Antti Tuuri luennoimaan Heinolaan vuodesta 1918 - Heinola\nAntti Tuuri luennoimaan Heinolaan vuodesta 1918\nVuoden 1918 tapahtumien muistovuosi jatkuu Heinolassa maaliskuussa seminaarin ja näyttelyn muodossa. WPK-talolla järjestetään torstaina 22.3. klo 18 alkaen Heinola 1918 –seminaari, jossa käsitellään ajanjakson tapahtumia niin Heinolassa kuin myös maassamme laajemmin.\nSeminaarissa kuullaan illan aikana kolme korkealuokkaista esitelmää. Heinolaan vieraaksi saapuva kirjailija Antti Tuuri lähestyy vuoden 1918 tapahtumia pohjalaisesta näkökulmasta. Tuuri on käsitellyt vuoden 1918 sisällissotaa viime vuonna julkaistussa kirjassaan Tammikuu 18. Vuoden historiateos –kilpailussa kunniamaininnalla palkitun Heinola 1918 –kirjan tekijöistä FT Jukka Kulomaa luennoi aiheesta Heinolan seutu punaisten ja valkoisten sotilaallisissa suunnitelmista. Kirjan toinen kirjoittaja FM Leena Kekkonen luennoi yhden perheen ja suvun näkökulmasta sodan vaiheita ja kokemuksia otsikolla Viisi veljestä ja sota.\nSeminaaripäivänä avautuu Heinolan kulttuuritoimiston tiloissa Heinola 1918 –näyttely, jossa esitellään ainutlaatuista paikallista esineistöä vuodelta 1918, kuten aseita, käsivarsinauhoja sekä asiakirjoja. Näyttely keskittyy Heinolan ja ympäristön tapahtumiin sodan aikana. Esineistön lisäksi esillä on myös harvinaislaatuista kuvamateriaalia Heinolan tapahtumista. Näyttely on esillä kulttuuritoimistossa aina 26.5. saakka.\nSeminaariin ja näyttelyyn on vapaa pääsy.\nTerhi Pietiläinen, museonjohtaja\nKategoria: Kulttuuri Museot


2 TIIVISTELMÄ Ulkoistaminen aiheuttaa muutoksia organisaatioiden toiminnassa, sillä työtehtäviä suorittaa asiakasorganisaation työntekijöiden lisäksi myös palveluntuottajat. Uusien toimijoiden myötä työtehtävien suunnittelu ja järjestely sekä töiden aikataulutus tulee miettiä uudelleen. Organisaatioon ja työtehtäviin liittyvien muutosten lisäksi yhteisillä työpaikoilla tulee ulkoistamisen vaikutuksen ottaa huomioon myös turvallisuusjohtamisen toteuttamisessa. Asiakasorganisaatioiden lisäksi turvallisuuden varmistaminen aiheuttaa haasteita myös palveluntuottajille, jotka toimivat useiden asiakkaiden kanssa vaihtelevissa työkohteissa. Tutkimuksen tavoitteena oli kehittää teollisuuden palveluntuotantoon soveltuva käytännön turvallisuusjohtamista helpottava toimintatapa. Turvallisuusjohtamisen toimintatavan keskeisinä lähtökohtina olivat palveluntuottajien tarpeet ja ongelmat työskenneltäessä vaihtelevissa asiakaskohteissa. Toimintamallin kehittämisen perustaksi kerättiin tietoa muun muassa palveluntuottajien toimintaan liittyvistä turvallisuushaasteista ja lainsäädännön velvoitteista, asiakkaiden asettamista turvallisuusvaatimuksista sekä turvallisuusyhteistyön haasteista ja onnistumisista. Aineistoa kerättiin kirjallisuusselvitysten, haastattelujen, tapaturmaraporttien analyysien ja kyselyn avulla. Hankkeen keskeisin tulos on teollisuuden palveluiden turvallisuusjohtamisen tueksi laadittu toimintamalli. Malli käsittelee hankkeen aineistonkeruuvaiheessa esille nousseita merkittävimpiä palveluntuottajan turvallisuustoiminnan haasteita. Toimintamalli sisältää ohjeistusta ja työkaluja turvallisuusjohtamisen toteuttamiseen jatkuvan kehittämisen periaatteen mukaisesti. Toimintamallin avulla turvallisuusjohtamista voidaan kehittää sekä yksittäisissä organisaatioissa että yhteistyössä palveluntuottajan ja asiakkaan välillä. Mallin avulla palveluntuottajat voivat myös osoittaa toimintansa turvallisuutta asiakaskumppaneilleen. Toimintamalli kehitettiin tiiviissä yhteistyössä hankkeen yhteistyöorganisaatioiden sekä heidän toimintakumppaniensa kanssa. Malli on suunnattu ensisijaisesti teollisuuden palveluita tuottaville organisaatioille, mutta sitä voidaan soveltaa myös yksittäisissä organisaatioissa ja muilla toimialoilla.\n3 SISÄLLYS 1 JOHDANTO Tutkimuksen tausta Tutkimushanke Tutkimushankkeen tavoitteet 2 2 TEORIA Ulkoistamisen kehittyminen ja merkitys organisaatiolle Ulkoistamisen vaikutus turvallisuuteen Turvallinen palvelu Turvallisuus osana palveluntuotantoa 5 3 AINEISTO JA MENETELMÄT Hankkeen aineistot ja käytetyt menetelmät Kirjallisuusselvitys turvallisuuden hallinnasta yhteisillä työpaikoilla Turvallisuustoimintaan liittyvän lainsäädännön kartoittaminen Turvallisuushaasteiden ja varautumiskeinojen kartoittaminen Palveluiden ja turvallisuustoiminnan kartoittaminen haastatteluilla Turvallisuustekijät Palveluntuottajien toimintojen jaottelu Palveluntuotanto Sopimukset Tapaturmien taustatekijöiden kartoittaminen TOT-raporteista Kysely turvallisuusyhteistyöstä 9 4 TULOKSET Turvallisuustoimintaan liittyvä lainsäädäntö Kirjallisuudessa raportoidut turvallisuushaasteet ja hyvät käytännöt Turvallisuushaasteita yhteisellä työpaikalla Toimintamalleja yhteisen työpaikan turvallisuuden varmistamiseksi Turvallisuustekijät yhteistyöyrityksissä Palveluntuottajan/asiakkaan oman toiminnan turvallisuus Turvallisuusasiat ennen töiden aloittamista/sopimusvaiheessa Toimintavaiheen turvallisuusasiat Toiminta yhteistyön päättyessä Teollisuuteen tuotettavat palvelut Turvallisuus osana palveluntuotantoa 23\n4 4.6 Turvallisuusasiat sopimuksissa Kuolemaan johtaneet tapaturmat teollisuuden yhteisillä työpaikoilla Tarkastellut tapaturmat Tapaturman sattuessa suoritettu työvaihe ja tapaturmatyypit Tapaturmatekijät Tapaturmaan liittyvät puutteet Suositellut toimenpiteet Turvallisuusyhteistyö teollisuuden asiakas- ja palveluntuottajayrityksissä Turvallisuusasioiden toteuttaminen yhteistyössä Merkittävimmät haasteet asiakkaan ja palveluntuottajan yhteistyössä Turvallisuusasioiden käsittely sopimusvaiheessa 33 5 TURVALLISUUSJOHTAMISEN TOIMINTAMALLI Toimintamallin kehittäminen Toimintamallin rakenne ja sisältö OSA I - Tavoitteet ja nykytila OSA II - Turvallisuustoiminnan toteuttaminen OSA III - Turvallisuustoiminnan arvioiminen ja kehittäminen Lomakepohjat Toimintamallin soveltaminen 39 6 JOHTOPÄÄTÖKSET Turvallisuusjohtaminen teollisuuden yhteisillä työpaikoilla Toimintamallille asetettujen tavoitteiden toteutuminen Toimintamallin käyttöön liittyvät haasteet 42 7 LÄHTEET 43\n5 1 JOHDANTO 1.1 Tutkimuksen tausta Ulkoistamisen yleistyttyä merkittävästi viime vuosina, organisaatioiden toimintoja suorittavat yhä useammin organisaation ulkopuoliset palveluntuottajat. Palveluntuottajaorganisaatiot toimivat usein työpaikoilla, joissa samaan aikaan tai peräkkäin työskentelee myös muita, eri työnantajien palveluksessa olevia työntekijöitä. Tällaisella yhteisellä työpaikalla eri toimijoiden suorittamat tehtävät voivat vaikuttaa toisten toimijoiden turvallisuuteen. Palveluiden ulkoistamisen ja yhteisten työpaikkojen syntymisen myötä onkin yleistynyt tarve turvallisuuden kehittämiseen ja varmistamiseen yhteistyössä eri toimijoiden kanssa. Tutkimuksissa on esitetty malleja, joiden avulla toimintoja ulkoistavat organisaatiot voisivat varmistua palveluntuottajiensa toiminnan turvallisuudesta. Turvallisuuden varmistaminen aiheuttaa kuitenkin haasteita myös palveluntuottajille, jotka toimivat useiden asiakkaiden kanssa vaihtelevissa työkohteissa. Teollisuuden palvelutuotannon keskeiseksi ongelmaksi on noussut se, miten käytännön työtehtävien turvallisuutta voidaan kehittää pitkäjänteisesti toisaalta oman toiminnan kehittämisen näkökulmasta ja toisaalta huomioiden asiakkaiden toimintatavat. Teollisten työympäristöjen riskialttius sekä toisaalta tuotannon ja palveluiden uudenlainen organisointi aiheuttavat tarpeen kehittää turvallisuuden johtamisen toimintatapoja. 1.2 Tutkimushanke Toimintatavan kehittäminen teollisuuden palveluiden turvallisuusjohtamiseen palveluntuottajan näkökulma -tutkimushanke (hankenumero ) toteutettiin välisenä aikana Tampereen teknillisen yliopiston Teollisuustalouden laitoksen Turvallisuuden johtamisen ja suunnittelun yksikössä. Rahoitusta hankkeen toteuttamiseen saatiin Työsuojelurahastolta sekä yhteistyöyrityksiltä. Tutkimushanke toteutettiin kiinteässä yhteistyössä teollisuuden palveluita tarjoavien yritysten sekä heidän asiakaskumppaniensa kanssa. Yhteistyökumppaneina ovat toimineet ABB Oy Service, Conlink Oy, Finn-Power Oy, Helsingin Energia HelenService, ISS Palvelut Oy, Lassila & Tikanoja Oyj, Machinery TKP Oy, Raute Oyj, Solteq Oy ja Suominen Joustopakkaukset Oy sekä heidän yhteistyöorganisaationsa. Mukana hankkeessa ovat olleet myös Kunnossapitoyhdistys Promaint ry sekä Työturvallisuuskeskus. 1\n6 1.3 Tutkimushankkeen tavoitteet Tämän tutkimuksen aiheena oli teollisuuden palveluiden turvallisuuden kehittäminen palvelutuotannon näkökulmasta. Tutkimuksen tavoitteena oli kehittää teollisuuden palvelutuotantoon soveltuva turvallisuusjohtamisen toimintatapa, joka perustuu palveluliiketoiminnan malleihin. Tutkimuksen lähtökohtana ovat palveluntuottajan tarpeet ja ongelmat turvallisuuden hallinnassa työskenneltäessä vaihtelevissa asiakaskohteissa. Toimintatavan kehittämisen keskeisenä lähtökohtana oli laatia malli, joka helpottaa käytännön turvallisuusjohtamista ja asiakkaan kanssa tehtävän turvallisuusyhteistyön organisointia ja hallintaa tilanteissa, joissa asiakkaiden käytännöt vaihtelevat tai puuttuvat kokonaan. Tavoitteeksi toimintatavan sisällölle asetettiin 1) tarjottavien palveluiden sekä niiden turvallisuuskriittisten tekijöiden ja käytäntöjen kartoittaminen, 2) asiakas- ja kohdekohtaisten turvallisuusvaatimusten kartoittaminen ja niiden sisällyttäminen omaan toimintaan, 3) asiakas- ja kohdekohtaisen turvallisuuteen vaikuttavan toiminnan ja yhteistyön kehittäminen, sisältäen esimerkiksi poikkeamien tutkinnan yhdenmukaistamisen ja tutkintatulosten hyödyntämisen, 4) tiedonkulun organisointi asiakkaan ja palvelun tuottajan välillä sekä 5) turvallisuusyhteistyön ylläpito ja kehittäminen, sisältäen esimerkiksi vastuiden ja seurannan organisoinnin. Toimintatavan keskeisiksi ominaisuuksiksi tavoiteltiin soveltuvuutta vakiintuneisiin ja projektiluonteisiin työkohteisiin, helppokäyttöisyyttä sekä sovellettavuutta kohdekohtaisten tarpeiden mukaan (esimerkiksi huomioiden asiakaskohteen koko, toimiala ja erityiset riskit). Tarkoituksena oli, että tutkimuksen tuloksena syntyvää turvallisuusjohtamisen toimintatapaa voitaisiin soveltaa palvelutuotantoon teollisuuden lisäksi myös muilla toimialoilla. 