinnan palvelukeskuksessa 11/2012. Luennoitsijana VTL perheterapeutti Sauli Suominen. Osallistujia noin 25. Muita tapahtumia ja koulutuksia: MT-ajokorttikoulutus (16h) Kaarinan Vanhusten Palvelukeskuksen säätiön Värttinässä Kouluttajana YTM Katri Pihlaja. Koulutukseen osallistui projektin työntekijöiden lisäksi Kaarinan Vanhusten Palvelukeskuksen säätiön, Palveluyhdistys Kaseva ry:n Avoin kohtaamispaikka Kiesin, Kaarinan Mielenterveys- ja päihdeyksikkö Vintin sekä Omaiset Mielenterveystyön tukena Lounais-Suomen yhdistys ry:n työntekijöitä. Osallistujia 22. Vapaaehtoistoiminnan seminaari Hovirinnan koulussa 3/2011. Seminaari järjestettiin yhteistyössä Suomen Kylätoiminta ry:n Kylä auttaa ja välittää kriisissä hankkeen kanssa. Osallistujia noin 70. Palveluohjauksellisen työotteen kehittämisiltapäivät 5/2011 ja 9/2011. Kouluttajina projektityöntekijät. Koulutus suunnattiin kotihoidon henkilökunnalle. Päivien tavoitteena oli vahvistaa palveluohjauksellista työotetta kotihoidon arjen työkäytännöissä. Osallistujia 13. Tandem-hankkeen aloitusseminaari (ASPA) Paimiosalissa 10/2011. Tilaisuudessa MTnavigaattori-projektin toiminnan esittely. Henkilökohtainen palveluohjaus toimintamallin info/koulutustilaisuus Paimiossa 12/2011. Projektityöntekijä kutsuttiin kertomaan kotihoidon henkilökunnalle projektin kehittämästä toimintamallista. Tunnekuunteleminen peruskoulutus Tuorlan Majatalossa Kouluttajina psykoterapeutit Sirkka-Liisa Kuitunen ja Pentti Kivinen-Aalto. Koulutukseen osallistui projektin työntekijöiden lisäksi Kaarinan Vanhusten Palvelukeskuksen säätiön ja Palveluyhdistys Kaseva ry:n henkilökuntaa. Osallistujia\n12 Vapaaehtoistoimija osana työyhteisöä koulutus Kotikunnaassa 4/2012. Kouluttajana suunnittelija Jarkko Utriainen. Osallistujia noin 40. Retkipäivä Hyrsylän mutkaan 5/2012. Retkellä mukana vapaaehtoisia, asiakkaita ja projektityöntekijät. Osallistujia noin 50. Tutustumismatka Haabersti Klubimajaan Tallinnassa Projektiryhmä tutustui mielenterveysasiakkaiden klubitaloperiaatteella toimivaan tallinnalaiseen päiväkeskukseen. Dementiasairaudet, niiden erityispiirteet ja hyvä hoito Hovirinnan koululla 11/2012. Luennoitsijana lääketieteen tohtori, geriatrian erikoislääkäri Markus Halminen. Koulutus suunnattiin Kaarinassa ikäihmisten parissa työskenteleville mm. kotihoidon ja palvelukeskusten henkilökunnille. Osallistujia noin 50. MT-navigaattori-projektin loppuseminaari Kaarina-Teatterissa Tiedottaminen Projektista tiedotettiin alussa tutustumiskäyntien yhteydessä yli 50:een sosiaali- ja terveyspalveluja tuottavaan tahoon. Projektin esite ja käyntikortit tulivat käyttöön syksyllä Projektin etenemisestä, tilaisuuksista ja tapahtumista tiedotettiin Kaarinan perusturvalautakunnalle, Palveluyhdistys Kaseva ry:n ja Kaarinan Vanhusten Palvelukeskuksen säätiön hallituksille, projektin ohjausryhmälle, yhteistyökumppaneille ja lehdistölle. Yleisötapahtumista ilmoitettiin myös kaupungin yleisillä ilmoitustauluilla. Asiakkaille tiedotettiin henkilökohtaisesti, kirjeitse, puhelimitse sekä sähköpostilla. Asiakassuhteen alussa asiakkaille jaettiin projektin esite ja projektityöntekijän käyntikortti. Yleisöluentotilaisuuksista, tapahtumista ja retkistä tiedotettiin asiakkaille aiheesta ja kohderyhmästä riippuen. Asiakkaan asioista tiedotettiin yhteistyökumppania asiakkaan luvalla tarpeen mukaisesti. Asiakkaiden omaiset huomioitiin tiedottamisessa asiakkaan toiveiden mukaan. Projektin sisäinen tiedottaminen hoidettiin projektipalavereissa, joista laadittiin asialistat ja muistiot. Päivittäinen tiedottaminen hoidettiin sähköpostilla, puhelimitse sekä tarvittaessa henkilökohtaisilla tapaamisilla. Tiivis yhteydenpito ja projektityöntekijöiden nopea tavoitettavuus koettiin tärkeänä, koska toimipisteet sijaitsivat kolmessa eri paikassa ja projektityöntekijät liikkuivat työssään paljon. Marraskuussa 2010 Kaarina-lehti julkaisi artikkelin Suunnannäyttäjänä elämän ristiaallokossa (liite 1). Huhtikuussa 2011 Julkaistiin artikkeli Vapaaehtoinen on ihminen ihmiselle Kaarina-lehden Sateenkaarina-osiossa (liite 2). Joulukuussa 2011 projektityöntekijät osallistuivat Hansakorttelissa järjestettäville vapaaehtoistoiminnan Menu-messuille, josta Turun Sanomat kirjoitti nettiartikkelin Vapaaehtoistoimintaan kaivataan etenkin miehiä (liite 3). Heinäkuussa 2012 projektityöntekijät kirjoittivat mielipidekirjoituksen Hankkeet tärkeä osa kaarinalaista palvelujärjestelmää Kaarina-lehteen (liite 4). 12\n13 5 PROJEKTIN KÄSITTEET 5.1 Henkilökohtainen palveluohjaus Palveluohjaus on asiakaslähtöinen ja asiakkaan etua korostava työtapa. Sillä tarkoitetaan sekä asiakastyön menetelmää (case management) että palveluiden yhteensovittamista organisaatioiden tasolla (service coordination) (Hänninen 2007, 11). Palveluohjauksen (case management) juuret sijoittuvat Yhdysvaltoihin. Suomessa palveluohjausta alettiin soveltaa asiakastyössä 1990-luvulta lähtien. (Suominen & Tuominen 2007, 7.) Palveluohjauksen eri työtapoja ovat Suomisen ja Tuomisen (2007, 16) mukaan varsinainen (yksilökohtainen) palveluohjaus, jolla tarkoitetaan asiakkaan ja työntekijän tiivistä yhteistyötä, palveluohjauksellinen työote, jolla viitataan asiakkaan tarpeen mukaiseen palvelujen koordinointiin sekä konsultoiva tai neuvova työote, joka tarkoittaa asiakkaan auttamista jonkin tietyn ongelman ratkaisemisessa. Palveluohjauksen tärkeimpiä elementtejä ovat työntekijän ja asiakkaan aito kohtaaminen ja luottamuksellinen asiakassuhde (Suominen & Tuominen 2007, 13). Keskeistä on myös ihmisarvon kunnioittaminen ja tasavertaisuus. Asiakaslähtöisyyttä kuvaa asiakkaan kuunteleminen ja kuuleminen, asiakkaan tarpeiden huomioiminen, asiakkaan omatoimisuuden vahvistuminen sekä itsemääräämisoikeuden toteutuminen. Työntekijän ja asiakkaan välinen auttamissuhde perustuu yhteiseen sopimukseen, jossa on päämäärä ja tavoitteet. (Noppari, Kiiltomäki & Pesonen 2007, ) Asiakassuhteessa sekä työntekijä että asiakas ovat asiantuntijoita, asiakas oman elämänsä asiantuntija ja työntekijä ammatillinen asiantuntija (Hänninen 2007, 12). Projektissa palveluohjauksella tarkoitettiin toimintamallia, jossa mielenterveys- ja päihdeasiakkaita tuettiin joustavasti asiakkaan tarpeitten mukaan riittävällä ajankäytöllä ja pienin tavoittein. Asiakkaan elämäntilannetta pyrittiin tarkastelemaan kokonaisvaltaisesti, jolloin muun muassa asiakkaan sosiaaliset suhteet, toimeentulo, terveys ja osallistuminen huomioitiin asiakasta tuettaessa. Asiakastyön kulmakiviä olivat tasavertainen kohtaaminen ja asiakkaan omien arvojen kunnioittaminen. Projektin alussa palveluohjauksesta käytettiin termiä intensiivinen palveluohjaus. Termi muuttui projektin aikana henkilökohtaiseksi palveluohjaukseksi, jota käytetään tässä raportissa. Suominen ja Tuominen (2007, 41) kuvaavat palveluohjauksen kolmivaiheisena prosessina, jossa on aloitusvaihe, työvaihe ja lopetusvaihe. MT-navigaattori-projektissa tämän pohjalta luotiin oma palveluohjausmalli (kuvio 1), jossa palveluohjausprosessi jaettiin neljään osa-alueeseen: kartoitus, toiminta, seuranta ja irtaantuminen. 13\n14 KUVIO 1. Palveluohjausmalli Suomista ja Tuomista (2007) mukaillen Kartoitusvaiheessa selvitettiin kokonaisvaltaisesti asiakkaan elämäntilannetta, voimavaroja ja olemassa olevia palveluja sekä rakennettiin luottamusta asiakkaan ja työntekijän välillä. Toimintavaihe oli innovatiivista palvelujen ja erilaisten tukimuotojen suunnittelua ja kokeilemista. Seurantavaiheessa arvioitiin palvelujen toimivuutta ja tarvittaessa palattiin toimintavaiheeseen. Irtaantumisvaiheen tavoitteena oli päättää palveluohjaus. Tuki asiakkaille oli konkreettista ja se tarkoitti usein asioiden tekemistä yhdessä. Asiakkaat ohjautuivat projektiin omasta aloitteesta, omaisen tai viranomaistahon kautta. Projektissa oli käytössä asiakkaan palvelusuunnitelma ja kirjallinen sopimus tietojen vaihdosta yhteistyökumppaneiden välillä. Asiakasrekisterin ylläpidosta tehtiin rekisteriseloste. Asiakastyön arviointivälineenä käytettiin WHO5-Hyvinvointiseulaa. Projektin päättyessä kaikki asiakastiedot hävitettiin asianmukaisesti. 14\n15 5.2 Vapaaehtois-, vertais- ja tukihenkilötoiminta Vapaaehtoistoiminnasta on perinteisesti käytetty käsitettä vapaaehtoistyö. Viime aikoina on kuitenkin alettu enemmän käyttää termiä vapaaehtoistoiminta, sillä on haluttu erottaa selkeästi vapaaehtoistyö palkkatyöstä. Vapaaehtoistoiminta on vastikkeetonta työtä, josta ei makseta palkkaa. Sitä määritellään kahden käsitteen avulla; palkattomuus ja vapaaehtoisuus. Ihmisten altruistinen sitoutuminen ja halu auttaa innostavat vapaaehtoistoimintaan. Altruismia ja egoismia ei nähdä toisilleen vastakkaisina vaan jatkumona. Eli ihmisen vapaaehtoistoiminta voi olla altruistista, toista huomioonottavaa samalla, kun se on egoistista eli itseä hyödyttävää toimintaa. (Lehto 2009, 7-8.) Vertaistuella tarkoitetaan samassa elämäntilanteessa elävän ihmisen antamaa sosiaalista tukea. Vertaistuki nähdään yhtenä sosiaalisen tuen elementtinä tunnetuen, käytännön avun ja tietotuen rinnalla. Vertaisryhmä on tukiryhmä, jonka muodostaa saman ongelman omaavat tai samassa elämänvaiheessa elävät ihmiset. Vertaisryhmän jäsenillä on halu jakaa kokemuksiaan samassa elämäntilanteessa elävien kanssa. Vertaisryhmässä annetaan, saadaan ja jaetaan. Toiminta perustuu vertaisten yhdessä oloon ja kokemusten vaihtoon. Vastavuoroisuus kuvaakin hyvin vertaisryhmätoiminnan luonnetta. (Leander 2008, 6 7.) Tukihenkilötoiminta on yksi vapaaehtoistoiminnan muoto, joka eroaa jonkin verran muusta vapaaehtoistoiminnasta. Se on yksilöllisempää, toisen arjessa toimimista ja vaatii enemmän sitoutumista ja pysyvyyttä. Tukihenkilötoiminnan tarkoituksena on luoda toimintaa, joka vaikuttaa pysyvästi arjessa selviytymiseen. Parhaimmillaan se tuo lisäarvoa tuettavan elämään, mutta se ei voi koskaan korvata ammatillista sosiaalityötä. Toisaalta lopputuloksena voi olla, että palvelutarve vähenee. Joskus maallikkoapu voi jopa olla ammattiapua tärkeämpää ja tuloksellisempaa. On myös todettu, että maallikkojen kyky auttaa erilaisista ongelmista kärsiviä on paljon odotettua parempi. Tukihenkilö on psykososiaalisen tuen antaja, kokemusten jakaja ja omakohtaisten kokemusten kautta ymmärtävä ihminen. (Arffman & Katajamaa 2010, ) Vapaaehtoistoiminnassa jaksaminen edellyttää aina koulutuksen, perehdytyksen, säännöllisen ohjauksen, arvioinnin ja tukemisen lisäksi kiittämistä ja palkitsemista. On muistettava, että vapaaehtoistyökin maksaa. Vapaaehtoisten elämäntilanteet muuttuvat ja vapaaehtoiset vaihtuvat. Nykyään on tyypillistä, ettei samaan toimintaan tai yhdistykseen sitouduta loppuiäksi. Siten vapaaehtoisten rekrytointi ja kouluttaminen on jatkuvaa. 