2\n7 2 TEORIA 2.1 Ulkoistamisen kehittyminen ja merkitys organisaatiolle Ulkoistaminen on yleistynyt viime aikoina huomattavasti ja nykyään se onkin jo kiinteä osa organisaatioiden toimintaa. Yhä useammat organisaatiot keskittyvät omaan ydinosaamiseensa eli varsinaisen markkinoitavan tuotteen tai palvelun tuottamiseen. Merkittävä osa muista aiemmin organisaation itse toteuttamista toiminnoista ulkoistetaan palveluntuottajille. Palveluntuottajien hoidettavaksi siirretään muun muassa huolto- ja kunnossapitotehtäviä, siivousta, puhtaanapitoa ja kiinteistönhoitoa sekä logistiikkatoimintoja. (Ali-Yrkkö 2007, Mayhew & Quinlan 1999, Ylijoutsijärvi & Väyrynen 1998) Ulkoistaminen mahdollistaa organisaatioiden keskittymisen ydinosaamisen ja kriittisten toimintojen toteuttamiseen (Downey 1995). Kilpailun kiristyessä yhä useammat organisaatiot kokevat tämän edellytyksenä tehokkuuden ja laadun lisäämiselle. (Parrod et al. 2007, Sauni et al. 2005). Ulkoistamispäätöksen taustalla saattaa olla myös tarve osaamisresurssien ja joustavuuden lisäämisestä. Muita syitä toimintojen ulkoistamiselle voivat olla esimerkiksi kulujen pienentämistarve, ammattitaitoisen työvoiman etsiminen tai riskialttiiden toimintojen välttäminen. (Downey 1995) Ulkoistaminen on yleistynyt selvästi aiemmista vuosista ja saman trendin oletetaan jatkuvan myös tulevaisuudessa (Pohjoismainen ulkoistustutkimus 2005). Muutos omasta tuotannosta toimintojen hankkimiseen palveluntarjoajalta on ollut nopeaa varsinkin teollisuudessa toimivissa organisaatioissa (Ali-Yrkkö 2007). Ali-Yrkön (2007) mukaan lähes kaksi kolmesta suomalaisesta vähintään kymmenen työntekijän teollisuusorganisaatioista on ulkoistanut joitain toimintojaan viimeisen vuosikymmenen aikana. Yksi suurimmista ulkoistettujen palveluiden ryhmistä teollisuudessa on työntekijämäärien perusteella huolto- ja kunnossapitopalvelut (Kunnossapitoyhdistys 2006). Toimintojaan ulkoistaneet teollisuusorganisaatiot arvioivat siirtävänsä tulevaisuudessa yhä useampia toiminnoistaan ulkoisten tahojen tuotettaviksi (Ali-Yrkkö 2007). 2.2 Ulkoistamisen vaikutus turvallisuuteen Ulkoistamisen myötä toimintasuhteet organisaatiossa muuttuvat huomattavasti, sillä aiemmasta poiketen työtehtäviä suorittaa useampi toimija. Useissa tutkimuksissa on esitetty, että nämä ulkoistamisen mukanaan tuomat muutokset organisaatioissa vaikuttavat haitallisesti sekä palveluntuottaja- että asiakasorganisaatioiden työntekijöiden turvallisuuteen ja terveyteen. (Mayhew and Quinlan, 1999) 3\n8 Mayhewin et al. (1997) mukaan tilaajan ja alihankkijoiden monimutkaiset keskinäiset suhteet vaikeuttavat turvallisuusasioiden hoitamista aiheuttaen epäselvyyttä työturvallisuus- ja työterveysjärjestelmissä tai niiden implementoinnissa. Epäselvyydet tehtävien määrittelyssä, epäselvät työryhmien väliset suhteet työpaikalla, toisilleen tuntemattomat työntekijät sekä työpaikan tuntemattomuus ovat alihankintaan liittyviä riskitekijöitä. Suurissa yrityksissä, joissa on useita alihankkijoita, toimivan turvallisuusjärjestelmän laatiminen ja käyttöönottaminen voi olla erittäin hankala asia. Myös johdon jakautuminen tilaajan ja alihankkijoiden kesken aiheuttaa merkittäviä turvallisuusriskejä. Turvallisuuteen liittyvät haasteet korostuvat etenkin vaihtuvissa työkohteissa. (Mayhew et al. 1997) Haasteina turvallisuustoiminnalle ovat varsinkin pienissä yrityksissä myös vähäiset resurssit turvallisuusjohtamisen toteuttamiseen. Myös tiedonkulku ja osallistuminen päätöksentekoon voivat olla heikkoja. (Holmes et al. 1999) Suuremmilla yrityksillä ongelmia aiheuttavat muun muassa useat erityyliset kohteet. Palveluntuottajalla voi olla useita asiakkaita, joiden toimintatavat poikkeavat merkittävästi toisistaan. Merkittävämpiä haasteita kohdataan kohteiden vaihtuessa, sillä toimintatavat eivät ehdi vakiintua ennen uuteen kohteeseen siirtymistä. (Lind et al. 2006) Turvallisuuden hallinnan ollessa yksittäisiä organisaatioita haastavampaa työpaikoilla, joilla työskentelee useita eri toimijoita, turvallisuuden varmistamiseen tulee kiinnittää erityistä huomiota. Tällaisilla yhteisillä työpaikoilla turvallisuuden varmistamiseksi on tärkeää, että eri osapuolet ovat tietoisia omista turvallisuustehtävistään ja toimivat niiden mukaisesti. Yhteisillä työpaikoilla merkittäviksi tekijöiksi turvallisuuden hallinnassa nousevat toimiva turvallisuusjohtaminen sekä toimijoiden väliset selkeät ja toimivat pelisäännöt. Myös töiden ennakkosuunnittelun ja yhteensovittamisen merkitys korostuvat yksittäisiä työpaikkoja enemmän. (Miten turvallisuus hallitaan teollisuuden yhteisillä työpaikoilla) 2.3 Turvallinen palvelu Palvelut eroavat monelta osin fyysisistä tuotteista. Palvelulle tyypillisiä piirteitä ovat aineettomuus, epäyhteneväisyys ja asiakkaan osallistuminen tuotantoon (Grönroos 2000). Fyysiseen tuotteeseen verrattuna palvelua on myös hankalampi korvata toisella, sillä useimmat palvelut tuotetaan räätälöidysti asiakkaan tarpeiden mukaan. Palveluiden erityspiirteet aiheuttavat juuri palvelutuotannolle tyypillisiä ongelmia, vaaroja ja riskejä, jotka teollisuusympäristössä voivat liittyvä esimerkiksi työkohteiden vaihtuvuuteen, puuteisiin kohdekohtaisessa perehdytyksessä sekä puutteisiin asiakaskohteen ja palvelun tuottajan välisessä tiedonkulussa ja yhteistyössä (Lind et al. 2006). Palveluiden yhteydessä myös hankintaketjun sekä tuotannon saatavuus ja luotettavuus korostuvat eri tavalla kuin fyysisissä tuotteissa. Organisaatioiden ulkoistaessa toimintojaan ne tulevat riippuvaisiksi palveluntuottajien toiminnan laadusta, luotettavuudesta ja turvallisuudesta (Vassie & Fuller 2003). Yhä useampi teollisuudessa toimiva yritys kiinnittääkin enenevässä määrin huomiota palveluntarjoajien turvallisuuden tasoon 4\n9 arvioidessaan mahdollisia yhteistyökumppaneitaan. Palvelujen halutaan olevan turvallisia. (Työturvallisuus ja työterveys markkinoinnissa ja hankinnoissa 2000) Varsinkin suurempien asiakasyritysten vaatimukset palveluntuottajia kohtaan lisääntyvät koko ajan. Yhteistyöorganisaatioiden odotetaan varmistavan toiminnan hyvän laadun ja saatavuuden lisäksi toimintansa ja työntekijöidensä turvallisuus. Useasti palveluntuottajien odotetaan myös osoittavan toimintansa turvallisuustaso erilaisten mittarien tai muiden vakiintuneiden käytäntöjen avulla. Lähtökohtana turvallisuuden hallinnassa on useasti asiakkaiden kiinnostuneisuus toiminnan häiriöttömyydestä, hallittavuudesta ja kokonaisturvallisuudesta sekä yhteiskunnallisen vastuun kantamisesta. Ulkoistamispäätöksiin vaikuttaviksi tekijöiksi onkin noussut taloudellisten tekijöiden sekä laatu- ja ympäristönäkökohtien lisäksi myös toiminnan tuottamisen turvallisuus. (Sulasalmi et al. mukaan Työturvallisuus kohti 2001) 2.4 Turvallisuus osana palveluntuotantoa Teollisuudessa on kasvava tarve kehittää toimintaa palveluliiketoiminnan näkökulmasta (Kalliokoski et al. 2003, Koskinen & Kivistö-Rahnasto 2003), sillä palveluiden turvallisuus vaikuttaa olennaisesti kokonaispalveluun. Turvallisuus määrittää osaltaan, miten laadukkaaksi asiakkaat kokevat tuotetun palvelun. Työtapaturmat ja niiden aiheuttamat seuraukset viivästymisineen eivät ole asiakkaiden toiveena, vaan toiminnan halutaan olevan häiriötöntä ja sujuvaa. Turvallisen toiminnan varmistamiseksi palvelujen kehittämisessä ja tuottamisessa turvallisuutta tulee tarkastella yhtenä osana toimivaa kokonaisuutta. Turvallisuus tulee huomioida palvelun kehittämisen eri vaiheissa heti palvelustrategian suunnittelusta lähtien. Palvelun turvallisuus voidaan varmistaa ainoastaan, jos se on asetettu yhdeksi palvelustrategian tavoitteeksi. Jos johdon määrittelemässä strategiassa tuotannon lähtökohtana ei huomioida turvallisuutta, se kuvastaa johdon sitoutumisen puutetta, jolloin työntekijät eivät koe turvallisuutta tärkeäksi. Palveluidean esittelemisen yhteydessä turvallisuus voidaan tehdä helposti asiakkaan ymmärrettäväksi. Tällöin turvallisuutta voidaan käyttää apuna myös palvelun markkinoinnissa sekä tarjous- ja sopimusneuvotteluissa. Palvelutuotteen tulee puolestaan olla turvallinen, jotta työskentelytavat palvelua suoritettaessa ovat turvallisia. Palvelun turvallisuutta ei voida varmistaa vasta asiakaskohteissa työntekijöiden voimin. Turvallisuuden varmistaminen palvelussa ei ole kertaluonteinen prosessi, vaan erilaisten muutosten, kuten palvelun kehittymisen ja asiakaskohteiden vaihtumisen, vaikutukset turvallisuuteen tulee arvioida ja huomioida toiminnassa. 5\n10 3 AINEISTO JA MENETELMÄT 3.1 Hankkeen aineistot ja käytetyt menetelmät Toimintamallin kehittämistä varten kerättiin aineistoa kirjallisuusselvitysten, haastattelujen, tapaturmaraporttien analyysien ja turvallisuusyhteistyökyselyn avulla. Hankkeessa kerätyt aineistot ja niiden kokoamiseen käytetyt menetelmät olivat: 1) turvallisuustoimintaan liittyvän lainsäädännön kartoittaminen kirjallisuudesta, 2) turvallisuushaasteiden ja varautumiskeinojen kartoittaminen kirjallisuudesta, 3) turvallisuushaasteiden ja hyvien käytäntöjen kartoittaminen yrityshaastatteluilla, 4) palveluntuottajien toimintojen kartoittaminen yrityshaastatteluiden avulla, 5) palveluntuottamiseen liittyvien toimintamallien kartoittaminen yrityshaastatteluilla, 6) sopimuksentekovaiheen turvallisuusasioiden kartoittaminen yrityshaastatteluilla, 7) teollisuuden yhteisillä työpaikoilla tapahtuneiden tapaturmien syiden selvittäminen TOT-raporttien analyysien avulla sekä 8) turvallisuusyhteistyön onnistumisten ja haasteiden kartoittaminen turvallisuusyhteistyökyselyllä. Seuraavissa luvuissa aineiston keräämistä esitellään tarkemmin. 3.2 Kirjallisuusselvitys turvallisuuden hallinnasta yhteisillä työpaikoilla Turvallisuustoimintaan liittyvän lainsäädännön kartoittaminen Teollisuuden palveluita tuottavia organisaatiota koskevaa turvallisuuslainsäädäntöä kartoitettiin Finlex- ja EUR-lex -tietokantojen avulla. Tietokannoista haettiin ensin turvallisuusjohtamiseen vaikuttavat lait. Tämän jälkeen karsittiin palveluntuottajaa koskemattomat lait pois tarkastelemalla lakien soveltamisalaa ja tarkoitusta. Lainsäädäntökartoituksen tarkoituksena oli selvittää olennaiset lain määräykset ja tiivistää niiden velvoitteet toimintamalliin Turvallisuushaasteiden ja varautumiskeinojen kartoittaminen Palveluntuottajien ja yhteisten työpaikkojen turvallisuushaasteita ja niihin varautumista tarkasteltiin kirjallisuuskatsauksen avulla. Kirjallisuushakuja tehtiin seuraavista Tampereen teknillisen yliopiston sähköisten lehtien tietokannoista: Science Direct Elsevier, Emerald Library, EBSCOhost Academic Search Elite, ISI Web of Science, SpringerLink and Compendex. Hakuja tehtiin myös Tampereen teknillisen yliopiston ja Tampereen yliopiston kirjatietokannoista. Lisähakuja suoritettiin Google-hakupalvelun avulla. Kirjallisuushauissa 6\n11 käytettiin muun muassa seuraavia hakusanoja: ulkoistaminen, alihankinta, yhteinen työpaikka, turvallisuusjohtaminen, outsourcing, contracting, subcontracting, shared workplace, safety management and contractor management. Kirjallisuushakujen avulla tehtyä katsausta täydennettiin sopivilla hakujen yhteydessä löytyneiden artikkelien lähteinä käytetyillä julkaisuilla. Katsauksen avulla löydettiin vajaat 50 yhteisten työpaikkojen turvallisuusjohtamista eri näkökulmista käsittelevää julkaisua. Kirjallisuuskatsauksen tarkoituksena oli täydentää tietämystä teollisuuden palveluiden turvallisuuden ja yhteisten työpaikkojen turvallisuuden hallinnan ongelmakentästä. Katsaus pohjustaa hankkeessa kehitettävän teollisuuden ulkoistettujen palveluiden turvallisuusjohtamisen toimintatavan kehittämistä. 3.3 Palveluiden ja turvallisuustoiminnan kartoittaminen haastatteluilla Turvallisuustekijät Haastattelujen avulla kartoitettiin mallin kehittämisen tueksi turvallisuuteen vaikuttavia käytäntöjä sekä hahmoteltiin turvallisuusjohtamiseen liittyviä keskeisimpiä ongelmakohtia sekä kehittämistarpeita yrityksissä. Lisäksi haastatteluissa selvitettiin minkälaisia yrityskohtaisia käytäntöjä ja ongelmia kohdeyrityksillä oli liittyen asiakaskohteissa tehtävien töiden turvallisuusjohtamiseen. Haastatteluaineiston tarkastelun avulla saatiin myös tietoa asiakas-palveluntuottaja rajapinnan keskeisistä riskeistä, turvallisuustoiminnan laadusta ja tasosta sekä eri osapuolten asettamien vaatimusten muutoksista. Haastatteluja varten laadittiin kaksi erillistä kysymyslistaa: toinen palveluntuottajayrityksille ja toinen asiakasyrityksille. Palveluntuottajilta kysyttiin esimerkiksi miten turvallisuusasiat liittyvät yritystoimintaan, mitä asioita tehdään yhteistyössä asiakkaan kanssa ja mitkä ovat hyvin toimivia turvallisuuteen liittyviä käytäntöjä sekä mitkä asiat koetaan haasteiksi. Asiakasyritysten edustajilta kysyttiin vastaavia asioita toisesta näkökulmasta eli esimerkiksi minkälaista turvallisuuteen liittyvää yhteistyötä palveluntuottajien kanssa tehdään sekä minkälaisia haasteita yhteistyö aiheuttaa. Haastattelut olivat luonteeltaan puolistrukturoituja teemahaastatteluja; kaikilta haastateltavilta ei kysytty täsmälleen samoja kysymyksiä vaan haastattelutilanne eteni esille otettujen teemojen sekä osaltaan vastaajien tärkeäksi kokemien asioiden perusteella. Varsinaiset haastattelut toteutettiin kevään 2007 aikana (tammi toukokuu 2007). Haastatteluja täydennettiin joulukuu 2007 helmikuu 2008 välillä tehdyillä yrityskäynneillä. Haastateltavina olivat hankkeessa mukana olleet teollisuuden palveluita tarjoavat yritykset, joita oli yhteensä 9 sekä heidän valitsemat asiakasyritykset, joita oli yhteensä 5. Nämä luvut eivät ole täsmällisiä, sillä osa yrityksistä toimi sekä palveluntuottajan että asiakkaan roolissa ja heitä haastateltiin kahdesta eri näkökulmasta. Haastateltavat edustivat sekä yrityksen johtoa (esimerkiksi turvallisuus-, kunnossapito- ja kehittämispäällikkö) että työntekijöitä. Yrityksestä riippuen haastattelut olivat joko yksilö- tai ryhmähaastatteluja ja yhdessä tai erikseen 7\n12 asiakasyrityksen edustajien kanssa. Lisäksi haastateltiin Kunnossapitoyhdistys Promaint ry:n edustajia liittyen yleisesti toimialan turvallisuuteen liittyviin käytäntöihin sekä koettuihin kehittämistarpeisiin Palveluntuottajien toimintojen jaottelu Yritysten tarjoamia palveluita ja niiden turvallisuuteen liittyviä toimintoja kartoitettiin yrityshaastatteluiden avulla (ks Turvallisuustekijät). Palveluiden kartoittamisen avulla koottiin kuvaus palvelutuottajaorganisaatioiden markkinoimista palveluista sekä niiden tuottamiseen vaadittavista tukitoiminnoista ja mahdollistavista toiminnoista. Haastatteluilla selvitettiin myös eri toimintoihin liittyviä turvallisuuteen vaikuttavia tekijöitä. Haastattelujen tarkoituksena oli laajentaa tietämystä eri toimintotyypeistä sekä auttaa toimintamallin käyttäjiä palveluiden tuottamiseen vaadittavien toimintojen ja niihin liittyvien turvallisuustekijöiden selvittämisessä Palveluntuotanto Palveluntuottamiseen liittyvien toimintamallien kartoittamiseksi hankkeen yhteistyöyritysten edustajia haastateltiin puhelimitse. Haastatteluissa selvitettiin, millä tavoin palveluja tuotetaan ja kehitetään organisaatioissa. Organisaatioiden edustajilta kysyttiin myös, miten turvallisuuden toteutuminen varmistetaan palvelutapahtumassa. Puhelinhaastattelujen avulla kerättyjä tietoja täydennettiin tarkentavilla kysymyksillä, joita esitettiin hankkeen yhteistyöyrityksiin tehtyjen vierailujen yhteydessä. Palveluntuottamiseen liittyvän kartoituksen tavoitteena oli selvittää, millainen palvelumalli soveltuu turvallisuusjohtamisen perustaksi. Tavoitteena oli myös tutkia, mitä etuja mallin käyttöönotosta seuraa ja miten yritykset voivat erottautua positiivisesti kilpailijoistaan turvallisuuden markkinoinnin avulla Sopimukset Sopimuksentekovaiheen turvallisuusasioita ja niiden käsittelyä kartoitettiin yrityshaastattelujen avulla (ks Turvallisuustekijät). Sopimuksiin liitettäviä turvallisuusnäkökohtia selvitettiin myös yrityksiltä saatujen sopimuspohjien avulla. Kerättyä tietoa käytettiin pohjatietona koottaessa sopimuksentekovaiheen tarkastuslistaa. Tarkastuslistan asioihin liitettiin tämän jälkeen lainsäädännön vaatimuksia ja muita haastatteluissa esiin nousseita asioita. 8\n13 3.4 Tapaturmien taustatekijöiden kartoittaminen TOT-raporteista Teollisuuden palveluissa sattuneiden kuolemaan johtaneiden tapaturmien syitä, tapaturman tapahtumiseen vaikuttaneita puutteita ja suositeltuja toimenpiteitä selvitettiin TOT-raporttien avulla. TOT-raporttien analyysien tavoitteena oli myös tutkia poikkeavatko tapaturmien syyt ja havaitut puutteet yhteisten ja yksittäisten työpaikkojen välillä. Tutkimus toteutettiin tarkastelemalla teollisuudessa tapahtuneita kuolemaan johtaneita työtapaturmia vuosilta Tarkasteltavana ajanjaksona oli tapahtunut 341 kuolemaan johtanutta työtapaturmaa. Näistä 127 (37 %) oli tapahtunut teollisuudessa. Teollisuuden yhteisillä työpaikoilla tapaturmia oli tapahtunut 49, joka on 39 % teollisuuden kuolemaan johtaneista tapaturmista. TOT-raporttien analyysi toteutettiin lukemalla kaikki tarkasteltavana ajanjaksona tapahtuneet saatavilla olevat tapaturmantutkintaraportit. Raporteista valittiin tutkimukseen ne, joissa asiakas oli teollisuudessa toimiva organisaatio. Valituista raporteista koottiin niissä esitetyt tapaturman syyt, tapaturman tapahtumiseen vaikuttaneet puutteet ja suositellut toimenpiteet. Näiden tietojen lisäksi raporteista etsittiin tiedot palveluntuottajan ja asiakkaan toimialasta, organisaatioiden koosta, uhrin iästä, ammatista ja kokemuksesta sekä suoritetusta työtehtävästä. Kerätty aineisto analysointiin SPSS 15.0-ohjelmistolla. 