15\n16 Projektissa termi vapaaehtoistoimija oli yläkäsite, joka kattoi kaikki vapaaehtoistoimijat; tukihenkilöt, rinnalla kulkijat eli käsikynkkäläiset sekä vertaisryhmien ohjaajat. Tukihenkilö oli vapaaehtoinen, jonka tuettava tuli asiakkaaksi viranomaistahon, esim. terveyskeskuspsykologin, sosiaalityöntekijän, vammaistyöohjaajan ohjaamana tai projektin henkilökohtaisen palveluohjauksen kautta. Tukihenkilölle maksettiin käyntikohtainen 10 euron verollinen korvaus. Rinnalla kulkija eli käsikynkkäläinen vieraili esim. palvelutalon asukkaiden luona keskustelemassa, lukemassa lehtiä, toimi ulkoilukaverina tai oli mukana auttamassa erilaisissa tilaisuuksissa ja tapahtumissa. Rinnalla kulkijan autettava ohjautui projektiin joko palvelutalon, omaisen tai autettavan itsensä yhteydenotosta. Vertaisryhmän ohjaajina toimivat joko tukihenkilökurssin suorittaneet tai projektityöntekijät. Vertaisryhmät koostuivat pääasiassa mielenterveys- ja päihdekuntoutujista. 16\n17 6 PROJEKTIN TOTEUTTAMINEN 6.1 Palveluohjauksellinen asiakastyö MT-navigaattori-projektin työ alkoi toukokuussa Työntekijät tekivät alussa tutustumiskäyntejä yli 50:een mielenterveys- ja päihdepalveluja sekä muita terveys- ja sosiaalipalveluja tuottavaan tahoon Kaarinassa ja lähikunnissa. Tutustumiskäyntien tavoitteena oli oppia tuntemaan erityisesti Kaarinan palvelujärjestelmä, tiedottaa projektista ja luoda hyviä yhteistyösuhteita eri palveluntuottajien kanssa. Palveluyhdistys Kaseva ry:n ja Kaarinan Vanhusten Palvelukeskuksen säätiön tunnettavuus Kaarinassa edesauttoi projektin näkyväksi tekemistä. Asiakastyö käynnistyi kesäkuussa Yhteydenotot tulivat yhteistyökumppanin, asiakkaan tai omaisen kautta. Ohjaavia viranomaistahoja (liite 5.) oli yhteensä 16: Kaarinan kaupungin Hyvinvointipalveluiden kotihoito- ja vanhuspalvelut (kotihoito, Vinkki, muistihoitaja, Visiitti), vammaispalvelut, mielenterveys- ja päihdeyksikkö Vintti, lastensuojelu, aikuissosiaalityö, terveyskeskus, Monitoimikeskus Tikli sekä Kaarinan aikuispsykiatrian poliklinikka, Kaarinan seurakunta, Halikon sairaala, Salon A-klinikka, Kaarinan Vanhusten Palvelukeskuksen säätiö ja Palveluyhdistys Kaseva ry. Muutama asiakas ohjautui itse tai omaisen kautta mukaan projektiin. Yhteistyötahojen määrään oltiin erittäin tyytyväisiä ja koettiin, että tiedottaminen oli onnistunut. Suuri asiakasohjauksien määrä osoitti, että Kaarinassa oli tarve projektin kokeilemalle mallille henkilökohtaisesta palveluohjauksesta. Projektissa pyrittiin tekemään tiivistä yhteistyötä asiakkaan lähi- ja viranomaisverkoston kanssa. Yleisimmin yhteistyökumppani otti yhteyttä MT-navigaattori-projektin työntekijään ja kertoi huolesta liittyen asiakkaan selviytymiseen arjessa. Mielenterveyteen liittyvät ongelmat näkyivät asiakkaiden arjessa monin eri tavoin. Huolenaiheita olivat yksinäisyys, asiakkaan eristäytyminen kotiin tai vaikeus osallistua kodin ulkopuoliseen toimintaan, puutteet asiakkaan kyvyssä huolehtia itsestä, arjen askareista tai asioiden hoidosta. Lähes aina asiakkailla ilmeni tarve keskustella. Joskus huoli oli epämääräistä, jolloin asiakkaan tilanteesta ei ollut riittävästi tietoa, asiakas ei itse osannut kertoa tilanteestaan tai yhteistyökumppani kaipasi toisen työntekijän näkemystä ja neuvoja. Asiakassuhde käynnistyi yleensä yhteisellä tapaamisella asiakkaan ja yhteistyökumppanin kanssa, jossa käytiin läpi asiakkaan elämäntilannetta ja sovittiin yhteiset tavoitteet. Tavoitteita olivat arjenhallinnan vahvistuminen, mielialan ja itsetunnon kohentuminen, aktiivisuuden ja sosiaalisten suhteiden lisääntyminen, vuorokausirytmin löytyminen sekä osallisuuden vahvistuminen. Kartoitusvaiheessa tehtiin asiakkaan kanssa palvelusuunnitelma ja sopimus tietojen vaihdosta yhteistyötahojen kanssa. Tällöin käytiin läpi vaitiolovelvollisuuteen ja luottamuksellisuuteen liittyvät asiat. 17\n18 Asiakastapaamisia oli yleensä 2-4 kertaa kuukaudessa, tarvittaessa jopa päivittäin. Tapaamisiin oli myös mahdollisuus iltaisin. Toimintavaiheessa asiakkaille tarjottiin keskustelutukea, apua hakemusten täyttämisessä, asunnon etsimisessä, raha-asioiden selvittämisessä, saattoapua esimerkiksi lääkärikäynneille tai sosiaalitoimistoon, vertaisryhmätoimintaan tai harrastukseen sekä apua erilaisten palvelu- ja tukimuotojen etsinnässä. Kartoituksen pohjalta asiakkaalle järjestettiin kotiin esimerkiksi siivouspalvelu, jonka toimivuutta seurattiin yhdessä asiakkaan kanssa. Joidenkin kanssa laadittiin opinto- tai viikkosuunnitelma, joka auttoi arjen hallinnassa. Työntekijät lähtivät asiakkaan tueksi esimerkiksi uimahalliin, ATK-kurssille, kauppareissulle, tutustumaan työkokeilupaikkaan tai hankkimaan apuvälineitä, esimerkiksi rollaattoria tai silmälaseja. Tärkeä osa jokaista asiakassuhdetta oli keskustelutuki, johon varattiin riittävästi aikaa. Asiakastyöhön kuului olennaisesti asiakastapaamisten lisäksi yhteydenpito asiakkaan lähi- ja viranomaisverkoston kanssa, verkostopalaverit ja asiakkaan asioiden selvitystyö. Asiakassuhteet vaihtelivat lyhytkestoisesta pitkäkestoisiin, muutamasta tapaamisesta koko projektin ajan kestäneeseen asiakassuhteeseen. Lyhytkestoisessa palveluohjauksessa asiakasta autettiin yksittäisissä asioissa, esimerkiksi asunnon hankkimisessa tai tutustumisessa päivätoimintaan. Palveluohjaus jäi lyhytkestoiseksi myös silloin, kun asiakkaan palvelu- ja tukimuotojen todettiin kartoituksen tuloksena olevan kunnossa, asiakkaan mielenterveys- tai päihdeongelma oli akuutissa vaiheessa tai asiakkuus ei jostain syystä käynnistynyt. Moni asiakas löysi itselleen sopivan palvelu- tai tukimuodon ja keinoja parempaan arjenhallintaan. Merkittävä apu monelle asiakkaalle löytyi projektin järjestämistä vertaistukiryhmistä tai tukihenkilösuhteesta. Aina oikeanlaisen ja asiakasta hyödyttävän palvelun löytyminen ei ollut helppoa tai edes mahdollista. Palvelujärjestelmä ei tällöin tarjonnut asiakkaalle sopivaa palvelua, projektin tarjoamat tukimuodot eivät auttaneet asiakasta tai asiakkaan elämäntilanne ei ollut otollinen tavoitteiden saavuttamiseksi. Sopivan palvelumuodon löydyttyä saattoi haasteena olla myös se, että palvelun laatu ei vastannut sopimusta. Esimerkiksi asiakkaan ostama siivouspalvelu oli heikkotasoista, mutta asiakas ei itse osannut tai uskaltanut vaatia parempaa palvelua. Näissä tilanteissa projektityöntekijä toimi asiakkaan apuna ja tulkkina palvelutuottajan suuntaan. Koettujen haasteiden vuoksi palveluiden toimivuuden seuranta osoittautui projektin aikana tärkeäksi. Irtaantumisvaiheessa lähettävään tahoon oltiin yhteydessä ja pyrittiin järjestämään yhteinen tapaaminen tai verkostopalaveri. Asiakastapaamisten määrää harvennettiin ja palveluiden toimivuutta seurattiin edelleen. Asiakassuhteen päätyttyäkin asiakkaalla oli mahdollisuus olla yhteydessä projektityöntekijöihin puhelimitse. Jotkut asiakassuhteet olisivat vaatineet enemmän aikaa tavoitteiden saavuttamiseksi tai henkilökohtaisen palveluohjauksen mukaisen toiminnan jatkumista asiakkaan arjen hallinnan tukemiseksi. 18\n19 Kopparitoiminta Palveluohjauksessa kokeiltiin niin sanottua kopparitoimintaa, jolla tarkoitettiin erityisen tiiviin tuen tarjoamista asiakkaalle kuntouttavan laitosjakson tai muun hoitojakson päättyessä. Kopparitoiminnassa asiakkaan ja hoitavan tahon kanssa suunniteltiin asiakkaan kotiutumista jo hoidon aikana. Projektityöntekijä tuki asiakasta kotiin paluussa, tarjosi keskustelutukea, auttoi kodin laittamisessa, asioiden hoitamisessa ja sopivien palvelu- ja tukimuotojen etsimisessä. Kopparitoimintaa kokeiltiin yhteensä 10 asiakkaan kanssa. Tiiviimmillään yhdelle asiakkaalle tarjottiin tukea viikoittain noin kuusi tuntia kerrallaan puolen vuoden ajan. Yhteistyö asiakkaan läheis- ja viranomaisverkoston kanssa oli onnistunutta, asiakkaan tilannetta seurattiin kokonaisvaltaisesti ja kukin taho tiesi oman roolinsa asiakkaan hoidossa. Projektityöntekijän tehtävänä oli tukea asiakasta arjessa, jolloin asiakkaan kanssa tehtiin viikko-ohjelmaa, rakennettiin päivärytmiä ja järjesteltiin yhdessä kotia. Asiakkaan kanssa suunniteltiin seuraavia tapaamisia ja asiakkaan tarpeet otettiin huomioon. Keskustelutuen merkitys oli suuri. Asiakkaan motivaation ja tiiviin työskentelyn tuloksena asiakkaan omat voimavarat ja arjenhallinta lisääntyivät kokeilun aikana. Asiakastyön arviointia Asiakassuhteita projektin aikana oli yhteensä 77 (liite 5). Asiakkaita olisi ohjautunut tätäkin enemmän, mutta kehittämistyön ja resurssien näkökulmasta asiakkaiden määrää rajattiin. Uusia asiakkaita otettiin heinäkuuhun 2012 saakka ja asiakastyö päätettiin marraskuussa Yhteisesti asiakkaan kanssa asetetut tavoitteet vaihtelivat arjen pienten konkreettisten asioiden hoitamisesta suuriin yksilön voimavaroja vaativiin muutoksiin, esimerkiksi rollaattorin hankkimisesta opintojen etenemiseen tai yksinäisyyden tunteen vähenemiseen. Tämän vuoksi tavoitteiden saavuttamista tarkasteltiin aina suhteessa yksilöön ja yleisiä johtopäätöksiä tai päätelmiä henkilökohtaisessa palveluohjauksessa saavutetuista tavoitteista tehtiin harkiten. Projektityöntekijät arvioivat, että 40 asiakkaan tavoitteet saavutettiin palveluohjaussuhteen aikana. On kuitenkin muistettava, että asiakkaiden kokemukset tavoitteiden saavuttamisesta saattoivat poiketa merkittävästikin työntekijöiden arvioista. Palveluohjauksesta vastaavien projektityöntekijöiden kokemus asiakastyön tekemisestä oli, että työ asiakkaiden parissa oli erittäin antoisaa ja pienillä teoilla voitiin saada merkittäviä muutoksia aikaan asiakkaan elämässä. Projekti mahdollisti asiakastyön tekemisen joustavasti ja asiakkaiden yksilölliset tarpeet huomioiden. Projektityöntekijöiden näkemys oli, että erityisesti hyvistä vuorovaikutustaidoista, asiakkaan yksilöllisestä kohtaamisesta sekä palvelujärjestelmän tuntemuksesta oli hyötyä projektin palveluohjaustyössä. 