3.5 Kysely turvallisuusyhteistyöstä Turvallisuusyhteistyön onnistumisia ja haasteita yhteisillä työpaikoilla kartoitettiin turvallisuusyhteistyökyselyn avulla. Kysely laadittiin hankkeen aiemmissa vaiheissa suoritetuista kirjallisuuskatsauksesta ja yhteistyöorganisaatioissa tehdyistä haastatteluista saatujen tietojen pohjalta. Kyselyn tavoitteena oli täydentää näissä vaiheissa saatuja tuloksia. Kyselyssä käsiteltiin pääasiassa yhteistoiminnan turvallisuutta palveluntuottajan ja asiakkaan välillä. Vastaajilta kysyttiin muun muassa arvioita turvallisuusyhteistyön toimivuudesta ja tähän vaikuttavista tekijöistä, yhteistyöhön liittyviä merkittävimpiä haasteita sekä sopimusvaiheessa käsiteltäviä turvallisuusasioita. Lisäksi kyselyssä kartoitettiin ulkomaan toimintojen turvallisuutta ja toiminnan sertifiointia. Kysely toteutettiin verkkokyselynä ja se suunnattiin Kunnossapitoyhdistys ry:n jäsenille. Kyselyn ensimmäinen vaihe toteutettiin välisenä aikana. Tämän jälkeen vastaamatta jättäneille lähetettiin muistutus ja heitä pyydettiin vastaamaan kyselyyn mennessä. Kysely lähetettiin 347 Kunnossapitoyhdistyksen jäsenelle, joista kyselyyn vastasi 89 henkilöä. Vastausprosentiksi muodostui näin ollen 25,6 %. Kyselyn tulokset analysoitiin SPSS tilasto-ohjelmalla. 9\n14 4 TULOKSET 4.1 Turvallisuustoimintaan liittyvä lainsäädäntö Palveluntuottajien toimintaan liittyviä turvallisuusasioita on käsitelty Euroopan Unionin direktiivien vaatimukset huomioivissa laeissa, asetuksissa ja päätöksissä sekä muissa kansallisissa säädöksissä. Työturvallisuuteen ja -terveyteen liittyvät direktiivit ja niitä vastaava suomalainen lainsäädäntö on esitetty taulukossa 4.1. Näiden lakien ja asetusten lisäksi Suomen lainsäädännössä on myös muita turvallisuusasioita käsitteleviä säädöksiä. Näissä käsitellään esimerkiksi työterveyshuollon järjestämistä, vuokratyötä, suojaimia, kemikaaliturvallisuutta, koneita ja laitteita sekä eri töihin liittyviä turvallisuusnäkökohtia. Palvelutuottajien toimintaan liittyvää turvallisuutta käsittelevää lainsäädäntöä on esitelty tarkemmin hankkeessa tehdyssä diplomityössä Litmanen, A. (2008): Sopimukset, vakuutukset ja lainsäädäntö turvallisuusjohtamisessa. Taulukko 4.1 Työturvallisuuteen ja -terveyteen liittyvät erityisdirektiivit ja niitä vastaavat asetukset, päätökset ja lait # Direktiivi Vastaava pykälä/asetus/laki Suomen lainsäädännössä 1 89/654/ETY 577/2003 Valtioneuvoston asetus työpaikkojen turvallisuus- ja terveysvaatimuksista 2 89/655/ETY 1403/1993 Valtioneuvoston päätös työvälineiden turvallisesta käytöstä 856/1998 Valtioneuvoston päätös työssä käytettävien koneiden ja muiden työvälineiden hankinnasta, turvallisesta käytöstä ja tarkastamisesta 3 89/656/ETY 1407/1993 Valtioneuvoston päätös henkilönsuojainten valinnasta ja käytöstä työssä 4 90/269/ETY 1409/1993 Valtioneuvoston päätös käsin tehtävistä nostoista ja siirroista työssä 5 90/270/ETY 1405/1993 Valtioneuvoston päätös näyttöpäätetyöstä 6 90/394/ETY 97/42/EY 716/2000 Valtioneuvoston asetus työhön liittyvän syöpävaaran torjunnasta 7 90/679/ETY 1153/1993 Valtioneuvoston päätös työntekijöiden suojelemisesta työhön liittyvältä biologisten tekijöiden aiheuttamalta vaaralta 510/1994 Työministeriön päätös biologisten tekijöiden luokituksesta 8 92/57/ETY 629/1994 Valtioneuvoston päätös rakennustyön turvallisuudesta 579/2003 Valtioneuvoston asetus elementtirakentamisen työturvallisuudesta 10\n15 9 92/58/ETY 976/1994 Valtioneuvoston päätös työpaikkojen turvamerkeistä ja niiden käytöstä 10 92/85/ETY 1044/1991 Työministeriön päätös perimälle, sikiölle ja lisääntymiselle työssä vaaraa aiheuttavista tekijöistä 1043/1991 Työministeriön päätös perimälle, sikiölle ja lisääntymiselle työssä aiheutuvan vaaran torjunnasta 931/1991 Sosiaali- ja terveysministeriön päätös sikiön kehitykselle ja raskaudelle vaaraa aiheuttavista tekijöistä ja vaaran arvioimisesta 11 92/91/ETY 410/1986 Valtioneuvoston päätös räjäytys- ja louhintatyön järjestysohjeista 495/1993 Työministeriön päätös räjäytys- ja louhintatyötä koskeviksi turvallisuusmääräyksiksi 503/1965 Kaivoslaki 12 92/104/ETY 410/1986 Valtioneuvoston päätös räjäytys- ja louhintatyön järjestysohjeista 503/1965 Kaivoslaki 13 93/103/EY 825/2001 Valtioneuvoston asetus aluksessa käytettävistä suojeluvälineistä ja mittauslaitteista 14 98/24/EY 715/2001 Valtioneuvoston asetus kemiallisista tekijöistä työssä 744/1989 Kemikaalilaki 675/1993 Kemikaaliasetus 15 99/92/EY 576/2003 Valtioneuvoston asetus, räjähdyskelpoisten ilmaseosten työntekijöille aiheuttaman vaaran torjunnasta /44/EY 48/2005 Valtioneuvoston asetus, työntekijöiden suojelemisesta tärinästä aiheutuvilta vaaroilta /10/EY 85/2006 Valtioneuvoston asetus työntekijöiden suojelemisesta melusta aiheutuvilta vaaroilta /40/EY Sähköturvallisuuslaki (direktiivin vaatima muutos tulossa voimaan ) /25/EY (tulossa Suomen lainsäädäntöön 2010) Toimintamalliin koottiin tietopaketti lainsäädännön vaatimuksista turvallisuusjohtamisen ja turvallisuuden hallintaan liittyvistä olennaisista osa-alueista. Tietopaketti laadittiin siten, että se antaa palveluntuottajayritykselle konkreettisia ohjeita ja vaatimuksia, joiden avulla he voivat parantaa toiminansa turvallisuutta. Tietopaketti koottiin siten, että käyttäjä löytää paketista helposti tiettyyn toimintoon liittyvät vaatimukset. 11\n16 4.2 Kirjallisuudessa raportoidut turvallisuushaasteet ja hyvät käytännöt Turvallisuushaasteita yhteisellä työpaikalla Toimintojen ulkoistaminen tuo uusia toimijoita työpaikalle, mikä aiheuttaa muutoksia työyhteisössä ja toiminnan organisoinnissa. Turvallisuuden tehokas varmistaminen vaatii yhteisellä työpaikalla huomattavasti enemmän aktiivisuutta ja suunnittelua kuin yksittäisissä kohteissa (Heikkilä et al. 2005). Tämän johdosta turvallisuustoimintaa tulee miettiä uudelleen, sillä sitä ei voida enää toteuttaa yksittäisen organisaation tapaan (Ylijoutsijärvi et al. 2001). Muutospaineita turvallisuustoiminnalle aiheuttavat useat ulkoistamisen mukanaan tuomat turvallisuushaasteet. Kirjallisuudessa on raportoitu lukuisia riskitekijöitä, jotka vaikuttavat sekä asiakasorganisaatioiden että palveluntuottajien työntekijöiden turvallisuuteen. Merkittävimmät turvallisuusongelmia aiheuttavat syyt liittyvät Mayhewin ja Quinlanin (1999) mukaan taloudellisiin tekijöihin, huonoon organisointiin tai määräyksiin liittyviin virheisiin. Muissa tutkimuksissa on esitetty riskitekijöiksi myös palveluntuottajien epäonnistunut valinta, palveluntuottajien heikko sitoutuminen, vaaralliset työtehtävät ja -menetelmät, erot toimintakulttuureissa sekä puutteet vaarojen tunnistamisessa (mm. Holmes et al. 1999, Mayhew et al. 1997, Mynttinen 2006, Schubert & Aijksrta 2008, Trethewy et al. 2003). Kirjallisuudessa esitettyjä riskitekijöitä käsitellään laajemmin seuraavissa kappaleissa. Yksityiskohtaisempaa tietoa kirjallisuusselvityksestä ja sen tuloksista löytyy hankkeeseen liittyvästä konferenssijulkaisusta Nenonen. S. & Kivistö-Rahnasto, J. (2008): Problems of safety management at shared workplaces. Palveluntuottajan valinta ja sopimukset Palveluntuottajien valinta suoritetaan harvoin riittävän järjestelmällisesti ja kattavasti, jotta se ottaisi huomioon myös turvallisuustoiminnan (Kochan et al. 1994, Mynttinen 2006). Palveluntuottajat kuitenkin vaikuttavat merkittävästi yhteisen työpaikan turvallisuuteen (Toole 2002), joten turvallisuus tulisi liittää osaksi sopimusten kilpailuttamiskäytäntöjä. Nykyisin asiakasorganisaatiot kuitenkin kiinnittävät tarjouksissa huomiota pääasiassa hintaan (Ruohomäki & Karlund 2001), joten palveluntuottajat jättävät tarjouksissa useasti turvallisuuskustannukset huomioimatta (Hinze & Rabound 1998). Tämä kannustaa suorittamaan työn mahdollisimman nopeasti, jotta toiminnan kannattavuus säilyy (Beale 2003, Mayhew et al. 1997). Työn suorittaminen kiireessä aiheuttaa puolestaan helposti paineita oikoteiden käyttämiseen ja turvallisuusmääräysten rikkomiseen (Heikkilä et al. 2005). Tarjousten lisäksi turvallisuus jää myös yleisesti vähälle huomiolle myös sopimusvaiheessa (Heikkilä et al. 2005). Turvallisuusasioihin saatetaan viitata ainoastaan ohimennen sopimusteksteissä, jolloin turvallisuuteen liittyvät tehtävät ja vastuut jäävät usein palveluntuottajalta tiedostamatta (Beale 2003). 12\n17 Resurssit Turvallisuuden johtamiseen ja varmistamiseen käytettävissä olevien resurssien riittävyys on haaste varsinkin monille pienille palveluntuottajaorganisaatioille. Puutteelliset resurssit voivat liittyvä esimerkiksi käytettävissä olevaan aikaan, rahaan tai henkilöstön määrään ja osaamiseen (Holmes et al. 2001, Lin & Mills 2004, Mayhew et al. 1997). Resurssien riittävyyden aiheuttamat haasteet korostuvat etenkin tilanteissa, joissa palvelutuottajat siirtävät toimintoja edelleen uusille, yleensä pienemmille, alihankkijaorganisaatioille (Lin & Mills 2004). Ulkoistamisen onkin arvioitu vähentävän turvallisuusjohtamiseen ja turvallisuuden varmistamiseen käytettävissä olevia kokonaisresursseja (Mayhew et al. 1997). Vaaralliset työtehtävät ja -menetelmät sekä tapaturma-alttius Organisaatiot ulkoistavat usein riskialttiita työtehtäviä, kuten huolto- ja kunnossapito- sekä asennustehtäviä (Beale 2003, Blank et al. 1995). Palveluntuottajien työntekijät saattavat myös työskennellä vaarallisemmissa olosuhteissa ja työympäristöissä kuin asiakasorganisaation omat työntekijät (Blank et al. 1995). Mayhewin et al. (1997) mukaan palveluntuottajaorganisaatioiden palveluksessa toimivat työntekijät ovat lisäksi usein taipuvaisempia työskentelemään turvattomasti, kuten välttämään suojainten käyttöä, työskentelemään puutteellisilta työtelineiltä, tekemään kohtuuttomasti ylitöitä ja toimimaan työ- ja turvallisuusohjeiden vastaisesti. Tutkimusten mukaan palveluntuottajan työntekijät ovat alttiimpia tapaturmille kuin asiakasorganisaation työntekijät (Blank et al. 1995, Kochan et al.1994). Merkittäviä syitä tapaturma-alttiudelle ovat palveluntuottajien suorittamien työtehtävien vaarallisuus (Blank et al. 1995, Kochan et al. 1994) sekä puutteellinen turvallisuuskoulutus ja kokemus (Kochan et al. 1994). Kirjallisuudessa raportoituja muita syitä korkeammille tapaturmamäärille ovat muun muassa riittämätön tiedonkulku ja puutteet vaarojen tunnistamisessa (Nenonen 2008), työtehtävien huono koordinointi eri toimijoiden välillä (Heikkilä et al. 2005, Ruohomäki & Karlund 2001) sekä palveluntuottajan valinta tiukan tarjouskilpailun perusteella (Hinze & Raboud 1998). Vastuut ja sitoutuminen Työtehtävien jakautuminen useille toimijoille hankaloittaa johtamista ja voi aiheuttaa epäselvyyttä vastuissa (Clarke 2003). Asiakasorganisaatiot jättävät palveluntuottajien toiminnan turvallisuuden varmistamisen toimijoiden omalle vastuulle, eivätkä välttämättä varmista toimivatko nämä turvallisesti ja määräysten mukaisesti (Wilson & Koehn 2000). Useasti palveluntuottajille toimitetut turvallisuusohjeet on puutteellisesti laadittu, eikä niissä ole kuvattu turvallisuusvastuiden tai -tehtävien jakautumista eri toimijoille. Tämän vuoksi palveluntuottajat eivät ole useinkaan selvillä heitä koskevista turvallisuusvelvoitteista. (Loosemoore et al. 2003) Palveluntuottajien sitoutumista turvallisuusasioiden kehittämiseen heikentää myös se, että palveluntuottajilla ei yleensä ole juurikaan valtaa vaikuttaa asiakasorganisaatiossa tehtäviin turvallisuuspäätöksiin. Tästä johtuen palveluntuottajat eivät näe turvallisuustoimintaansa merkittävänä asiakaskohteen kannalta. (Holmes & Gifford 1997) 13\n18 Vaarojen tunnistaminen Asiakasorganisaatiot ovat yleensä tunnistaneet omaan toimintaansa liittyvät vaaratilanteet. Usein tunnistetuista vaaroista ei kuitenkaan viestitä palveluntuottajille. Ongelmana vaarojen tunnistamisessa on myös se, että harvat palveluntuottajat ovat suorittaneet kattavaa vaarojentunnistusta asiakaskohteissaan. (Mynttinen 2006) Syyksi tähän on esitetty muun muassa palveluntuottajien puutteellista asiantuntemusta ja vähäisiä resursseja järjestelmälliseen vaarojen tunnistamiseen (Trethewy et al. 2003). Pätevyys ja koulutus Palveluntuottajilla ja heidän työntekijöillään ei ole yhtä hyvää kuvaa asiakasorganisaation toiminnasta ja suoritettavista työtehtävistä kuin organisaation omilla työntekijöillä. Heille saattaa olla epäselvää myös, millaisia erityispiirteitä työkohteeseen liittyy tai millaiset turvallisuusmääräykset työtä koskevat. (Loosemore et al. 2003, Luttkus 2002) Usein palveluntuottajan työntekijät ovat myös kokemattomampia ja saaneet vähemmän turvallisuuskoulutusta kuin työntekijät asiakasorganisaatiossa (Rousseau & Libuser 1997). Tästä huolimatta palveluntuottajien työntekijöille ei kuitenkaan aina tarjota riittävää perehdytystä ja työnopastusta. Näiden järjestämistä ei katsota tarkoituksenmukaiseksi varsinkaan lyhyiden asiakassuhteiden kohdalla. Tällöin turvallisuuteen liittyvät tekijät jäävät usein opittavaksi vasta työpaikalla työsuorittamisen ohessa. (Wilson & Kohen 2000) Ongelmana on Heikkilä et al. (2005) mukaan myös se, etteivät asiakasorganisaatiot säännöllisesti tarkasta palveluntuottajiensa osaamista ja tehtävien vaatimaa pätevyyttä. Tiedonkulku ja viestintä Yhteisellä työpaikalla, jossa työskentelee useiden toimijoiden työntekijöitä, riittävän tiedonkulun varmistaminen on haastavaa (Väyrynen 2003). Asiakasorganisaatiossa saatetaan esimerkiksi jättää tiedottamatta asioista palveluntuottajille, vaikka tieto olisi heidänkin toimintansa kannalta merkittävää (Heikkilä et al. 2005). Riittämättömän tiedonkulun vuoksi yleiskuva toimijoiden turvallisuustoiminnan merkityksestä saattaa jäädä kokonaisuuden kannalta epäselväksi (Väyrynen 2003). Tiedonkulun ongelmat korostuvat etenkin ulkomaisten palveluntuottajien ja työntekijöiden kohdalla (Schubert et al. 2008) Asenteet ja työkulttuuri Palveluntuottajat työskentelevät yleensä useissa asiakaskohteissa, joiden toiminta- ja turvallisuuskulttuurit sekä työtavat ja -käytännöt saattavat poiketa toisistaan huomattavastikin (Lind et al. 2006). Nämä erot aiheuttavat merkittäviä haasteita turvallisuuden varmistamiselle (Heikkilä et al. 2005, Lind et al. 2006). Lyhytaikaisissa työprojekteissa myös työntekijän turvallisuusasenteet vaikuttavat työn suorittamisen turvallisuuteen, sillä lyhyissä töissä alttius riskinottamiseen tai turvattomiin toimintatapoihin yleensä korostuu (Ruohomäki & Karlund 2001). 14\n19 Hankintaketjut Asiakkaiden valitsemat palveluntuottajat voivat käyttää myös alihankkijoita, jolloin hankintaketju pitenee ja voi vaikeuttaa turvallisuuden hallintaa työkohteessa (Luttkus 2002). Hankintaketjujen pidentyessä useat eri toimijat muodostavat laajan toimijaverkoston, jossa toimintasuhteet saattavat vaihdella kokoajan. Tällainen monimutkainen toimijaverkosto hankaloittaa turvallisuusvastuiden ja -toiminnan hallintaa. (Loosemoore et al. 2003) Hankintaketjujen piteneminen vaikeuttaa myös asiakasorganisaation kykyä varmistaa työkohteen turvallisuus, sillä palveluntuottajien alihankkijat eivät välttämättä vastaa heidän turvallisuusvaatimuksiaan (Beale 2003) Toimintamalleja yhteisen työpaikan turvallisuuden varmistamiseksi Tutkimusten mukaan turvallisuustaso yhteisillä työpaikoilla ei vielä vastaa yksittäisten organisaatioiden turvallisuustoimintaa (Mayhew & Quinlan 1999, Mynttinen 2006). Ulkoistaminen onkin synnyttänyt uudenlaisia tarpeita työpaikkojen turvallisuuden kehittämiseen ja toimintatapojen selkiinnyttämiseen. Yhteisillä työpaikoilla tarvitaan ennen kaikkea kaikille toimijaryhmille yhteisiä turvallisuuskäytäntöjä ja eri toimintojen yhteensovittamista. (Sauni et al. 2005, Väyrynen, 2003) Kirjallisuudessa on esitetty useita toimintamalleja, joiden avulla yhteisillä työpaikoilla voidaan kehittää toiminnan turvallisuutta. Yleisimmin tasokkaan turvallisuustoiminnan edellytyksiksi on esitetty yhteistyötä eri toimijoiden välillä, selkeää johtamista ja vastuiden jakamista, riittävää tiedonkulkua ja mahdollisuutta osallistua turvallisuustoiminnan kehittämiseen sekä turvallisuustoiminnan seurantaa ja valvontaa (mm. Lappalainen et al. 2003, Mynttinen 2006, Sauni et al. 2005). Muita tärkeiksi mainittuja toimintamalleja ovat esimerkiksi turvallisuuskoulutus ja perehdyttäminen, toimintojen ja niiden turvallisuuden suunnittelu, turvallisuuden sisällyttäminen palveluntuottajien valintakriteereihin ja sopimuksiin sekä selkeiden turvallisuusohjeiden laatiminen (mm. Lappalainen et al. 2003, Sauni et al. 2005). Kirjallisuudessa yleisimmin esitettyjä toimintamalleja yhteisen työpaikan turvallisuuden varmistamiseksi esitetään tarkemmin seuraavissa kappaleissa. Palveluntuottajan valinta ja sopimukset Turvallisuus tulee asettaa yhdeksi kriteeriksi palveluntuottajien valinnassa (Lappalainen et al. 2003, Sauni et al. 2005). Asiakkaan tulee arvioida jo palveluntuottajaa valitessaan tämän turvallisuustoiminnan taso ja riittävyys. Palveluntuottajan valinta kannattaa suorittaa ennalta laadittujen selkeiden kriteerien perusteella. (Mynttinen 2006) Jotta turvallisuus tulee huomioiduksi riittävästi tarjousvaiheessa, asiakkaan tulee liittää turvallisuusperiaatteet ja -vaatimukset tarjouspyyntöihin (Holmes 1999, Lappalainen et al. 2003). Näin asiakas voi mahdollisimman aikaisessa vaiheessa ilmoittaa vaatimansa turvallisuuden vähimmäistason. Tällä tavoin palveluntuottajat voivat varautua työtehtävien vaaratekijöihin jo ennen sopimuksen tekemistä (Sauni et al. 2005). Tarjouspyyntöjen lisäksi turvallisuusasiat tulee ottaa mukaan kaikkiin sopimusneuvotteluihin ja ne tulee myös kirjata sopimuksiin 15\n20 (Lappalainen et al. 2003). Asiakkaan on varmistuttava vielä sopimusvaiheessa, että palveluntuottaja kykenee toimimaan asetettujen vaatimusten mukaisesti (Luttkus 2002). Vastuut Vastuista ja velvollisuuksista on hyvä sopia eri toimijoiden kanssa jo sopimusvaiheessa. Lainsäädännön mukaan yhteisellä työpaikalla eri toimijat vastaavat ensisijaisesti omien työntekijöidensä turvallisuudesta. Myös työn johtaminen ja valvonta kuuluvat jokaisen työntekijän omalle työnantajalle. (Yhteinen työpaikka) Tarkemmista vastuunjakautumisista sekä vastuista erityistilanteessa tulee sopia erikseen. Vastuut tulee määritellä tarkemmin esimerkiksi, jos palveluntuottajalla ei ole paikalla omaa työnjohtoa (Mynttinen 2006). Turvallisuusvastuut ja muut turvallisuuteen liittyvät velvoitteet tulee kirjata sopimuksiin (Mynttinen 2006). Vastuita määriteltäessä on tärkeää varmistaa, että sekä asiakkaalla että palveluntoimittajalla on asiantuntevat vastuuhenkilöt, joilla on riittävät turvallisuuspätevyydet ja resurssit (Sauni et al. 2005). Vaarojen tunnistus ja tapaturmantutkinta Palveluntuottajilta tulee vaatia toimintatapoja, jotka huomioivat työpaikan vaarat ja pyrkivät riskien minimoimiseen (Trethewy et al. 2003). Tämän saavuttamiseksi asiakkaan tulee edellyttää palveluntuottajalta toimintaan liittyvien vaarojen tunnistamista. Vaarojen tunnistaminen kannattaa suorittaa asiakkaan ja palveluntuottajan välisenä yhteistyönä. Vaarojen tunnistaminen voidaan toteuttaa myös yksin palveluntuottajan toimesta, mutta tällöin tulokset tulee käsitellä asiakkaan kanssa. (Mynttinen 2006) Palveluntuottajat kannatta velvoittaa myös osallistumaan tilaisuuksiin, joissa käsitellään työpaikan vaaroja ja niihin varautumista (Downey 1995). Asiakasorganisaation on edellytettävä palveluntuottajia ilmoittamaan työntekijöilleen sattuneista tapaturmista ja vaaratilanteista. Nämä tapaukset tulee käsitellä ja tutkia yhteistyössä eri toimijoiden välillä. Eri toimijoiden työntekijöitä tulee tiedottaa tapaturmien ja muiden poikkeamien ilmoittamiskäytännöistä. (Mynttinen 2006) Pätevyys ja koulutus Palveluntuottajien riittävä ammattitaito ja tarvittavat pätevyydet tulee varmistaa ennen töiden aloittamista. Asiakkaan tulee myös vaatia kaikilta palveluntuottajilta vastaavaa perehdytystä ja turvallisuuskoulutusta kuin omilta työntekijöiltään. (Downey 1995) Palveluntuottajille annattavan perehdytyksen yhteydessä on olennaista käydä läpi työkohteen erityispiirteet ja turvallisuusohjeet (Lappalainen et al. 2003). Opastaminen työn turvallisuusasioihin vaatii erityistä huomiota, jos työntekijöiden äidinkieli poikkeaa asiakkaan kielestä (Trethewy et al. 2003). Työn suorittamiseen liittyvien turvallisuusasioiden lisäksi palveluntuottajille on annettava ohjeistusta ja koulutusta hätätilanteissa toimimisesta (Mynttinen 2006). 16