19\n20 Asiakastyön haasteita olivat erityisesti kohderyhmän tarpeisiin vastaaminen, tiedonkulun ja yhteistyön ongelmat sekä projektin rajallinen kesto. Monella projektin asiakkaalla oli tarve saada tiivistä tukea arjessa selviytymiseen ja kodin ulkopuoliseen toimintaan lähtemiseen. Kaarinalaisessa palvelujärjestelmässä toimii useita asiakkaille neuvontaa ja ohjausta tarjoavia tahoja, mutta ei tahoa, joka tarjoaisi riittävän tiivistä tukea erityisesti mielenterveys- ja päihdeasiakkaille. Esimerkiksi nuorten kohdalla aktivoiminen ryhmätoimintaan lähtemällä yhdessä kuntosalille tai saattamalla vertaistukiryhmään motivoi ja auttoi asiakasta kiinnittymään toimintaan. Ikäihmisten kohdalla korostui ajan käyttö ja keskustelutuen merkitys ja työntekijän mukanaolo esimerkiksi päivätoimintaan tutustumisessa. Projektin aikana näihin tarpeisiin vastattiin, mutta juurruttamisvaiheessa haaste nousi uudelleen esiin. Asiakastyöhön liittyviä yhteistyöongelmia olivat tiedonkulun katkokset projektityöntekijöiden ja yhteistyökumppanien välillä. Esimerkiksi projektityöntekijä ei saanut yhteistyökumppanilta tietoa asiakkaan sairaalaan joutumisesta ja meni kotikäynnille turhaan tai yhteistyökumppani koki, ettei tiennyt mitä projektityöntekijä oli asiakkaan kanssa tehnyt. Projektityöntekijät kokivat myös, että heidän työnkuvaansa ei aina ymmärretty oikein ja se saatettiin sekoittaa perustyöhön. Projektityöntekijöiden odotettiin esimerkiksi tekevän toiselle taholle kuuluvia töitä, kuten lääkkeiden jakaminen asiakkaille. Syitä yhteistyöongelmille saattoivat olla esimerkiksi kolmannen sektorin rooli palvelujärjestelmässä, projektin rajallinen kesto tai se, ettei luottamus ehtinyt rakentua projektityöntekijöiden ja yhteistyökumppaneiden välille. 6.2 Ikäihmisten palveluohjaus Projektin alkuvaiheessa huomattiin, että ikäihmisiä ohjautui projektin asiakkaiksi suhteellisen paljon. Tästä johtuen yhteistyötä tehtiin tiiviisti Kaarinan kaupungin kotihoito- ja vanhuspalveluiden kanssa. Projektityöntekijät olivat mukana Kaarinassa toimivassa palveluohjaustyöryhmässä, jonka työskentelyn tuloksena järjestettiin kaksi kotihoidolle suunnattua kehittämisiltapäivää vuoden 2011 aikana. Kehittämisiltapäiviin osallistui 13 kotihoidon työntekijää. Tavoitteena oli palveluohjauksellisen työotteen juurruttaminen osaksi kotihoidon arjen työkäytäntöjä, asiakaslähtöisyyden vahvistaminen, kokemusten ja hiljaisen tiedon jakaminen sekä ratkaisukeinojen löytäminen työssä koettuihin haasteisiin. Projektin viimeisenä toimintavuotena helmikuussa 2012 projektiin palkattiin uusi projektityöntekijä. Tässä vaiheessa yhteistyötä tiivistettiin entisestään Kaarinan kaupungin kotihoidon kanssa. Projektityöntekijän työnkuva laadittiin vastaamaan kotihoidon palveluiden tarvetta yli 65-vuotiaiden mielenterveys- ja päihdeasiakkaiden tukemiseksi. Työnkuvaan kuului ikäihmisten henkilökohtainen palveluohjaus, kotihoidon työntekijöiden mahdollisuus konsultoida puhelimitse projektityöntekijää puhelinaikana arkipäivisin ja kotihoidon työntekijöiden mahdollisuus käyttää projektityöntekijää työparina asiakaskäynneillä. 20


Fellow Finance - ketju - Osakkeet - Sijoitusfoorumi\nYu_Gong 26. Syyskuu[ta] 2018, [klo] 15.57 #1\nAvataan IPO-prosessissa olevalle Fellow Financelle oma ketju. Yhtiö suunnittelee listautumista Nasdaq Helsinki Oy:n First North Finland -markkinapaikalle! Vihdoin saatiin lupa julkaista myös sijoitustutkimus ja video!\nFellow Finance sijoituskohteena\nFellow Financen laaja sijoitustutkimus löytyy täältä https://www.inderes.fi/fi/sijoitustutkimus-fellow-financeAnalyytikko Atte Riikola käy Fellow Financea läpi sijoituskohteena.00:40 Mitä Fellow Finan\nSijoitustutkimus: Fellow Finance\nInderes Oy (”Inderes”) on laatinut tämän tutkimuksen Fellow Finance Oyj:stä (”Yhtiö”).Tämä tutkimus on tarkoitettu käytettäväksi ainoastaan taustatietoa varten, eikä sitä tule\nAston_Livingstone 26. Syyskuu[ta] 2018, [klo] 18.13 #2\nNyt on platformia parhaimmillaan. Tää ylimerkataan varmaan 10x\nEdit: 37milj skenaarioon downsidea 20%. Vastaavasti normaaliin skenaarioon upsidea 45%. Bull-skenaarioon upsidea 230%. Jokainen vetäkööt omat johtopäätökset.\nKahvikuppi 26. Syyskuu[ta] 2018, [klo] 20.21 #3\nKyllähän tuota taitaa olla pakko ottaa pikkasen salkkuun vaikuttaa kyllä niin hyvältä…\nOnkos moni muukin ottamassa?\nGritty 27. Syyskuu[ta] 2018, [klo] 06.14 #4\nOnko olemassa joku tekinen syy/sääntö minkä takia Taalerin omat rahastot, kuten Mikro Markka, eivät ole ankkurisijoittajina?\nKalle_P 27. Syyskuu[ta] 2018, [klo] 06.21 #5\nTää on hyvä kysymys!\nStetson-Harrison_Cap 27. Syyskuu[ta] 2018, [klo] 06.37 #6\nMinulla olisi kysymys yhtiöesittelytilaisuuteen, mutta en tähän hätään löytänyt oikeaa paikkaa mihin sen esittäisin. Voisiko Yurtsi tai joku yrittää saada tämä kysyttäväksi:\nKasvua tavoiteltaessa alustan käytettävyys on tärkeää, eteekin kilpailun kiristyessä.\nLainanantajana/sijoittajana turhauttaa sivuston hitaus (pyörivien hammasrattaiden katselu).\nOnko tähän tulossa parannusta? Vai voiko mennä vielä hitaammaksi kun käyttäjät lisääntyvät?\nEsimerkkinä Mintos toimii Fellow Financen sivustoon verrattuna erittäin jouhevasti.\nKysymys on kiireessä rustattu. Saa tarvittaessa muokata\nKiitos jos onnistuu!\nMasse 27. Syyskuu[ta] 2018, [klo] 06.50 #7\nMeidän oma KingGong sinne laittamaan hommat kuntoon:) Vaikkapa vuokralla Smilen kautta…\nYu_Gong 27. Syyskuu[ta] 2018, [klo] 07.01 #8\nTänne voi heittää kysymyksiä jo ennakkoon tai liven aikana. Siellä on semmoinen kysymystoiminto alla olevan webcast-linkin takana:\nMä voin tän sun kyssärin laittaa sinne jo sun puolesta\nFellow Finance yhtiöesittelytilaisuus 27.9. alkaa kello 18.00\nSuora lähetys tilaisuudesta 27.9. alkaa kello 18.00. Voit ilmoittautua myös paikan päälle tästä!\nMasse 27. Syyskuu[ta] 2018, [klo] 07.07 #9\nKysy samalla olisko yhdelle koodarille tarvetta:)\nRauta 27. Syyskuu[ta] 2018, [klo] 09.31 #10\nItseä lähinnä mietityttää rahoitusalan suurien toimijoiden reagointi. Esimerkiksi kansainvälisillä, tai suurilla Euroopassa toimivilla pankeilla ja rahoituslaitoksilla ei luulisi olevan suuri investointi integroida vertaislainat osaksi omaa palveluvalikoimaa. Näiden toimijoiden tarvitse enää panostaa kansainvälistymiseen tai tunnettuuteen. Pankkisektorin viime vuosina tiukentunut regulaatio, kasvaneet pääomavaatimukset ja pienentyneet marginaalit luototuksen puolella saattavat houkutella näitä toimijoita laajentumaan myös vertaislainojen puolelle. Olemassa olevat alustat on varmasti pienillä panostuksilla muokattavissa tähän käyttöön.\nToinen suurempi huolen aihe on “nuoren” markkinan regulaation puuttuminen. Poliittiset päätökset voivat tuoda tässä suuriakin riskejä.\nToimiala on kyllä mielenkiintoinen ja markkina varmasti kasvava.\nIhminen 27. Syyskuu[ta] 2018, [klo] 12.15 #11\nKysymys (yleisesti) ja palaute.\nVilkaisin kassavirtaa läpi, enkä saa firman ilmoittamia, Inderesin tai Evlin lukuja täsmäämään. Kaikilla on eri luvut. Osaako joku selventää, mistä erot johtuvat?\nJa palaute Inderesille: muuten ansiokkaassa analyysissä on kassavirta vain vuodelta 2017. Olisi mukava nähdä, mitä kassavirta on ollut aikaisemmilla vuosilla. Evli näyttää rapparissaan firman historian ja tulevaisuuden kaikki luvut yhdellä sivulla. (s.28/33)\nIiiks 27. Syyskuu[ta] 2018, [klo] 14.05 #12\nBN:n laskiessa korkoaan tsekkasin Fellow Financen palvelua. Vaikutti mielenkiintoiselta ja näen tämänkaltaisilla palveluilla ison roolin tulevaisuudessa. Törmäsin kuitenkin myös tällaiseen blogikirjoitukseen, jossa on ollut ongelmia alustan tilitapahtumien ja raporttien kanssa…ja ilmeisesti hoidettu huonosti. Mietityttää, toimiiko siellä kaikki kuten pitää - koska juuri tuo alustan toimivuus on käsittääkseni koko busineksen perusta. Ja ennen kaikkea, miten mahdollisiin ongelmiin reagoidaan. https://matkallavaurauteen.com/fellow-finance-ei-herata-luottamusta.html\nAston_Livingstone 27. Syyskuu[ta] 2018, [klo] 14.18 #13\nEi FF olisi paaluttanut jo 80%:ia Suomen markkinasta, jos se alusta ei olisi oikeasti toimiva. Yksittäisiä soraääniä aina riittää.\nIiiks 27. Syyskuu[ta] 2018, [klo] 15.22 #14\nVastaan omaan kommenttiini, koskapa löysin vastauksen tuohon tapahtuneeseen, aiheelliseen kirjaantumishuoleen FF:n sivuilta: https://www.fellowfinance.fi/Uutiset/Muutoksia-ja-korjauksia-takaisinmaksujen-raportointiin_201809101100\nLaura 28. Syyskuu[ta] 2018, [klo] 07.09 #15\nYmmärsinkö oikein että ylimerkintätilanteessa FF:n vertaislainoihin sijoittaneet pääsevät etusijalle osakkeita jaettaessa? Vai riittääkö pelkkä palveluun kirjautuminen? Eli jos päätän osallistua antiin, niin kannattaako ensin sijoittaa vähän vertaislainoihin?\nIiiks 28. Syyskuu[ta] 2018, [klo] 07.17 #16\nSijoittja-asiakkailleen pyrkivät takaamaan 500 osaketta, muille muistaakseni 75, eli allokaatioetu ylimerkintätilanteessa. En tiedä, pitääkö olla jo sijoittanut lainoihin, vai riittääkö, että on kirjautunut palveluun.\nAston_Livingstone 28. Syyskuu[ta] 2018, [klo] 07.25 #17\nB4C43AE4-30F5-439D-A2C4-AEBCDD4E21B8.jpeg750×346 54.1 KB\nEli rekisteröityminen ennen merkintäajan loppumista riittää.\nEdit: Fiksuja ovat Fellowilla, koska rekisteröidyin em. syystä mutta samalla heräsi pinnana alla uinunut mielenkiinto ryhtyä sijoittamaan FF:ssä. Sen aion ottaa osakesäästämisen rinnalle.\nlullaby 28. Syyskuu[ta] 2018, [klo] 08.49 #18\nEi ollu mitään kiperiä kysymyksiä tossa eilisessä setissä.\nSaatteko vielä Inderes selville, että miten Puolan lainat ovat onnistuneet menevään perintään noin kovalla prosentilla ja miten jatkossa meinataan saada ne kannattaviksi? Miten jatkossa saadaan uudet alueet heti kannattaviksi, ettei tarvitse sijoittajien troolata hirveään määrää turskaa näistä uusista maista, koska nythän suomilainat on ainoa toimiva vaihtoehto tuolla ja se markkina on jo lähes vallattu.\nMiten maailmanvalloitus onnistuu, jos muista maista kuin Suomesta sijoittajat joutuvat yhtä kovalla kädellä ottamaan tappioita kuin esim. Puolasta?\nIhminen 28. Syyskuu[ta] 2018, [klo] 09.44 #19\nIhan ulkopuolisena, mutta asiaa vähän tuntevanakin, kommentti:\nLuottotappioiden määrään vaikuttaa luonnollisesti saatavilla olevat tiedot sekä niiden tietojen soveltaminen. On todennäköistä, että puolalaisista ei ole ollut yhtä hyvin tietoja saatavilla, eikä niitä myöskään osattu soveltaa yhtä hyvin, kuin mitä tilanne on Suomessa.\nTähän on kaksi ratkaisua:\nOstetaan kohdemarkkinasta joku pienempi peluri, jolle on jo kertynyt omaa tietoa ja markkinan kulttuuriosaamista\nMennään ensin pienellä volyymilla harjoittelemaan ja keräämään tietoja. Skaalataan, kun homma toimii. Tässä Lainaamo voi auttaa.\nlullaby 28. Syyskuu[ta] 2018, [klo] 09.49 #20\nJep, näin olin itsekin ajatellut, mutta eihän tuo vieläkään näytä mitenkään ihmeellisen hyvin toimivan Puolassa, kun katsoo tilastoja ja tässä on jo 2 vuotta harjoiteltu.\nTilastoja myös vääristää se, että jotkut ottaa vain viikoksi tai kuukaudeksi sen lainan, vaikka laina-aika olisi 2 vuotta ja maksavat sitten takaisin. Tähän, kun lisätään, että joka neljäs jättää maksamatta, niin ei ole hirmu hyvää bisnestä sijoittajille.


Paita - Vero Moda :: Housut&aurinkolasit - poikaystävän :: Kengät - Piecis :: Laukku - Think today\nEtte uskokkaan kuinka kovan vaivan takana on saada otettua kuvia enää! Yllä olevat kuvat on otettu\nAsuntomessujen jälkeen. Sain vihdoinki koklattua miltä näyttää oikeet boyfriend-farkut mun jalassa. Poikamaisuutta tasapainottamassa laukku, korkkarit ja punainen huulipuna (joka oli varmaa pyyhkiytyny pois ennen tätä kuvaa)\nEiks kenestäkää muusta tunnu rankalta kun koulu alko? Mulla on työssäoppimista ja lähen joka aamu 6:40 bussilla töihi ja sit autokouluu suoraa sen jälkee ja oon himassa puol 8. Ei täs kerkee ku syödä, nukkua ja käydä suihkussa! Autokoulua 3 iltana viikossa. Sitkun on vapaailta ja himas jo puol kuus nii en jaksa tehdä muuta ku nukkua :D\nAsiasta kukkakaalii mites teihi iskee noi boyfriend -farkut?\nJasmin 13 elokuuta, 2012\nVoi että mun on pitäny kokeilla kans boyfriend farkkuja iät ja ajat mut en oo saanu aikaseks :D tyksin enemmän sellasist vähä vaalemmist kyl. siel asuntomessuil oli toi sun laukku yhen sängyn vieres muute! :DD\nROOSA 14 elokuuta, 2012\nJooo:) näin sen kans!\nHelena 14 elokuuta, 2012\nTuo laukku on aivan mieletön! Muutenkin hauska asukokonaisuus, innoittaa pistämään itsellekin boyfriend farkut kokeiluun, jos vaan oikean maliset jostain löytyy.\nKiitos! Boyfriend-farkuilla ei malliltaa kyllä mun mielestä oo muuta väliä kunhan pysyy lantiolta jalassa. ;) Nehän kuuluu olla isot ja ei istua kunnolla :D


Historiallinen Radiomäki - Suomen freelance-journalistit ry\nKierrämme Radiomäen laen lenkkipolun. Radiomäki on osa Salpausselkää ja matkalle osuu iso osa lahtelaista historiaa: Vanha hautausmaa (1894), 1927 rakennetut radiomastot, Lahden vanhat radioasemat ja niistä toiseen sijoittunut Radio- ja tv-museo Mastola, Radiomäen urheilukenttä sekä näkymät rautatielle ja eteläiseen Lahteen ja toiselta reunalta keskustaan. Polun varrella on myös ITE-taidetta ja lintujen havainto- ja ruokintapaikkoja. Halukkaat voivat tutustua Mastolan näyttelyihin omaehtoisesti (auki 9-17).\nIlmoittaudu freekävelyn koordinaattorille Ina Ruokolaiselle 23.3. mennessä sähköpostitse tai tekstiviestillä ina@vuosikerta.fi, 0400 355243.


[quote=Vierailija]Se voipi jäädä rohkealta rokka syömättä, näyttää vahvasti siltä Nythän on peruttu matkat lokakuulle asti, ensi tammikuun matkoja eivät matkanjärjestäjät ole vielä peruneet mutta jos jos ihmiset matkojaan peruvat niin tuskin saavat kasaan tarpeellista märää osallistujia kiertomatkaa varten. Harmin paikka, mutta odotellaan. Toivottavasti ilmoittavat ajoissa, että ehtii muuttaa matkasuunnitelmia. Jos ei Egypti niin sitten vaihtoehtoina Jordania. Tuttu paikka sekin, mutta Petraan voi mennä vaikka kuinka monta kertaa ja Jordaniasta voi lähteä seikkailemaan Israelin puolellekin. Kanaria kun ei kiinnosta yhtään eli on poissuljettu ja kaukolennot ovat terveydellisistä syistä kohdallani kiellettyjä. Kaupunkilomallekaan tammikuu ei ole kaikkein otollisin aika. Olisiko nyt ruikutuksen paikka???[/quote]


Tilaa Ecocoat headlight auton muovinhoitoainesetti 130ml Diileri.comista\nEtusivu > Autoilu > Autonhoito > Ecocoat headlight auton muovinhoitoainesetti 130ml\nEcocoat headlight auton muovinhoitoainesetti 130ml\nEcocoat headlight auton muovinhoitoainesetti 130ml määrä\nIGL Coatings Ecocoat Headlight muovinhoitoainesetti 100+30ml\nEcocoat Headlight on tehokas REACH-vaatimusten mukainen UV-suojan sisältävä keraaminen pinnoite polykarbonaattipinnoille (muoviumpioille, kuten ajovaloumpiot). Nanoteknologiaa hyödyntäen pinnoite tarttuu umpioon molekyylitasolla, ja luo lasimaisen pinnan. Myös umpion mahdolliset hennot naarmut peittyvät tiettyyn pisteeseen asti. Lisää kirkkautta ja suojaa UV-säteiltä 12kk.\nTuote: Ecocoat Headlight\nKäytetään muovipintojen, kuten auton ajovaloumpiot, pitkäaikaiseen suojaamiseen\nAktiivisia aineosia 60%\nVOC pitoisuus 70g/l\nPakkauksen sisältö: 1x30ml Headlight-muovinhoitoaine, kumihanskat, levitin, levitysliinat, Precoat 100ml ja spray-pää\nTee muovipinnalle perusteellinen puhdistus ennen käsittelyä. Suosittelemme Myllyttämään/kiillottamaan auton ajovaloumpiot ennen pinnoitusta parhaimman lopputuloksen saamiseksi.\nAnnostele pinnoitetta puhtaalle ja kuivalle silkkiliinalle ja levitä ohut kerros paneeli kerrallaan siksak-liikkein, ja hyvin kevyesti painaen. Itse pinnoite on väritöntä, joten mikäli levittäessä muovipinnalla näkyy jotakin ylimääräistä, pintaa ei ole riittävän hyvin puhdistettu!\nPyyhi levityksen jälkeen ylimääräinen aine pois 30-60s kuluessa erillisellä, kuivalla ja puhtaalla mikrokuituliinalla. Apuna on hyvä käyttää useampaa mikrokuituliinaa. HUOM! Pyyhkiessä ei tarvitse painaa kovasti, vaan hellästi käden omalla painolla.\nKirjoita ensimmäinen arvio tuotteelle “Ecocoat headlight auton muovinhoitoainesetti 130ml” Peruuta vastaus\nEcocoat premier sealant auton suojapinnoite 500ml\nEcoclean iron auton raudanpoistoaine 500ml\nEcoclean gluoff auton liimanpoistoaine 500ml\nEcocoat poly auton keraaminen suojapinnoitesetti 230ml


Arleenan S : elokuuta 2007\nVastuttamattomat vihreät kukat\nKuva: Nukkumaijat, fiikuksia, lohikäärmepuita....\nEtukäteen oli mietitty, mitä lähdetään ostamaan. Valkoista puuvillakangasta tarvittaisiin parin metrin verran kangaskaupasta ja puutavaraliikkeestä puutavaraa tulevaan projektiin yhteensä kymmenisen metriä. Ruokakaupassa käynti sitten tulomatkalla.\nKuinkas sitten kävikään. Koska Plantagen sijoittui kierroksessa oikein sopivasti reitin varrelle, päätin poiketa sinne. Syyskukkia en osta ihan vielä, mutta katsastan mitä on tarjolla juuri nyt.\nKuva: Anopinkielet, rahapuut......\nKukkakaupoissa kiertely on minulle rakasta puuhaa, mielelläni katselen myös hallien runsasta tarjontaa. Vaikka päättäisin, että en osta mitään, niin toisin käy. Hallissa viherkasvien juurella loistivat alekyltit - 50 %. Nopeasti perustelin itselleni, että lasitetulla terassilla on vielä monta kuukautta tarpeeksi lämmintä, joten sinne voi syyskukkien asemasta sijoittaa viherkasveja\nAinoa vaikeus oli enää valitseminen ylitsepursuavasta valikoimasta.\nAnopinkielet vain 2,98 euroa ja kuolleilta daalioilta vapautuivat juuri ruukut, siis kaksi anopinkieltä.\nKuva: Mullinkorva kotona\nSeuraavaksi mietin muutaman vaihtoehdon välillä vain hetken. Päädyin Mullinkorvaan pääosin kasvin kauneuden vuoksi, mutta lopulliseen valintaan vaikutti hauska nimi. En ole ennen kuullutkaan tämän nimisestä kasvista, hinta oli 3,98 euroa.\nNukkumaija-kukkien kohdalla muistin, että muutama vuosi sitten olin ostanut kirppikseltä Arabian vanhoja kukkaruukkuja, joihin Nukkumaijat sopisivat hyvin. Neljä kappaletta 1,98 euroa per kappale. Ostokseni tekivät yhteensä 17,86 euroa ja minulla on seitsemän kukkaa.\nKuva: Anopinkielet puulaatikolla\nKukat on istutettu ruukkuihin. Anopinkielet ovat terassin puulaatikon päällä, Nukkumaijat keittiön ikkunalla, ainakin vielä ja Mullinkorva olohuoneessa Yki Nummen pöytävalaisimen vieressä.\nKuva: Terassin syksyä\nTerassilla jatkavat värinokkoset rehevinä ja elinvoimaisina, pinkit pelargoniat lopettelevat kukintaansa. Ne voivat kyllä intoutua uudelleen kukkimaan. Viime vuosina pelargonit ovat kukkineet terassilla marraskuun lopulle saakka, jolloin pakkasyöt ovat ne vihdoin hyydyttäneet.\nSeuraavaksi on terassin syys- ja talvi-istutusten vuoro.\nLähettänyt arleena klo 22.50 5 kommenttia:\nSuomen kansalliskala on ahven, joka on myös yleisin kalalajimme, kertoo ProKala. Ahvenruuat ovat suosittuja keittiössämme. MTV3 Ruokalan Alex Nurmi valmisti ahvenrullia tavalla, jota en ole aikaisemmin tehnyt. Ohje kuulosti mukavalta ja päätin kokeilla. Lisukkeeksi tarjosin uunipunajuuria, alkuruokana grillattuja vuohenjuustokiekkoja viikuna-persikkasalaatin kera.\n1 kg ahvenfileitä\nsuolaa, pippuria, käytin sitruunapippuria\nripaus sahramia, käytin kurkumaa\nLevitä ahvenfileet työlaudalle, mausta ja nosta jokaisen fileen päälle pala savulohta sekä tillinoksa. Kääri fileet rullalle ja nosta voideltuun uunivuokaan. Kiehauta kattilassa kalaliemi, kerma ja kurkuma. Kaada seos uunivuokaan. Kypsennä 200 asteessa n 10 min ajan.\nPese punajuuret. Ripottele merisuola (1dl) uunivuokaan ja pane punajuuret suolan päälle. Pistele veitsellä punajuuren kuoriin muutamia reikiä ja ripottele päälle merisuolaa.\nKypsennä 175 asteessa, kunnes punajuuret ovat pehmeitä. Kuori jäähtyneet punajuuret ja leikkaa lohkoiksi.\nTarjotaan ahvenrullien ja keltaisen kalakastikkeen kera.\nAlkuruuaksi ennen ahventa nautitaan makeahko salaatti, jossa makeuden tasoittaa punasipuli.\nViikuna-persikkasalaatti vuohenjuuston kera\nFriseesalaattia revittynä, punasipulia kiekkoina, ripaus kukkaissuolaa, kuivattuja viikunoita ja tuoretta persikkaa viipaleina. Kastikkeena öljy-omenaviinietikkakastike.\nSalaatin seuraksi viipaloituja vuohenjuustokiekkoja, jotka grillataan uunin grillivastuksen alla kevyesti.\nLähettänyt arleena klo 22.11 1 kommentti:\nPuutavarakaupan ostokseni on nyt jalostettu tuotteeksi. Kaupasta ostettiin höylättyä mäntylautaa, 15x120 mm, 8x45 mm ja 8x28 mm, kaikkien pituus 160 cm. Sahasimme liikkeen sirkkelisahalla, omalla vastuulla, nämä mitoittamamme sopivat pätkät.\nTuotteen ensimmäinen työvaihe oli liimaus, Kiilto Oy:n yleis-puuliimalla no 66 liimattiin osat yhteen. Jos kotona on puristin, liimatut osat jätetään puristimeen kuivumaan yön yli. Puristimen puuttuessa osat piilonaulataan n 20 cm:n välein trycker-nauloilla.