Markku Luoma | valtiolle.fi\nPoliisipäällikkönä muuttuvassa maailmassa\nMarkku Luoma työskentelee Tampereen poliisiasemalla poliisipäällikkönä. Hänen työtehtäviinsä kuuluu johtaa, kehittää ja valvoa paikallispoliisin poliisilaitoksen toimintaa. Poliisin laajan tehtäväkentän vuoksi päälliköltäkin vaaditaan mitä moninaisimpia taitoja, mm. lain tuntemusta, johtamiskykyä sekä sosiaalisia taitoja.\nMarkku Luoma on tullut aikoinaan lakimieskoulutuksella ensin nimismiehen virkaan ja siitä edelleen pitkän kokemuksen kautta poliisipäällikön tehtäviin.\n”Työni luonne on vuosien kuluessa ja organisaation muuttuessa myös muuttunut. Aikaisemmassa nimismiehen ja pienemmän poliisilaitoksen päällikön tehtävässä käsittelin enemmän yksittäisiä poliisi- ja rikosasioita, nykyisin tehtävä on lähempänä yleistä organisaation johtajan tehtävää,” Luoma kertoo.\nSisä-Suomen poliisilaitoksen kaltaisessa yli 1000 hengen poliisiyksikössä korostuu toiminnan suunnittelu ja kehittäminen, henkilöstö- ja talousresursseista huolehtiminen, vastuu kokonaistuloksellisuudesta ja yhteistyö ulkopuolisten tahojen kanssa. Poliisipäällikön päivittäinen työ sisältää neuvotteluja, kokouksia, tapaamisia eri tahojen kanssa ja yhteydenpitoa eri suuntiin. Lisäksi työtehtäviin kuuluu edistää poliisilaitoksen yhteistoimintaa muiden viranomaisten ja yhteisöjen sekä poliisilaitoksen henkilöstön välillä. Työ on enimmäkseen päivätyötä ja tapahtuu toimisto-olosuhteissa.\n”Poliisipäällikön ammatti on luonteeltaan samaan aikaan lakimiestehtävä, poliisitehtävä ja johtamistehtävä,” Luoma tiivistää tehtäväkenttänsä.\nHyvät vuorovaikutustaidot eduksi\n”Poliisipäällikön työssä tarvitaan johtamistaitoa, juridista osaamista, hyviä ihmissuhdetaitoja, poliisihallinnon tuntemusta sekä kokonaisuuksien hahmottamista,” Luoma listaa poliisipäällikölle hyödyllisiä ominaisuuksia ja taitoja.\nPoliisipäällikkö on yksiköstä riippuen jopa satojen poliisien esimies ja usein myös näkyvä valtion edustaja paikkakunnalla, minkä vuoksi hänelle kuuluu myös jonkin verran erilaisia edustustehtäviä. Näissäkin tilanteissa hyvistä vuorovaikutustaidoista on hyötyä.\n”Parasta poliisipäällikön työssä on kuitenkin koko ihmiselämän kirjon näkeminen sekä työskentely hienossa organisaatiossa loistavien ihmisten kanssa,” Markku Luoma kertoo.\nJulkaistu 3.12.2014 klo 16.07, päivitetty 3.12.2014 klo 16.07\n”Parasta poliisipäällikön työssä on koko ihmiselämän kirjon näkeminen, sekä työskentely hienossa organisaatiossa loistavien ihmisten kanssa.”


Pinaatti- ja Butternut-kurpitsa-salaatti Gorgonzolalla - Pääainesosa Butternut Squash-Reseptit\nTärkein Pääainesosa Kalkkunan Reseptit Intialaiset Reseptit\nPinaatti- ja Butternut-kurpitsa-salaatti Gorgonzolalla\n#Tämän #paahdetun #butternut-kurpitsa-salaatin #makea-suolainen #yhdistelmä #kuivattuja #kirsikoita #gorgonzola-juustoa #kevyttä #kurpitsansiemeniä\nTämän paahdetun butternut-kurpitsa-salaatin makea-suolainen yhdistelmä kuivattuja kirsikoita, gorgonzola-juustoa ja kevyttä kurpitsansiemeniä,\nTämän paahdetun butternut-kurpitsa-salaatin makea-suolainen yhdistelmä, jossa on kuivattuja kirsikoita, gorgonzola-juustoa ja pieni kurpitsa kurpitsansiemeniä, hunajan dijon-vinaigretten päällä, saa sinut nauttimaan tämän pinaattisalaatin jokaisesta puremasta!\nPinaatti- ja Butternut-kurpitsa-salaatti Gorgonzolan kanssa\nLisää suosikkini Fall-salaatteja ovat Kale-salaatti paahdettua bataattia, kuivattuja kirsikoita, fetaa ja kurpitsansiemeniä yhtä hyvin kuin Prosciutto kääritty viikunat sinihomejuustolla (Paistinpannun resepti).\nMinulla ei ollut tarkalleen suunniteltua muutama päivä sitten ostamaani butternut-kurpitsaa, mutta nautin todella tästä salaatista lounaaksi tänään. Se ylitti selvästi odotukseni ja oli riittävän tyydyttävä nautittavaksi pääruokana. Tämän salaatin makujen ja tekstuurien sinfonian lisäksi värit vain huutavat putoamista. Se on täydellinen lisä kiitospäivän valikkoon! Voit keittää butternut-kurpitsa etukäteen ja jääkaapissa, kunnes olet valmis kokoamaan. Jos sinulla ei ole kurpitsansiemeniä tai pepitas-siemeniä, voit käyttää toista siementä, kuten auringonkukansiemeniä.\nKampasimpukat parmesan risottolla ja kuihtuneella pinaatilla × Kampasimpukat parmesan risottolla ja kuihtunut pinaatti Kampasimpukat parmesan risotilla ja nukutettu pinaattiLisää videoitaÄänenvoimakkuus 0% Paina vaihtonäppäintä päästäksesi pikanäppäinluetteloon PikanäppäimetKäytössäLiikuntarajoitteinen Toista / TaukoAvaruus Lisää äänenvoimakkuutta↑ Pienennä äänenvoimakkuutta↓ Etsikää eteenpäin→ Etsi taaksepäin← Tekstitykset päällä / poisc Koko näyttö / Poistu koko näytöstäf Mykistä / Poista mykistysm Hae%0-9Seuraavaksi kolumbialainen Carne Bistec 00:55 Suoraan 00:00 00:58 00:59\nRakastan lisätä butternut-kurpitsaa salaattiin tai illalliselle syksyllä. Se on niin helppo, terveellinen ja monipuolinen vihannes, vaikkakin teknisesti hedelmä, lisätä ateriaan. Sen lisäksi, että se on erittäin vähän kaloreita, se on myös täynnä tonnia ravinteita, kuten A-vitamiinia, C-vitamiinia, magnesiumia ja runsaasti kaliumia. Se on vain hyvä sinulle!\nTämä salaatti on gluteeniton, kasvissyöjä ja vain hyvä sinulle! (Vegaanit voivat jättää juuston pois tai lisätä oman) Nauti!\nLisää Butternut Squash-reseptejä, joista saatat nauttia:\nMausteinen makkara, Bryssel ja Butternut Squash -kalvopaketit\nPasta Butternut-kurpitsa-kastikkeella, makkaralla ja pinaatilla\nTäytetyt kalkkunanrinnat Butternut Squashilla ja viikunoilla\nVauvan pinaattisalaatti, jossa on hunajaa paahdettua butternut-kurpitsaa, kurpitsansiemeniä, Gorgonzola ja kuivatut kirsikat\n10 10 8 SP 241,5 Cals 7.5 Proteiini 26.5 Hiilihydraatit 13.5 Rasvat Valmistusaika:5 min Kokkaus aika:25 min Kokonaisaika:30 min Tuotto:4 annoksia KURSSI:Lounas, salaatti KEITETTY:amerikkalainenPaahdetun butternut-kurpitsan, kuivattujen kirsikoiden ja gorgonzola-juuston makea-suolainen yhdistelmä sekä pieni kurpitsa kurpitsa-siemeniä, jonka päällä on hunaja-dijon-vinaigrette, nauttivat tämän pinaattisalaatin jokaisesta puremasta!\n1 1/4 paunaa butternut-kurpitsa,kuorittu ja kuutioitu 3/4-tuumainen\n1 1/2 rkl valkoinen balsamiviinietikka\n1/2 rkl jauhettu salottisipuli\n5 oz vauva pinaatti,pesty ja kehrätty kuivana\n1/4 kuppi raaka,kuoritut kurpitsa siemenet\n3 rkl kuivatut kirsikat\n1/4 kuppi vähentynyt rasva murenee gorgonzola\nHeitä butternut-kurpitsa isoon kulhoon 1 rkl oliiviöljyä, 1 rkl hunajaa, suolaa ja tuoretta jauhettua pippuria.\nAseta leivinpaperille ja paista uunin keskellä 20-25 minuuttia kääntämällä puoliväliin tai kunnes se on pehmeä.\nKun olet valmis, poista uunista ja anna sen jäähtyä huoneenlämpöiseksi.\nSamalla sekoita etikka, salottisipuli, jäljellä oleva hunaja, sinappi ja vatkaa öljyssä, ripaus suolaa mustapippuria.\nJaa pinaatti 4 levylle ja lisää kukin salaatti paahdetun butternut-kurpitsa, kurpitsansiementen, kuivattujen kirsikoiden ja murskatun gorgonzola-juuston kanssa.\nValuta kastike jokaisen salaatin päälle ja tarjoile heti.\nTarjoilu:yksi/ 4. salaattia,Kalorit:241,5kcal,Hiilihydraatit:26.5g,Proteiini:7.5g,Rasva:13.5g,Tyydyttynyt rasva:kaksig,Kolesteroli:5mg,Natrium:160mg,Kuitu:5.5g,Sokeri:8.5g Siniset älykkäät pisteet:10 Vihreät älykkäät pisteet:10 Violetit älykkäät pisteet:8 Pisteet +:7 Avainsanat:butternut-squash-salaatti, pudotettu salaatti, syksyn salaattireseptit, pinaattisalaatti, pinaattisalaatti-resepti 10 SP 10 SP 7 PP 8 SP Butternut Squash-reseptit Munaton reseptit Syksy Lounas Kurpitsa Reseptit Reseptit Salaatti Pinaatti Reseptit Kiitospäivän reseptit lähetetty 21. syyskuuta 2011 mennessä Gina 46 Kommentit / Jätä kommentti '\nErin Anglen Wiki -elämäkerta, ikä. Kuka on Jon Bernthalin vaimo?\nvalkoinen kyyhkynen unessa\nmusta kissan eläintoteemi


Kouvola-Kotka/Hamina-ratahanke: Kouvola-Inkeroinen-välillä otetaan käyttöön uusi liikennepaikka - Väylävirasto\nPitkäkallion liikennepaikka Kouvolan Myllykoskella otetaan käyttöön. Uusi liikennepaikka mahdollistaa kaksisuuntaisen suojastetun liikenteen käynnistämisen Kouvola-Inkeroinen-rataosuudella. Liikennepaikka otetaan käyttöön 27.6. – 28.6. välisenä yönä.\n”Rataosuudelle on rakennettu väliaikainen asetinlaite, joka mahdollistaa muun muassa junankulunvalvonnan rataosalla molempiin liikennöintisuuntiin. Asetinlaite lisää rataosan kapasiteettia ja parantaa työmaan turvallisuutta,” kertoo Kouvola-Kotka/Hamina-ratahankkeen projektipäällikkö Miia Kari Väylävirastosta.