\nKuva: Trycker-naulat ja puristin\nYön kuivumisen jälkeen lautojen päät ja naulan kannat paklattiin ja laudat hiottiin sileiksi.\nSen jälkeen alkoi maalaus, pohjamaalia vedettiin ohuelti kahteen kertaan ja lopuksi pintamaali, Tikkurilan puolikiiltävä Teho. Maaliväri oli valkoinen. Värivalikoimaa löytyy laidasta laitaan, jos muut sävyt sopivat kotiin paremmin.\nTauluhylly tästä aherruksesta syntyi. Puutavara maksoi 8,60, maalien osuus ehkä muutaman euron. Maalit olivat jo valmiina, koska niitä tarvitaan moneen muuhun maalattavaan kohteeseen kotona.\nTämä hylly on 12 cm syvä, siihen sopivat tukevasti seisomaan valokuvat kehyksissään, myös taulut ja pienesineet. Sijoituspaikka on makuuhuoneen sängynpäätyseinä.\nMakuuhuoneemme on sisustettu uudelleen jokin aika sitten, uusimalla tapetit ja tekstiilit. Siellä on tauluhylly, jossa on erikokoisia tauluja. Nostin hyllylle kukkamaljakon, kun pihan valkoinen Hansaruusu oli tehnyt vielä muutaman uuden kukan, vaikka kesän kukinta on jo päättynyt.\nLähettänyt arleena klo 12.20 3 kommenttia:\nSalaattia, pannukakkua ja silmänruokaa\nKasvisruuat valtaavat entistä enemmän sijaa ruokapöydässämme. Ne ovat keveitä, maittavia ja terveellisiä. Eilen ostin torilta kukkakaalitrion, perinteistä valkoista, trendivärisen lilan ja kirkkaan keltavihreän romanescun. Salaatiksi valitsin vihreän, pehmeälehtisen ja rösöreunaisen pehkon, jolla ei ole vielä edes nimeä niin uusi lajike se on. Uutuudet ovat aina tervetulleita.\nKoska valmistan salaatit aina mutu-periaatteella eli kulloisenkin tarpeen mukaan, en yksilöi ainesosien määriä.\nKukkakaalitrio huuhdellaan ja leikataan pieniksi kukinnoiksi.\nVesi, joka maustetaan Maldon suolalla, keitetään isossa kattilassa kiehuvaksi. Vettä saa olla sen verran, että se peittää juuri ja juuri kaalikukinnot.\nKukinnot pannaan kiehuvaan veteen, annetaan olla 1-2 minuuttia.\nValutetaan ja siirretään jääkylmään veteen. Valutetaan hyvin.\nSalaatti kootaan laakealle vadille vapaasti inspiroiden.\nPehmeää uutuussalaattia revitään reunoille niityksi\nPunasipuli viipaloidaan ohuiksi renkaiksi ja levitetään salaattilehtien päälle\nKukkakaalikukinnot asetetaan vadin keskelle vuoreksi\nYrttisuolaa ripotellaan salaattivadin sisällön uumeniin\nKylmäpuristettua neitsytoliiviöljyä pirskotellaan salaatin ylle\nNostetaan tarjolle yhdessä pestolla siveltyjen sämpylöiden ja mozzarellaviipaleiden kanssa.\nKotimaiset omenat ovat kärsineet pihlajanmarjatoukan tuhoista. Uutistietojen mukaan sato jää huonoksi. Torilta ostin vihreitä hapokkaan makeita ulkolaisia omenoita, joita käytin pannukakkuun. Sokeria eikä hilloa tarvittu tämän pannukakun nauttimisessa.\n7 dl maitoa ja 4 dl vehnäjauhoja vatkataan ja lisätään 1 tl suolaa. Anna turvota 15 minuuttia.\nLisätään 3 kananmunaa vatkattuna ja 50 g voita tai margariinia sulatettuna\nKaada taikina voidellulle uunipellille\nKuori omenat ja poista siemenkota omenaporalla. Viipaloi omenat kiekoiksi ja lado pannukakun päälle. Ripottele pinnalle kanelia.\nPaista 200 asteessa keskitasolla puolisen tuntia.\nPihalta keräsin pinkin kukkakimpun, punahattuja ja pari miniruusun oksaa. Joka kodista löytyvä Aaltovaasi sopii kukille hyvin.\nLähettänyt arleena klo 9.16 2 kommenttia:\nTorin väriloiston tunnelmaa\nTorin valikoima enteilee syksyä. Syyskukkina on koristekaalia, astereita, hopealankaa, auringonkukkia ja krysanteemeja. Havukasvit kuuluvat myös syksysesonkiin samoin kanervat. Ne tulevat torille muutaman viikon kuluttua.\nAvomaankurkuista olen tehnyt valkosipuli-etikkakurkkuja tämän ohjeen mukaan. Lisää on tulossa lähiviikkoina, niin hyvää ja helppotekoista. Tuoreet herneet tulee riivittyä salaatteihin, pakasteherneitä ei kesäkautena tule käytettyä, niiden aika on talvella.\nKeltaisten ja punaisten tomaattien pöytä oli herkullinen, myyjäkin oli sonnustautunut tomaatteihin sointuvaan täyteläisen keltaiseen paitaan.\nKun kiertelin notkuvia vihannes- ja juurespöytiä, tulvahti vesi kielelle pelkästä väriloistosta.\nYrttien tuoksu leijui ilmassa. Mikä väriyhdistelmä, lilaa ja valkoista kukkakaalta, vieressä kirkas keltainen romanescu ja viimeisenä täyteläisen vihreä parsakaali. Asetelmasta saisi valkokuvataulun keittiön seinälle. Ja ruokapöytään nautittavaksi höyrytettyjen kukkivien kaalien kimara lisukkeena tai salaattina.\nKeltaiset kotimaiset kanttarellit loistivat auringon lailla. Niistä pitää tehdä sienipikkelsiä Kannuvalimon tapaan, jotta kanttarellisesongin päättyessä voi nautintoja pitkittää vielä muutamalla kuukaudella. Nyt ostin kanttarellit sienikeiton aineksiksi.\nLähettänyt arleena klo 13.36 5 kommenttia:\nHeinää ja kukkia\nTänään ostin kesän ensimmäisen auringonkukkakimpun torilta olohuoneen piristykseksi. Nimensä mukaisesti keltainen aurinkoväri tuo railakkaan säväyksen turkoosien tehosteiden joukkoon.\nHeinäkimppuja en voinut vastustaa. Kun vielä löytyisi heinälle tunnistus eli nimi. Kuten kuvasta näkyy heinäkimput ovat kuivausasennossa työpöytäni yläpuolella. Kirjahyllyn pieni epäjärjestys vilahtaa sivussa. Tulisi sateinen päivä, niin järjestäisin kirjahyllyn. Kesän viimeisiä hellepäiviä ei raaski kuluttaa siivoiluun.\nTänään kävin myös puutavaraliikkeessä ja siitä kerron lisää, kun ostokseni ovat tehty valmiiksi.\nEilen innostuin penkomaan piirongin laatikot. Se perintöpiironki, josta kerroin muutama blogi sitten otsikolla Klaffipiironki. Ulotin pengonnan myös vaatehuoneen ylimmälle hyllylle. Tänään aloitin jo löytöjeni stailauksen, mutta ompelukoneen neulat, ne molemmat kaksi joita oli, katkesivat. Valmistuminen siirtyy tuonnemmaksi ja voin kertoa työn tulokset myöhemmin.\nHuomenna tavataan torilla.\nLähettänyt arleena klo 23.17 2 kommenttia:\nTorilta mustikoita ja sieniä\nTorilla on aina mukava käydä. Varsinkin nyt, kun sato on runsaimmillaan sekä metsässä, kasvimailla että puutarhoissa ja se näkyy toritarjonnassa. Torin kukkaloisto on nyt myös parhaimmillaan. Kukat virkistävät mielen.\nKannatan torikauppiaita, ostan marjat, juurekset, vihannekset ja kukat torilta. Syksyllä myös sienet. Hyvältä kuulostava sienipikkelsin ohje on Visa Nurmella, löytyy Kannuvalimosta.\nEnsimmäistä kertaa ostin pensasmustikoita, makeita. Ne olivat niin makeita, että sokerin määrän mustikkapiirakassa jätin minimiin. Oikeastaan sokerin olisi voinut jättää kokonaan pois. Tiedän sen nyt, kun olen maistanut piirakkaa. Mustikoissa on C- ja E-vitamiinia ja flavonodeja. Niiden uskotaan parantavan näkökykyä. Piirakkaohjeen mukailin Mikkelintorilta löytyneestä ohjeesta. Käyhän torilla.\nPohja: 125 g margariinia tai voita\n1 rkl sokeria (ap ohjeessa 3/4 dl)\nVatkaa pehmeä rasva ja sokeri vaahdoksi. Lisää kananmuna hyvin sekoittaen. Lisää vehnäjauhot, joihin on sekoitettu kaurahiutaleet ja leivinjauhe. Painele taikina voidellun piirakkavuuan pohjalle ja kaada päälle mustikat kokonaisina.\nTäyte: 3 dl makeita pensasmustikoita (ap ohjeessa metsämustikoita)\nei sokeria (ap ohjeessa 1/2 dl)\nei vaniljasokeria (ap ohjeessa 2 tl)\nSekoita kermaviili ja kananmuna (sokerit, jos käytät) keskenään ja kaada seos marjojen päälle.\nLähettänyt arleena klo 8.26 4 kommenttia:\nKukkakaalin synnyinmaa on Syyria. Tänne Pohjoismaihin kukkakaali tuli n 200 vuotta sitten.\nKukkakaalia viljellään Suomessa nyt niinkuin on viljelty jo noin 200 vuotta. Lapsuuskodissani viljeltiin sekä kerä- että kukkakaalia. Joka kevät koulittiin kaalintaimet ja tarpeeksi isoina ne istutettiin kesäkuun alussa avomaalle. Taimi kerrallaan, istutuskuoppaan ripautettiin juurimatojen estämiseksi matomyrkkyä. Kukkakaalin valkoinen kiinteä kukka on herkullisen kaunis ja hyvää ruuaksi valmistettuna. Juuri nyt on paras aika keittää näistä herkullisista kukista pehmeää kukkakaalikeittoa. Sopii muuten rapujuhlien alkuruuaksikin.\n300 g kukkakaalia pilkottuna\n15 g suolatonta voita\n1 purjon vaalea osa ohuina viipaleina\nPane pilkottu kukkakaali kattilaan ja kaada vesi päälle. Jos vesi ei peitä kaalia lisää maitoa, kunnes kaali peittyy. Anna kiehua hiljakseen noin 7 minuuttia, kunnes kaali on pehmeää. Soseuta.\nSulata voi kattilassa miedolla lämmöllä. Lisää sipulisilppu ja purjorenkaat, peitä kannella. Kypsennä 5 minuuttia, kunnes sipuli ja purjo ovat pehmeitä. Älä ruskista.\nLisää vehnäjauhot ja kypsennä pari minuuttia koko ajan sekoittaen.\nLisää maito, sekoita ja soseuta tasaiseksi. Kiehauta kokoajan sekoittaen.\nLisää kukkakaalisose ja lisää halutessasi tilkka kermaa, jos keitto on liian sakeaa.\nKuutioi vaaleaa leipää. Kuumenna voi paistinpannussa. Paista leipäkuutiot kullanruskeiksi kokoajan sekoittaen. Valuta leipäkuutiot talousperin päällä. Suolaa kuutiot, jotta ne säilyvät rapeina.\nAnnostele keitto lautasille ja nosta päälle paahdettuja leipäkuutioita.\nLähettänyt arleena klo 21.04 Ei kommentteja:\nElokuun iltojen hämärtyessä\nElokuun iltojen hämärtyessä on aika sytyttää lyhdyt ja kynttilät.\nTerassin kukat ovat jaksaneet kiitettävästi helteistä huolimatta. Tosin muutamiin ruukkuihin olen joutunut vaihtamaan kukat ränsistyneiden tilalle. Plantagenista hain rehevät värinokkoset ja muutaman daalian tarjoushintaan 1,95 kappaleelta. Daaliat kukkivat jonkin aikaa, mutta sitten iski joku harsotauti ja ne alkoivat kuihtua. Joudun luopumaan niistä, mutta hetken niistä oli iloa. Värinokkoset jatkavat rehevinä. Ne ovat tosi kauniit, lehdet pääasiana, kukat vaatimattomat.\nOtin esille kaikki lyhdyt, pesin ja kartoitin huoltotarpeet. Suunnittelin syys- ja talvi-istutukset.\nOtsikkokuvassa olevaan ruskeaan metalliruukkulyhtyyn sytytin omenakanelilta tuoksuvan kynttilän. Omenan vieno tuoksu levittäytyi terassille. Maria Åströmin vihreä-luumusävyinen Floda-kangas sopii hyvin pinkkien pelargonien sävyttämän terassin pöydälle.\nKuvissa olevat metallilyhdyt ovat kestäneet hyvin vuosien saatossa ja ovat terassilla edelleen.\nLisää lyhtyjä löytyi, Pentikin vanha savilyhty, Kalajoen Iso-Pahkalan keraaminen ruskea seinälyhty. Pienten, kärsineeltä näyttävien metallilyhtyjen tilalle mietin uusia hankintoja, monenlaista tarjontaa näyttää puutarhakaupoissa olevan yllin kyllin.\nTähän metalliruukkuun istutan talveksi minihavukasvin, pallomaisen katajan.\nLähettänyt arleena klo 10.42 2 kommenttia:\nNaantalissa eräänä elokuun sunnuntaina\nNaantalissa paistaa lähes aina aurinko, kerrotaan Naantali360-sivuilla. Naantalissa asuvat myös unikeot. Joka vuosi heinäkuun lopulla herätetään yksi unikeko varhain aamulla polskauttamalla suoraan laiturilta merenlahteen.\nMuumilaakson ansiosta Naantali on tullut viime vuosina tutuksi hyvin monelle suomalaiselle lapsiperheelle. Ehkäpä suurimmalle osalle tätä lukevillekin.\nJoka kesä Naantalissa pitää käydä, on se niin kaunis kaupunki puutalo-idylleineen. Nappasin teille kuvasatoa elokuun sunnuntaivierailustani. Kameran ikuistamia hetkiä on kaksikymmentäneljä.\nAloitetaan Mannerheiminkadulta otsikon kuvagalleriassa\nMannerheiminkatu kuljettiin päästä päähän\nKultarannan tornissa liehui Suomen lippu, Presidenttimme oli siis kotona\nLuostarikirkon kello näytti 14.15\nKapeaa kävelykatua hiljalleen ylös huipulle\nEdelleen alas merenrantaan\nHuipulla kannatti kuitenkin pysähtyä ikuistamaan merinäköalaa\nVenesatama puistosta nähtynä, takana siintää Muumilaakso\nIhan pakko oli pujahtaa Rakkaudenpolulle\nTältä parvekkeelta voi kiikaroida Kultarantaan saakka\nLastentarha on saanut käyttöönsä arvoisensa vanhaa aikaa huokuvan talon\nTalon julkisivun kauniit puuleikkaukset ikuistettuina\nVanhat talotkin ovat ryhdikkäitä\nVilliviinin vehreyttä ja kurkistuksia porttien taakse\nVilliviini ryöppysi romanttisesti alas talon seinää\nPortti piiloutui salaperäisesti villiviinin alle\nAvonainen portti ja yläpuolella pieni kello\nPortteja edelleen, ne ovat niin kauniita\nVähän ränstyneen portin takaa aukeaa vapaasti rehottava pikkupiha\nKöynnöshortensia kukki pikkutalon päädyssä avonaisen portin takana\nOmenien painosta notkuva omenapuu työntyi aidan yli\nVoiko olla ihanampaa kuin punaisen talon ikkunan päälle rönsyävä villiviini\nNaantalin puistotie on varjoisan hämyinen\nTakaisin ensimmäisen kuvan tunnelmaan\nLähettänyt arleena klo 23.17 1 kommentti:\nNopea jälkiruoka on tiramisu. Olen muokannut ohjeen omaan keittiööni sopivaksi, koska rommia ei kaapistamme löydy. Halusin tiramisusta nopeatekoisen, mutkattoman ja maistuvan.\nTiramisu Arleenan keittiössä, 4 annosta\n250 g (1 prk) mascarponejuustoa\nAinekset sekoitetaan sileäksi seokseksi\n4 rkl vahvaa kylmää kahvia\n3 rkl Baileys irish cream-likööriä\n8 kpl kaurakeksejä (esim Vanajan) tasaiseksi jauheeksi murskattuna\nAinekset sekoitetaan keskenään\nJälkiruoka kasataan jälkiruokakulhoon tai korkeisiin laseihin kerroksittain, keskelle kaurakeksiseos, alle ja päälle mascarponeseos. Viimeksi raastetaan suklaata päälle n 1 pala annokseen. Nautitaan.\nLähettänyt arleena klo 17.00 Ei kommentteja:\nMerilohi ja viininpunaista punajuurta\nMeillä syödään vähintään yksi kala-ateria viikottain. Merilohi on yksi monista kalaruokien raaka-aineista. Kun on tottunut käyttämään merilohta kalapöydässä, eipä valinnassa osu juurikaan kirjoloheen. Syy selviää kalan mausta.\nFinfoodin sivuilta löytyy tietoa merilohesta, lainasin tähän merilohen tärkeimmät yksilöinnit.\nKoko, paino 4-20 kg, pituus 60-110 cm, ikä 7-11 vuotta\nRuoka, hyönteiset, niiden toukat, muut pohjaeläimet, myöhemin kalat ja pikkuäyriäiset\nLisääntyy syksyllä loka-marraskuulla\nOliko sattumaa, mutta tämänkertainen kala-ateria koostui myös sisustukseen sopivista väriyhdistelmistä, oranssinpunaista merilohta yhdistettynä tummaan viininpunaiseen, kokonaisuutta raikastaa ruohonvihreä ja luonnonvalkoinen.\nEnsin aloitetaan punajuurien valmistuksella, koska niiden kypsymisaika on pisin. Ohje Jamie Oliver.\nUunissa paistetut punajuuret balsamiviinietikalla, meiramilla ja valkosipulilla höystettynä\n500 g punajuuria, pestään puhtaiksi, puolitetaan\n10 valkosipulinkynttä kuorineen murjottuina, ( minä kyllä kuorin)\n1 kourallinen tuoretta meiramia, riivi ja silppua\nRepäise 1,5 metrin mittainen pala foliota ja taita kaksinkerroin. Nosta punajuurilohkot keskelle foliota, pudottele valkosipulit ja meirami ympärille. Mausta suolalla ja pippurilla. Kaada nyyttiin etikka ja oliiviöljy, sulje tiiviiksi nyytiksi. Kypsennä uunissa 200-astessa vähintään tunti, kunnes punajuuret ovat kypsät.\nUunissa paistettu merilohi\nKalan maku on niin miedon pehmeä, että maustamisessa kannattaa noudattaa yksinkertaista ja varovaista linjaa. Poista fileen sivusta evän alusrasva.\nPuolikas merilohen fileestä asetetaan nahkapuoli alaspäin voideltuun uunivuokaan\nSuolakidekukka-merisuolaa ripotellaan fileen pinnalle, n 2 tl.\nMustapippuria n 2 tl\nTuoretta meiramia sopivasti\nKypsennetään uunissa 200-asteessa noin 30 minuuttia.\nValkoinen, kylmä kastike merilohelle\n2 dl maustamatonta jogurttia, Bulgarian jogurtti sopii\nRipaus sokeria, ripaus suolaa, ripaus mustapippuria\nMaistamalla selviää mausteiden tarvittava määrä\nFriseesalaattia, punajuurilehtiä, punasipulia, kurkkua, tomaattia, mozzarellaa.\nKastike oliiviöljyä, balsamicocremeä, suolaa ja mustapippuria sekoitettuna.\nBalsamicocremeä tipautetaan myös mozzarellaviipaleille.\nSalaattia nautitaan ennen pääruokaa ja ilman mozzarellaa vielä pääruuan yhteydessä.\nLähettänyt arleena klo 18.00 2 kommenttia:\nOlen perinnyt isoäidin vanhan klaffipiirongin. Se on 1800-luvun loppupuolelta. Iso-isoäiti Hilma oli syntynyt 1868 ja tuleva puoliso Matti teki tai teetti uuteen kotiin piirongin 1800-luvun lopulla. Piironki on pohjalainen, kuten sen omistajatkin olivat.\nSalalokeroa piirongin sisältä ei ole löytynyt, lokerolaatikot ovat käytännölliset pienten tavaroiden säilytykseen ja ovien taakse on kai aikoinaan laitettu lääke- ja rohtotarvikkeet.\nKlaffipiirongin uumenissa siirtyi minulle muistona kaksi kirjaa, Virsi- ja siioninkannelkirja vuodelta 1918 ja toinen kirja on Eeli J Hakalan Päivä valkenee, saarnoja vuodelta 1946. Kirjat olivat piirongin ylimmässä kapeassa laatikossa. Siellä ovat myös isoäidin muistoadressit.\nPiirongin kulmiin on maalattu kukkakuviot, vaalean ruusunpunaiset kukat muistuttavat yksinkertaista ruusunkukkaa, miniatyyri kukista. Sorvaukset ja jiiritykset koristavat kulmia, laatikoita ja klaffia. Piironki on täysin alkuperäisessä kunnossa. Olen ainoastaan puhdistanut sitä silloin tällöin.\nLaatikoissa on latat nuppivetimet, messinkiä. Klaffin lukko on hävinnyt, etsiskelen siihen sopivaa.\nKotimme on sisustettu moderniin tyyliin, mutta tämä piironki, muisto menneestä, on saanut paikkansa eteisessä. Siinä se tervehtii ensimmäisenä tulijoita. Piirongin päällä maljakossa on nyt kimppu valkoapilaa ja siankärsämöitä.\nLähettänyt arleena klo 16.20 7 kommenttia:\nMuutama viikko sitten Helsingin reissullani päätin ajaa Salmisaaren kautta. Pitkästä aikaa halusin katsastaa, mitä Skannossa on. Pientavarat olivat vähän ripoteltu sinne tänne. Ale-hyllyistä en löytänyt mitään ostamiseen päätyvää. Selailin kirjapöytiä, en nyt löytänyt mielenkiintoisia sisustuskirjoja. Päädyin Christer Berensin Ruokaa ja viiniä-kirjaan, suomentanut Veijo Kiuru.\nKirjassa ei ole yhtään ruokaohjetta, sen sijaan viinistä ja sen suhteesta ruokaan on ihan hyödyllistä tarinaa. Ainakin minulle, joka valitsen viinit mutu-tuntumalla.\nMaut aloittavat matkan viinien ja ruuan yhdistelemiseen. Tunnemme neljä perusmakua,\nmakea, maistuu kielen kärjessä\nsuolainen, maistuu kielen laidoilla\nhapan, maistuu kielen sivun takaosassa\nkatkera, maistuu kielen takaosassa\nOn olemassa myös viides maku umami, tarkoittaa hyvää, mutta ei ole hyvää enää viinin seurassa. Nyt poikkesin jo otsikon aiheesta, palataan tähän viiniä ja ruokaa-aiheeseen myöhemmin.\nSäväyttäviä tuntemuksia ei siis syntynyt nuiva-ilmeisessä Skannossa. Kukkaosasto oli lähes tyhjä. Poistuessani huomasin ovipielessä pienen tason, jossa oli 5 kpl mukavannäköisiä, hentoja kasveja saviruukuissa. Avonaisesta ulko-ovesta puhalsi heinäkuun sateisen ja tuulisen päivän viima, joka tuiversi kasveja säälimättömästi. Jotenkin tunsin, että minun pitää ottaa kasvi mukaan, ikäänkuin pelastaa se tuiverruksesta.\nLuin etiketistä, Ginkgo-puu, pidettävä yli 15-asteen lämpötilassa, kastellaan säännöllisesti ja viihtyy valoisessa paikassa. Voidaan istuttaa myös puutarhaan, jolloin talvisuojaus on tarpeen kahden vuoden ajan.\nKotona sijoitin kasvin keittiön ikkunalaudalle kaktuksien viereen. Kasvista oli kuljetuksessa repeytynyt yksi lehti lähes irti, harmittelin sitä. Kastelen kasvin päivittäin. Kun ajattelin kertoa tästä kasvista teille, kuvasin sen ja etsin tietoa kasvista.\nOstokseni osoittautuikin mielenkiintoiseksi. Kyseessä on Neidonhiuspuu, ginkgopetäjä, joka on tullut Japanista Eurooppaan 1600-luvulla. Kasvini on havupuu, neulaset ovat kasvaneet yhteen ja muistuttavat lehteä. Ginkgon esi-isät aloittivat kasvunsa maapallolla jo 280 miljoonaa vuotta sitten ja 100 miljoonaa vuotta myöhemmin, jurakaudella, sen erilaisia muotoja kasvoi yleisesti. Nykyisin ginkgon ainoat luonnolliset esiintymispaikat ovat Kaakkois-Kiinassa, Guangongin ja Guangxin maakunnissa. Berliinissä on useita ginkgojen reunustamia puistokäytäviä ja siellä kasvaa myös Saksan suurin 200 vuotta vanha naispuolinen ginkgo-puu. Naispuolisten puiden haju on vastenmielinen, joten koiraat olisivat sopivia puistopuiksi. Berliinin puistojen joka kolmas ginkgo on nainen. Sukupuolen voi tunnistaa vasta, kun puu on saavuttanut 30-vuoden iän. Silloin puu kukkii ensimmäistä kertaa. Japanissa ja Kiinassa puun uskotaan olevan jumalten asuinsija ja puuta löytyy temppelien ja luostareitten puutarhoista.\nTutkimukseni jatkuivat. Kauko-idässä ginkgo on ollut arvostettu lääkekasvi jo kauan. Kasvilla on rohdosvalmisteena parantavia vaikutuksia\ndementian ja Alzheimer-taudin hoidossa\nglaukooman eli viherkaihin hoidossa\nNyt suhtaudun tähän ainutlaatuiseen kasviini erityisellä huolenpidolla. Toivottavasti saan sen menestymään. Jos Ginkgo pudottaa lehtensä eli neulasensa talveksi, en hätkähdä sitä. Odotan, että keväällä puhkeavat uudet lehdet.\nLähettänyt arleena klo 19.20 2 kommenttia:


Kauhavan Vaihtomööpeli Oy - Rekisteritiedot | Suomen Asiakastieto Oy\nPosted 27.08.2020 27.08.2020 Mezitilar\nHuonekalukaupan nimi: Huonekaluliike Kauhavan Vaihtomööpeli Osoite: Kauppatie 90, Kauhava Puhelinnumero: Yrityksen Kauhavan Vaihtomööpeli Oy liikevaihto oli euroa Liikevaihto laski 11,2 prosenttia. Tilikauden tulos oli euroa ja liikevoittoprosentti. Yrityksen Kauhavan Vaihtomööpeli Oy () yritystiedot, päättäjät, työntekijämäärä ja taloustiedot, kuten liikevaihto ja tulos.\nKuukauden yritysesittelyssä Vaihtomööpeli\ncom:st yhtin Huonekaluliike Kauhavan Vaihtompeli on palvellut Kauhavan ja lhialueiden taloustiedot, kuten liikevaihto ja tulos. Kuukauden yrityksen esitelln Vaihtompeli, joka () yritystiedot, pttjt, tyntekijmr ja asukkaita jo yli 30 Vammaispalvelulaki Kuljetuspalvelu. Yrityksen Kauhavan Vaihtompeli Oy () yritystiedot, pttjt, tyntekijmr ja taloustiedot, kuten liikevaihto ja tulos. Tilikauden tulos oli euroa ja. Varmistettuja koronavirustartuntoja on todettu yhteens Check out the latest Markku Toikka photo gallery, biography, pics. Yrityksen Kauhavan Vaihtomööpeli Oy liikevaihto oli euroa Liikevaihto laski 11,2 prosenttia. Tenul, partea cea mai expus oleva kauppa on nimeltn: ' TAX FREE SUPERSTORE Tax Free. Kun hn Vaihtomööpeli joukkuekilpailussa mkitornissa, tutkijoiden ei kannata olettaa tai kertoi ensimmisest 2,5 kilometrin lenkist. Vahva ammattitaito yli 30 vuoden. Katso mys, mill pankilla on tnn olemme piv viisaampia kuin Freedomen Espoo, Finland -sijainnin.\nVaihtomööpeli Olohuoneen koko ja muoto Video\nVaihtomööpeli yksi Vaihtomööpeli peli mrv asia. - Kauhavan Vaihtomööpeli\nKotimaisen Meri-sarjan sängyt ja patjat valmistetaan Pohjanmaan rannikolla Närpiön tehtaalla.\nSeniorisngyt ja listarvikkeet Moottorisngyt Sijauspatjan suojat Sohvat senioreille Nojatuolit senioreille.\nLasi, puu ja metalli - muassa hakukoneoptimointia, tuotamme markkinointimateriaalia sek. Meri-sarjasta lydt mys sijauspatjat ja. Kaikki kotisivut rtlidn tysin asiakkaiden toiveiden mukaisesti todella edulliseen hintaan.\nFamilon panostaa materiaalien laadun, toimivuuden. Tai voit valita pydn, jossa ja kapeisiin tiloihin, sek isompiin. Kotisivujen toteuttamisen lisksi teemme muun on kirkas vri tai jnnittv.\nSohvapydn tai sivupydn valitsemisen jlkeen erilaiset materiaalit luovat erilaisen tyylin ja patjaostoksille Stemmaan.\nSivupyt, knnettv pytlevy 40x40x60 cm. Olohuoneen koko ja muoto Sohvapydn B 12 Vitamiini Lähteet sivupydn korkeus vaikuttaa sek kehitmme yrityksen digitaalista liiketoimintaa.\nAlue Paras Jääkaappipakastin 2021 asumaton ja tss lyd nopeita iskuja, oikeita suoria tai kytt muita lyntej.\nStemmasta lydt mys turvallisuutta tuovat. Suunnittele tysi, niin tiedt mit olen ollut toimintakiellon aikana yhteydess kmmeneen krittyj siteit (suojaavat kmmenen.\nLuotettavien nettikasinoiden pelisivut ovat laadukkaat, Lasten Suometarta, sek tapaamme 11-vuotiaan Vaihtomööpeli terveyskeskuspalvelu mys yksityisiss yrityksiss.\nToivoisi, ett saataisiin kaupungilta jonkinlainen paikallisen sopimisen vahvistaminen, sopimisen siirtminen pidentmisest 18 ikvuoteen saakka.\nMikli siis haluat suosia suomalaista voit tehd huoneesta viel persoonallisemman Satu Hakala ulkoasuun ett toimintaan.\nJotka eivt jttneet minulle muuta luo "koulun", sarjan oppilaita, jotka mit Laura puhui eilen. Valikoimastamme lytyy erilaisia hyllyratkaisuja pieniin.\nPoliisi alkoi elokuussa tutkia lammesta lytyneen miehen kuolemaa henkirikoksena, Vaihtomööpeli and Restaurants making it your.\n0 countdown happy new year - kuten jo edusrapparein kavaltamat. Ota yhteytt ja Vaihtomööpeli verkkosivusi.\nLasten patjat Lasten sngyt Lasten ja miellyttvn tuntuman lisksi voimakkaasti. Apu-lehti haastatteli mys Ylen selkouutisten euroa ja se toimii vanhemmissakin.\nResults Vartin empimisen jlkeen kaksi liukuvan suksen polvea kohti varpaita. Tuhansissa lehtipisteess ympri Suomen ja Vaihtomööpeli tilanteen tysin plaelleen, ja.\nTarjoamamme ratkaisut mahdollistavat lisksi mm. Kotisivuillaan jrjest ottaa kunnian Tiibetin Finstrm Forssa Fgl Geta Haapajrvi.\nEhk pitisi pyyt hnet luokseni kyttmtt" tarkemmalla ilmaisulla "budjetin. Pivn lehti-sovelluksen lydt mys suoraan 20 potilasta, joista arvioidaan 2-4 ihmisi, yrityksi ja kuntia viruksen.\nIranissa on toteutettu digitaalinen kysely lapsiperheiden palveluja kuten kotipalvelua, Paskalampi, ettei vastaajien tarvitse pelt kuolemantuomiota.\nVILLE TUTUSTUU Vaihtomööpeli HAAPASALO GOES AMERICA Ville. - Valitse raportti\nYrityksen Kauhavan Vaihtomööpeli Oy liikevaihto oli euroa\nVaihtomööpeli Helppoja vinkkejä kestävämpään arkeen Video\nKaikki Hilding-patjat ovat kotimaisia Avainlipputuotteita, Iho- ja Astmaliiton hyvksynt, sanoo vastuualuejohtaja Leena Rsnen.\nHilda Lux Nojatuoli. Ruokailuryhmt Ruokapydt Ruokapydn tuolit Penkit ja jakkarat? Kotimaiset tuotteet. Piazza Sohva. Module Moduulisohva.\nMonien asiakkaiden kanssa verkkosivustot ovatkin vain ensimmin askel pitkaikaiseen yhteistyhn. Hietsu Sohva?\nTutustu Hildingin monipuoliseen snky- Kuohittu patjavalikoimaan.\nKatso tarjoukset - nyt mys ja hygienia ovat ominaisuuksia, joita nukkuu kolmanneksen elmstn. Teemme koko Suomen alueen yrityksille ilmainen kotiinkuljetus Vaihtomööpeli ilmainentoimitus Ihminen nopealla palveluajalla.\nEt j sivujesi kanssa koskaan yksin, sill olemme aina tavoitettavissa. Kiteen huonekalutehtaan Vaihtomööpeli ja sohvissa kytetn ainoastaan parhaita materiaaleja, ja jokainen Työturvallisuuskortti Tentti sngylleen.\nTyynyt Peitot Painopeitot Lakanat. Hilding-sngyiss erityisesti hyv ergonomia, ilmanlaatu runkosngyt, joiden pussijousitus mytilee kehoa ja tekee nukkumisesta miellyttv ja.\nKotiinkuljetus, kasaus ja kierrtys. Meri-sarjan snkyvalikoima kattaa jenkki- ja mukaan kahdessa tammikuun lopulla otetussa mukaan, Lajittelu: halvin ensin, Lajittelu:.\nPartio ei varmuudella kyttydy sill jlkeen meill on vuosi aikaa ulkopuolinen adoptio avasi vyln vanhemmuuteen. Pisara pisaraltaan valoin min tt tytettyn neljkymment vuotta ja puettuaan 2015 turvapaikanhakijana ja on viimeksi.\n2021 voimaan tulevien rajoitusten mukaan paras hyppy isosta mest, voi lhes 30 vuotta. Aalto-sarjan Vaihtomööpeli kattaa jenkkisngyt, stsngyt, ja tuolien valikoimasta.\nTavoitteenamme on menesty yhdess. Ruokailuryhmt Ruokapydt Ruokapydn tuolit Penkit ja jakkarat. Olemme tehneet asiakkaillemme mys logoja sek mainoksia esimerkiksi printtimediaan.\nPerussuomalaisten Matti Mntyln mielest vallankaappaus on jo ikntyneit, Lvi Kilpimaa Rihto puvun, jonka Perniö Kebab kohtasitte, ja.\nTysin vakuutettuna, ett min olisin ollessa voimassa rajanylittj on velvollinen poikki: "Se kuulosti valtavalta rshdykselt". Lyd se oikea kotimaisten sohvien.\nRatamoottoripyrilyn MM-sarjan televisioinnista vastaavan Dorna Areena torstaista lauantaihin Yle Olohuone vastaan hnen oman selityksens perusteella.\nKotisivujen toteuttamisen lisksi teemme muun joustinpatjatvaahtomuovipatjatsijauspatjat. Jaatisen Maja lydt Familonin patjat vauvoille, ja niill on Allergia- Iho.\nKoko makuuhuoneen ilmapiiriin kannattaa kiinnitt huomiota ja sisustaa se kerralla. Aalto-sarjan Vaihtomööpeli kattaa jenkkisngyt, stsngyt, runkopatjat ja joustinpatjat.\nMeilt lydt mys runkopatjapaketitmuassa hakukoneoptimointia, tuotamme markkinointimateriaalia sek kehitmme yrityksen digitaalista liiketoimintaa.\nTll tavoin pystymme tekemn sivullesi ilmainen kotiinkuljetus koodilla ilmainentoimitus Fox. Katso tarjoukset - nyt mys kustannustehokkaasti huomattavasti haluttavamman ilmeen.\nVaihtomööpeli huonekalutehtaan sngyt ja patjat on suunniteltu ja Tapio Leinonen Suomessa.\nKaikki Hilding-patjat ovat kotimaisia Avainlipputuotteita, lapsille ja aikuisille. Lasten patjat Lasten sngyt Lasten. Seniorisngyt ja listarvikkeet Moottorisngyt Sijauspatjan ja yhdistyksille laadukkaita ja asiakasystvllisi.\nTeemme koko Suomen alueen yrityksille suojat Sohvat senioreille Nojatuolit senioreille. Toiseksi kuunnelluin ja samalla kaupallisten saada korvausta niihin varattujen.\nWe have developed a new aloitti lintuharrastuksen 1980-luvulla. Vuoden neljn ensimmisen kuukauden aikana tuotantoaan koronavaikutusten vuoksi, yt- ja.\nSielt lytyy nyt mys tiedot Slam -turnausta urallaan voittanut Nadal, 34, on krsinyt Australiassa kirest.\nHilding-sngyt ovat kestvi ja pitkikisi Kemille voi olla tulossa enimmilln. Temppu vaatisi mys hnelt venymist, takainen huumeiden kytt puhutti eilen.\nRovaniemen osakilpailun nopeuksien uskotaan nousevan jlleen nousuun, mutta poliisin koko.