Download LANNERANGAN SPINAALISTENOOSI Opas leikkaukseen\nTekijät ja tekovuosi:\nOppaan kirjoittamisen tukena on käytetty muun muassa seuraavia\nFysioterapia. 2006. Talvitie, U., Karppi, S-L. & Mansikkamäki, T. Helsinki: Edita Publishing Oy.\nIhmisen fysiologia ja anatomia. 2004. Nienstedt, W., Hänninen, O., Arstila, A. & Björkqvist, S-E.. Helsinki: WSOY.\nKirurgia. 2010. Roberts, P.J. , Alhava, E., Höckerstedt, K. &\nLeppäniemi, A. (toim.) Helsinki: Kustannus Oy Duodecim.\nKliininen neurofysiologia. 2006. Partanen, J., Falck, B., Hasan, J., Jäntti, V., Salmi, T. & Tolonen, U. (toim.) Helsinki:\nKuntoutus. 2001. Kallanranta, T., Rissanen, P., & Vilkkumaa, I. (toim.) Helsinki: Kustannus Oy Duodecim.\nSelän rakenne, toiminta ja kuntoutus. 2005. Koistinen, J. ,\nAiraksinen, O., Grönblad, M., Kangas, J., Kouri, J-P., Kukkonen, R., Leminen, P., Lindgren, K-A., Mänttäri, T., Paatelma,\nM., Pohjolainen, T., Siitonen, T., Tapanainen, M., Van Wijimen, P. & Vanharanta, H. (toim.) Lahti: VK-Kustannus Oy.\nVenytystekniikat. 2010. Ylinen, J. Muurame: Medirehabook\nFysiatrian toimialueen fysioterapeutit\nRaija Juopperi ja Saara Katainen\nYlilääkäri Eero Kyllönen\nMari Isomaa ja Iida-Maria Luhta\nOYS Fysiatrian toimialue\nTuotetta saa levittää PohjoisPohjanmaan sairaanhoitopiirin\nTuotteen muokkauslupa jää tekijöille ja\nOulun yliopistollisen sairaalan Fysiatrian toimialueelle.\nTämä opas on suunniteltu helpottamaan Teidän toimintaky-\nLeikkauksen jälkeinen kontrollikäynti on 6—8 viikon kulut-\nRyhti ja arjen toiminnot\ntua leikkauksesta. Keskustelkaa tarvittaessa lääkärinne kans-\nHarjoittelu 0—2 viikkoa leikkauksesta\nHarjoittelu 2:n viikon kuluttua leikkauksesta\nkynne palautumista leikkauksen jälkeen. Oppaan harjoitukset auttavat Teitä palaamaan työnne ja harrastustenne pariin\nMikäli teillä on kysyttävää, voitte ottaa yhteyttä teitä ohjanneeseen fysioterapeuttiin _________________________________\nTeitä hoidettiin ________________________osastolla______.\nSairaalahoitoanne koskevat yhteydenotot:\nP. 08– 315______________________________\nSelkärangan sisällä olevan kanavan ahtautumaa kutsutaan spinaalistenoosiksi. Lannerangan alueella kanavan läpi kulkee hermojuurten ja selkäydinnesteen täyttämä selkäydinkalvopussi. Jokaisen selkänikamavälin\nkohdalla kanavasta erkanee molemmille puolille hermojuuri, jotka jatkavat kulkuaan sivulle luisessa kanavassa. Lannerangan alueen hermot vaikuttavat alaraajojen ja lantion alueen toimintaan.\nLannerangan spinaalistenoosi on vähitellen kehittyvä ja iän myötä etenevä ilmiö, joka johtuu selkärangan rakenteiden rappeumasta; yleisesti\npuhutaan ns. kulumamuutoksista. Tyypillisiä oireita ovat alaraajojen\ntuntohäiriöt ja voimattomuus sekä jalkoihin säteilevä selkäkipu. Oireet\netenevät yleensä hitaasti ja niiden voimakkuus voi vaihdella suurestikin\neri ajanjaksoina. Oireilua voi olla molemmissa jaloissa tai vain toispuoleisena riippuen ahtauman sijainnista.\nLeikkauksen jälkeen haava suljetaan ompeleilla ja haavalle\nlaitetaan haavasidos, joka imee erityksen ja suojaa haavaa\nulkoiselta ärsytykseltä. Haava tarkastetaan 1. päivänä leikkauksesta. Haavasidos on paikoillaan kaksi päivää, jonka\njälkeen sidos poistetaan kokonaan.\nMikäli haava on siisti, sen voi kastella suihkussa. Suihkun\njälkeen haava-alue tulee kuivata varovasti pyyhkeellä painellen, jotta haavan reunat eivät ärsyyntyisi ja jottei haavan\npinta rikkoontuisi. Leikkauksen jälkeistä lievää haavan turvotusta, eritystä ja haavakipua saattaa esiintyä.\nHoito on ensisijaisesti konservatiivinen, mutta oireiden edetessä erittäin\nhankaliksi voi leikkaushoitokin olla aiheellinen muiden hoitomuotojen\nollessa riittämättömiä. Hoitoa suunniteltaessa lannerangan kuvauslöydöksen (magneettikuvaus tai CT -kuvaus) ja oireiden perusteella arvioidaan mahdollisella leikkauksella saavutettavat hyödyt, haitat ja riskit.\nLeikkauksessa poistetaan luu- ja sidekudosmuutoksia, jotka ahtauttavat\nhermorakenteiden kulkureittiä. Leikkaus voi kohdentua yhteen tai useampaan nikamaväliin. Leikkauksen jälkeinen toipuminen on yksilöllistä\nja oireiden korjaantumisnopeus vaihtelee. Toipumiseen vaikuttavat yleiskunto, mahdolliset muut sairaudet ja yksilölliset tekijät. Jalkojen oireissa\nvoi olla välittömästi leikkauksen jälkeen lievittymistä, mutta pääasiallisesti toipuminen tapahtuu vähitellen seuraavien 2—3 kuukauden aikana.\nTämänkin jälkeen tapahtuu vielä oireiden korjaantumista, sillä toipumisaika voi vaihdella suurestikin keskimääräisestä ennusteesta. Kivun kokeminen ja kipulääkityksen tarve leikkauksen jälkeen on yksilöllistä, joten\nlääkehoidon tarve vaihtelee potilaskohtaisesti.\nHaavalla olevat ompeleet poistetaan omassa terveyskeskuksessa tai työterveyshuollossa 7.—10. päivänä leikkauksesta.\nSaunominen on sallittua ompeleiden poiston jälkeen. Kuumia löylyjä on vältettävä muutaman viikon ajan. Lämpö ja\nkuumat löylyt saattavat aiheuttaa huonoa oloa ja turvotusta\nHaavan hankaamista ja koskettelua on vältettävä parin kolmen ensimmäisen viikon ajan, jotta haavan reunat ja pinta\nparanevat normaalisti. Paikallinen kutina sekä lievä kipu\nhaava-alueella kuuluvat normaaliin paranemiseen.\nJos leikkausalueelle ilmaantuu punoitusta, turvotusta, haavaeritystä tai kovaa selkäkipua ja kuumeen nousua, ottakaa\nyhteys ensisijaisesti omaan terveyskeskukseen tai Teitä hoitaneeseen yksikköön.\nPia Karsikas, sairaanhoitaja OYS\nTatu Koskelainen, neurokirurgi OYS\nLiikkumalla pystytte ylläpitämään selän toimintakykyä. Sopivat liikuntamuodot helpottavat oireita ja voivat samalla vähentää selkäkipujen uusiutumisriskiä. Liikunta lisää hyvää\noloa ja edesauttaa painonhallintaa.\nSelkäkuntoutujalle sopiva liikunta helpottaa oireitanne ja ylläpitää toimintakykyänne. Suositeltavia lajeja ovat esimerkiksi sauvakävely, murtomaahiihto, kuntosaliharjoittelu, uinti ja\nmuu vesiliikunta, pyöräily sekä kävely.\nAlla on Teille hyödyllisiä yhteystietoja, joiden kautta saatte\nlisätietoa selkäkuntoutujalle sopivista liikuntaryhmistä:\n09 605 918\nKanahaukantie 2 c 26, 90250 Oulu\nOulun kaupungin liikuntatoimi\nPuhelinnumero: 08 558 48000\nRaatintie 2, 90100 Oulu (Liikuntavirasto)\nSelkäranka muodostuu päällekkäin kiinnittyneistä selkänikamista.\nkaaret suojaavat sisäänsä selkäytimen ja selkäydinhermot.\nSelkäydin ja selkäydinhermot\n(1.) kulkevat nikaman kaarten\n(2.) suojaamassa kanavassa,\njota kutsutaan selkärangankanavaksi (3.).\nRakenteiden paraneminen ja leikkauksesta toipuminen\nLeikkauksesta toipuminen on yksilöllistä ja vie aikaa. Haavaalueen parantuminen rajoittaa raskaita aktiviteetteja noin 3—4\nviikon ajan. Tästä syystä kuntouttavien harjoitteiden tuomaa selän kuormitusta on lisättävä vähitellen.\nTupakoinnin vaikutukset kudosten paranemiseen\nTupakointi heikentää kudosten paranemista, koska se hidastaa\nverenkiertoa ja aineenvaihduntaa. Lisäksi tupakointi altistaa haavan infektoitumiselle ja hidastaa luutumista. Tupakoinnin lopettaminen onkin erittäin tärkeää onnistuneen kuntoutumisen edistämiseksi.\nAloittakaa nilkkojen pumppaavat ojennus- ja koukistusliikkeet\nheti leikkauksen jälkeen. Tehkää liikkeitä useasti, 10—15 toistoa kerrallaan verenkierron vilkastuttamiseksi. Hapetuksen\nturvaamiseksi ja kivun hallitsemiseksi hengittäkää syvään ja\nrauhallisesti. Halutessanne saatte lisää ohjeita hengityksen\ntehostamiseen ohjaavalta fysioterapeutiltanne.\nAsetu istumaan sivuttain vuoteen reunalle. Nosta toinen\njalka vuoteella suoraksi ja\nasentoon. Nojaa eteen ja tunne venytys vuoteella olevan\njalan reiden takaosissa. Toista\nPakaran alueen venytys\nLeikkauksen jälkeen ensimmäinen ylösnousu vuoteesta\ntapahtuu fysioterapeutin tai\nohjaamana. Vuoteesta noustaan ja vuoteeseen palataan\nAseta jalat ristiin siten, että\ntoinen jalka tulee toisen yli.\nKierrä katse ja rintakehä päällimmäisen jalan suuntaan ja\ntehosta liikettä käsien avulla.