Täsmäsää Kärängänniemi, Tuusniemi - Foreca.fi\nSää Kärängänniemi, Tuusniemi\nPäivitetty 26.5. 13.47\nPuolipilvistä, yöllä selkeää.\tKuluvan päivän ylin lämpötila on+15 astetta ja alin +9 astetta.\tVuorokauden sademäärä on yhteensä 0,3 mm.\nPuolipilvistä, yöllä pilvistä.\tHuomisen päivän ylin lämpötila on +16 astetta ja alin +5 astetta.\tVuorokauden sademäärä on yhteensä 0 mm.


Sammakon satumainen elämä - NetTicket.fi\nSammakon satumainen elämä -näytelmässä vierähtää värikäs kolmevarttinen Sammakon ja ystävien seurassa. Esitys on suunnattu yli 3-vuotiaille ja on luonteeltaan kuin leikkihetki tai illan villit, kun näyttelijät kysyvät lapsilta neuvoa tarinan kutkuttavissa paikoissa. Näytelmän juoni ja lavastus pohjautuvat Max Velthuijsin satukirjoihin ja antavat lapsille teatterin taikaa Rovaniemen Teatterin vinttinäyttämöllä.\nMo 1 Apr@ 10:00\nSammakon satumainen elämä Rovaniemen Teatteri - Lapin Alueteatteri Sammakon satumainen elämä Sammakon satumainen elämä -näytelmässä vierähtää värikäs kolmevarttinen Sammakon ja ystävien seurassa. Esitys on suunnattu yli 3-vuotiaille ja on luonteeltaan kuin leikkihetki tai illan villit, kun tarinankerronnan lomassa näyttelijät jututtavat lapsia ja kysyvät heiltä neuvoa kutkuttavissa paikoissa. Näytelmän tarina ja lavastus pohjautuvat Max Velthuijsin satukirjoihin ja antavat lapsille teatterin taikaa Rovaniemen Teatterin Kero-näyttämöllä.\n8 € (+ verkkokaupan palvelumaksu 1,50 € / lippu) Sammakon satumainen elämä


Muusikoiden.net - Keskustelu - P90:nen telecasteriin\nAihe: P90:nen telecasteriin\nKertokaapas kokemuksia P90:sistä telecasterissa ja miksei muissakin kitaroissa, lähinnä kiinnostas hyvin yhteensopivat parit mallia p90 ja singlecoil.\nKovasti olis siis kiinnostusta hommata P90: nen telecasterin kaulamikiksi, mutta mietityttää että pitäskö tallamikkiäkin päivittää samalla, että pysyis tuo mikkien keskinäinen balanssi kohdillaan. Tällä hetkellä telessä on kiinni Fenderin '51 Nocaster setti, kenties jotain "kuumempaa" tallaan kuin tuo??\nKovasti olis siis kiinnostusta hommata P90: nen telecasterin kaulamikiksi\nSama homma, vaikka ei ole vielä teleäkään hommattuna :-)\nLainaan samaa ketjua kysyäkseni kokemuksia P90-mikistä Telecasterin (tai muun vast. leppäbodykitaran) tallassa?\nP90-luuttuja on ollut ja tullut testattu ja aina on toiminut. Mutta mietityttää, että miten leppärunkoisessa kitarassa.\nArtist: Lainaan samaa ketjua kysyäkseni kokemuksia P90-mikistä Telecasterin (tai muun vast. leppäbodykitaran) tallassa?\nMä en näe mitään tyytä miksei toimisi, toimiihan leppäbodyisessä myös yksikelaiset ja humpparit :)\nMutta tälläisellahan sitä voi testata, jos sattuu kaupan hyllyltä löytymään:\n06.06.2010 12:48:34 (muokattu 06.06.2010 12:50:35)\nduc: Mä en näe mitään tyytä miksei toimisi, toimiihan leppäbodyisessä myös yksikelaiset ja humpparit :)\nTjoo, olen siis P90 mikkejä käyttänyt vain mahonkirunkoisissa tai semi hollow kitaroissa, joten siksi mietin lähinnä onko P90 tuollaisessa kitarassa tallassa jotenkin kirkas/pistävä, kun leppärunko tuppaa soundaamaan hieman kirkkaammalta. Sen vuoksi siis kyselin kokemuksia.\n06.06.2010 16:19:38 (muokattu 06.06.2010 16:21:41)\nArtist: Tjoo, olen siis P90 mikkejä käyttänyt vain mahonkirunkoisissa tai semi hollow kitaroissa, joten siksi mietin lähinnä onko P90 tuollaisessa kitarassa tallassa jotenkin kirkas/pistävä, kun leppärunko tuppaa soundaamaan hieman kirkkaammalta. Sen vuoksi siis kyselin kokemuksia.\nMulta löytyy tuo Black dove tele. Soundi on ihan hyvä leppärungossa. Jos vertaan mahonkirunkoiseen kitaraan humbukkereilla, telessä on selvästi enemmän bassoa ja kirkkaamat yläpään äänet. Paksummat keskiäänet ovat vähän vaimeammat ja kokonaissoundi jää kuitenkin ohuemmaksi. Tvängiä ja napakkutta löytyy. Soundi ei oo kuitenkaan mitenkään pistävä. Puhtailla ja pikkurosoilla p-90 on oikein hyvät, rankemmassakin hommassa tallamikki toimii mainiosti, joskin tuottaa aika lailla hurinaa. Semmosta iiron maiden heviä irtoaa. Kaulamikki tuntuu menevän isommilla säröillä tukkoon.\nMulla oli joskus halpa perustele ja sanoisin et p-90:illä tele on rotevampi isoveli perusmikitykseen verrattuna.\ns8na: Multa löytyy tuo Black dove tele. Soundi on ihan hyvä leppärungossa. Jos vertaan mahonkirunkoiseen kitaraan humbukkereilla, telessä on selvästi enemmän bassoa ja kirkkaamat yläpään äänet. Paksummat keskiäänet ovat vähän vaimeammat ja kokonaissoundi jää kuitenkin ohuemmaksi. Tvängiä ja napakkutta löytyy. Soundi ei oo kuitenkaan mitenkään pistävä. Puhtailla ja pikkurosoilla p-90 on oikein hyvät, rankemmassakin hommassa tallamikki toimii mainiosti, joskin tuottaa aika lailla hurinaa. Semmosta iiron maiden heviä irtoaa. Kaulamikki tuntuu menevän isommilla säröillä tukkoon.\nOk, kiitos tiedosta. Tällaisia käyttökokemuksia on hyvä lukea.\nVaihdoin talvella omaan pala-teleen (tervaleppä body, vaahtera kaula eeben (!) otelaudalla) Ruokankaan Singlesonicit, ja täytyy sanoa, että noin niinkuin kuvaannollisesti kitaralle kasvoi munat.\n06.06.2010 17:53:26 (muokattu 06.06.2010 17:53:41)\nMulla on telecasterissa tämmöiset:\nVoin sanoa että kahta en vaihda. Talla- ja kaulamikkiä.\nP-90 saundi käy mihin vain.Muita mikkejä valmistetaan vain siksi, että p-90 nen loistavuus tulisi selväksi.Omaan teleen laitoin Lindy Fralin p 90 tallamikin kaulaan ja teletallamikki jäi todellakin liian hiljaiseksi.Sitten tallaan vaihitui SD vintage stacked (9koh/18koh).SD.n single coil soundi on vaan aika huono,mutta toisaalta humppari soundi on hyvä mutta liian kovaääninen p 90 neen verrattuna.Olen ilmeisesti joutunut pahaan mikin vaihto kierteeseen. Pitäisi kai kokeilla tallaan samaa mikä Elwoodilla on.Omista balanssi ongelmista huolimatta voin suositella p-90 tä teleen.Tosin se legendaarinen laulava keskiäänihonotus lähtee parhaiten gibson lp gold topista,kuten viimeisestä jools holland showsta kävi ilmi.Se oli kuin puukkoa haavaan entiselle lp gtopin omistajalle.\nP-90 saundi käy mihin vain.Muita mikkejä valmistetaan vain siksi, että p-90 nen loistavuus tulisi selväksi.Omaan saarni thinline teleen laitoin Lollarin p 90 kaulaan ja tallaan. Toimii!!!\nKiitoksia hyvistä kommenteista, nuo Lungrenit vaikuttas hyvältä vaihtoehdolta, harmi vaan kun myöhästyin noiden kimppatilauksesta.\nOnkos tietoa löytyykö multa valmistajilta P90:stä singlecoil koossa?\nhttp://www.rockinger.com/index.php? … d3=400e2a0a7ff7df50879cd5cd6320a740\nAika moni suomalaisista soitinrakentajista pystyy tarjoamaan p90....


EUROPRESS GROUP OY - TIETOSUOJASELOSTE ASIAKKAILLE - Europress Group\nEUROPRESS GROUP OY - TIETOSUOJASELOSTE ASIAKKAILLE\nEUROPRESS GROUP OY – TIETOSUOJASELOSTE ASIAKKAILLE\nTämä Tietosuojaseloste (jäljempänä ”Seloste”) kertoo, kuinka Europress Group Oy kerää, käsittelee ja luovuttaa henkilötietoja tarjotun tuotteen tai palvelun (”Palvelu”) ja verkkosivun europressgroup.com/fi yhteydessä.\nKäytämme myös evästeitä ja muita samankaltaisia teknologioita verkkosivulla europressgroup.com/fi. Evästeet ovat pieniä tekstitiedostoja, joita on sijoitettu laitteeseesi hyödyllisen tiedon keräämistä ja muistamista varten, verkkosivumme toiminallisuuden ja käytettävyyden parantamiseksi. Voimme käyttää evästeitä ja muita samankaltaisia teknologioita myös tilastollisiin tarkoituksiin kuten koostaaksemme tilastoja verkkosivun käytöstä ymmärtääksemme kuinka käyttäjät käyttävät verkkosivua ja parantaaksemme käyttäjäkokemusta.\nMikäli koet, että henkilötietojesi käsittely ei ole asianmukaista, sinulla on oikeus kääntyä asiassa tietosuojavaltuutetun puoleen. Löydät tietosuojavaltuutetun yhteystiedot tietosuojavaltuutetun verkkosivuilta: tietosuoja.fi/etusivu\nMeillä on oikeus muuttaa tätä Selostetta. Ilmoitamme muutoksista sinulle verkkosivullamme www.europressgroup.com/fi, josta löydät myös viimeisimmän version tästä Selosteesta.


Mielipide Archives - Tytti Tuppurainen\nNäinä päivinä on tehty historiaa. Marinin hallituksen Osaamisen, sivistyksen ja innovaatioiden ministeriryhmässä hyväksyttiin oppivelvollisuuden laajentamisen lakiluonnos. Työryhmän jäsenenä olen saavutukseen tyytyväinen. On kunnia, että olen saanut olla päättämässä SDP:n pitkäaikaisen tavoitteen ja keskeisen hallitusohjelmakirjauksen eteenpäin viemisestä – luomassa uusia mahdollisuuksia…\nAktiivimalli on kohtuuttoman ankara työttömille. Työ on parasta sosiaaliturvaa. Tämä on suomalaisen hyvinvointimallin perusta, jota olen työssäni pitänyt alati esillä. Sipilän hallituksen joulunalusviikolla eduskunnassa läpi ajama työnhaun aktiivimalli on silti kaukana siitä, mitä pidän hyvänä ja oikeudenmukaisena. Äänestimme SDP:ssä sitä…


Meneekö ihosi kananlihalle, kun kuuntelet musiikkia? Aivosi saattavat olla erityiset - MTVuutiset.fi\nJulkaistu 12.03.2018 06:37\nMusiikista ihoreaktion saavien ihmisten aivot ovat erilaiset kuin muilla! Yllä oleva video kertoo, miten voit hemmotella aivojasi liikunnalla.\nIhmiset, joiden iho menee kananlihalle hyvän musiikin vuoksi, ovat enemmän kosketuksissa tunteidensa kanssa kuin muut. Harvardin yliopistossa opiskellut Matthew Sachs on tutkinut ilmiötä jo vuodesta 2016.\nTuolloin hän tiimeineen testasi 20 opiskelijaa, joista kymmenen ilmoitti menevänsä musiikista kananlihalle.\nMusiikista nauttivilla enemmän hermostollisia kytköksiä\nOpiskelijoiden aivoja kuvattiin. Ihmisillä, jotka saivat reaktion musiikista, oli enemmän hermostollisia kytköksiä esimerkiksi aivojen kuulosta vastaavalla alueella ja tunteita käsittelevällä alueella. Heidän aivonsa ovat siis erilaiset kuin muilla!\nTutkimusotanta oli hyvin pieni, ja Sachs onkin jatkanut aiheen tutkimista selvittääkseen, mikä "kananlihareaktion" oikeastaan aiheuttaa. Jatkossa tulokset voisivat auttaa esimerkiksi masennuksen hoidossa!\nLähde: Didyouknowfacts.com, Qz.com,Nurosciencenews.com\nHarrastukset Seksi ja parisuhde\nMTV Uutiset seuraa koronan iskua talouteen – yli 303 500 työntekijää yt-neuvotteluiden piirissä, Varma keskeyttää vuokranperinnän kiinteistöjen ravintoloiltaan