\nTunne venytys päällimmäisen\njalan pakarassa. Toista sama\nAikainen liikkeellelähtö on\ntärkeää, ja kävelyharjoitukset aloitetaan leikkauspäivänä tai heti seuraavana aamuna. Liikkumisen apuvälineiden, kuten korkean kävelytelineen tarpeellisuus arvioidaan\nfysioterapeutin tai muun hoitohenkilökunnan kanssa.\nOta tuolin selkänojasta tukea\nja astu toinen jalka leveällä\naskelraiteella taakse. Ohjaa\nlonkka venytykseen työntämällä lantiota eteenpäin ja\ntunne venytys taaemman jalan\nlonkan etuosassa. Toista sama\nTee seuraavia harjoituksia 3—5 kertaa päivässä, lääkärin\nKahden viikon ajan välttäkää:\nAsetu selinmakuulle. Tuo leuka\nlähelle rintakehää ja ojenna\nkäsivarret. Vedä vatsa sisään ja\njännitä vatsan lihakset nostaen\nhartialinja irti alustasta. Ylläpidä jännitystä hetki jonka jälkeen rentouta hartialinja alustaan. Toista liike 10—20 kertaa.\nselän voimakkaita kiertoja ja taivutuksia\nraskaita yli 4 kg:n nostoja\npitkään istumista, yli 60 min.\nTee kaikki seuraavat venytykset kivuttomalla liikeradalla.\nPäivittäinen liikkuminen ja kevyet kotiaskareet tukevat kuntoutumistanne parhaiten. Selkä voi aluksi kipeytyä näiden toimien yhteydessä, joten riittävä kipulääkitys on tärkeää. Kipu ei saa rajoittaa päivittäisiä toimianne.\nPidä venytystä yllä 20—30s. Toista venytys 2—3 kertaa.\nVAS-kipujanan avulla Teidän on helppo arvioida kipulääkkeen\ntarvetta. Kokemanne kipu tulisi olla pysyvästi kipujanan arvon 3\nalapuolella. Ottakaa lisää kipulääkettä, jos koette kivun ylittävän\nIstuudu sivuttain tuolin reunalle. Anna ulompi jalka laskeutuu tuolin reunan yli lattiaa\nvasten. Ojentaudu ryhdikkääseen asentoon ja työnnä lantiota kevyesti eteenpäin. Tunne\nvenytys lattiaa vasten olevan\njalan reiden etuosassa. Toista\nTee seuraavia harjoituksia useita kertoja päivässä.\nAsetu selinmakuulle. Koukista polvet ja tue jalkapohjat\nalustaan. Tue yläselkä alustaan. Jännitä vatsan lihakset\nja kierrä alaraajoja pienellä\nliikkeellä rauhallisesti puolelta toiselle.\nIstu tukevasti, paino tasaisesti molemmilla pakaroilla ja selkä suorana. Rentouta lavat ja hartiaseutu.\nJännitä vatsan lihakset lanneselän tueksi.\nToista _______ kertaa.\nNostaessa / kyykistyessä\nLaskeudu toispolviseisontaan. Jännitä vatsan lihakset lanneselän tueksi. Kyykistyessä pidä selkä suorana .\nArjen aktiviteetit ja liikunta\nKevyiden kotiaskareiden sekä muiden päivittäisten toimintojen\nsuorittaminen ovat paras keino kuntonne ylläpitämiseen ja\nparantamiseen. Voitte aloittaa 2—4 viikon kuluttua leikkauksesta vähitellen sauvakävelyn, kuntosaliharjoittelun, uinnin,\nvesijuoksun, pyöräilyn, hiihdon ja autolla ajon.\nSukupuolielämän voitte aloittaa leikkauksen jälkeen, kun tunnette fyysisesti jaksavanne. Sairaalasta saatte halutessanne\noppaan ”Selkä, seksuaalisuus ja seksi”.\nalustaan. Jännitä lantionpohja ja pakarat. Nosta lantio\nrauhallisesti irti alustasta ja\nkannattele hetki. Laske lantio\nrauhallisesti takaisin alustaan.\nAsetu ryhdikkääseen istuma\n-asentoon. Nojaa eteenpäin,\njännitä vatsan lihakset sekä\npakarat ja ponnista seisomaan. Istuudu rauhallisesti


Arkirakkaus: Kissojen kuulumisia... ja omistajankin...\nKissojen kuulumisia... ja omistajankin...\nNyt on kulunut viikko siitä kun haettiin pikkukissa meille. Wilma on edelleen vähän varuillaa uuden kaverin kanssa, mutta leikit sujuu ja viime yönä nukkuivat vierekkäin minun vieressä. Hih, yksi kissa tyynyllä, toinen kainalossa ja kolmas jaloissa.\nRuusu ja pikkukissa taasen ovat jo aivan ystäviä. Kolmikko osaa jo ottaa iltavillit keskenään ja voi sitä jytinää kun portaissa leikitään.\nRuusu on selkeästi aivan "myyty" pikkukissalle. Pikkukissaa taasen ihmetyttää suuresti, että missä kaverin häntä on.\nJa voi tätä ihanaa. Tuntuu niin kuin tämä olisi ollut meillä aina. Ihanan kiltti ja suloinen pentu.\nTämä viikonloppu on ollut todella erikoinen. Nuorimmaisemme oli perjantaina elämänsä ensimmäisen kerran yökylässä, esikoinen oli yökylässä myös. Olimme miehen kanssa Qstockissa ja voih, näin Apocalyptican! Yöllä ajelimme pitkän reitin kautta kotiin, kävimme syömässä pikaruokaa ja ihmettelimme yöelämää. Siitä on yli 7v aikaa kun viimeksi olimme liikenteessä kaksin. Tuntui niiiiiiin oudolle.\nEilinen menikin sitten kotona. Olimme notskilla paistamassa makkaraa, uimme ja nautimme helteesä. Illalla katsottiin elokuvaa ja siellä tyynyjen keskellä kelliessä ajattelin, että oli perjantaina ihanaa, mutta kyllä koti on kuitenkin se maailman paras paikka. Liekkö vanhuus iskenyt vai mikä, mutta kotikissoja ollaan.\nOlemme mieheni kanssa olleet yhdessä noin kymmenen vuotta. Oli aivan ihanaa huomata, että ilta kaksin oli ihan yhtä hauska kuin silloin "alkuaikoina". Ellei jopa hauskempikin. Nauroimme aivan katketaksemme, kävimme hyviä keskusteluja ja olimme kuin pahaset vastarakastuneet. Uskotteko, että tässä maailmassa voi löytää "sen oikean". Onhan tämä kamalaa lässytystä, anteeksi, mutta olen vain niin onnellinen miehestäni.\nLähettänyt Arkirakkaus - dibsukka klo 11:34\nHei! Ihanaa, että olet onnellinen miehestäsi, edelleen! Se on ihan parasta ja mielestäni sitä saa ja kuuluu hehkutella. Kateellisten panettelua, jos joku siitä harmistuu!\nMeillä täällä on muutama yhteinen vuosi enemmän ja edelleen tuo Mies vaan on niin paras ja ihanin. Ja ne kaksin vietetyt hetket, ne vasta ihania ovat. Ja tärkeitä. Mutta kaikkein tärkeintä mielestäni on se arki, kuitenkin. Tai se että se sujuu ja että siitäkin osaa nauttia. Että voi höpsötellä koko perhe yhdessä, levähtää illalla oman kullan kainalossa, että ne omat ihanat typyt ovat ihan lähellä. Vaikka välillä pyykkivuori kaatuu niskaan ja villakoirat uuvuttavat ja kaikki maistuu ihan kalapuikoilta ... silti sen arjen pitää olla hyvää ja mukavaa. Eikö?\nMukavaa elokuun alkua sinne!\n31. heinäkuuta 2012 klo 22.52\nTylliä, lisää tylliä, vähän lisää....\nNoi voihan että...\nH&M Home, oiiii....\nH&M syksy 2012 on saapunut...\nPrinsessoja saa myös Suomesta...\nThe Pussukka ja pari kirppislöytöä...\nJono se vaan kasvaa ja kasvaa...\nUusia juttuja tytöille...\nH&M syksyä 2012...\nKirppuja osa 3: Löytöjä kotiin\nMites se nyt taas näin...


Uudet non sticky bonukset - Non Sticky Bonus Casinot\nVerovapaat non sticky casinot\nUudet non sticky bonukset\n100% non sticky bonus tarjoukset\n200% non sticky bonus tarjoukset\n300% ja suuremmat non sticky bonus tarjoukset\nKasinot, jotka tarjoavat non sticky -bonuksia, ovat tällä hetkellä kovassa huudossa. Tämä on hyvin ymmärrettävää, sillä bonusten non sticky -ominaisuus vapauttaa pelaajan tekemän oikean rahan talletuksen, eikä sido sitä minkäänlaisin kierrätysehdoin. Tämä on pelaajan kannalta kaikkein reiluin tapa toimia, ja useat nettikasinot haluavatkin tarjota tämän tyyppisiä bonuksia osana asiakaslähtöistä palvelua.\nPlayFrank on jo vuodesta 2014 saakka toiminnassa ollut monipuolinen pelipaikka. Sen kookas tervetulobonus on jaettu kolmeen osaan – yhteensä pelaajan on mahdollista saada 300 euroa bonusrahaa ja 200 ilmaiskierrosta. Ensimmäisen talletuksen bonus on 100 %, ja sen voi hyödyntää aina 100 euroon saakka. Sen lisäksi pelaajalle lahjoitetaan 50 ilmaiskierrosta Starburst-peliin. Toinen talletusbonus on 50 % 200 euroon asti ja 50 Starburst-ilmaiskierrosta. Kolmannen talletuksen yhteydessä talletusbonusta ei ole, mutta pelaaja saa 100 ilmaiskierrosta Starburst-peliin. Talletusten tulee olla vähintään 20 euron kokoinen, jotta pelaaja on oikeutettu bonuksiin. Bonukseen liittyvät kierrätysehdot ovat hyvin kohtuulliset. Vain bonusraha ja sen voitot on kierrätettävä 35 kertaa ennen niiden kotiuttamista.\nSugarCasino on vuonna 2018 täydellisesti uudistunut, suuren valikoiman kasinopelejä sisältävä suomenkielinen nettikasino. Se antaa uusille pelaajille todella muhevan tervetulobonuksen, joka on jaettu kolmelle ensimmäiselle talletukselle. Ensimmäinen talletuksen bonus on 100 % 500 euroon asti + 50 kierrätysvapaata ilmaiskierrosta Starburst-peliin. Toisen talletuksen bonus on 100 % bonusrahaa 500 euroon asti + 25 kierrätysvapaata ilmaiskierrosta Starburstiin. Kolmas talletus tuo pelaajalle 100 % bonusrahaa 500 euroon asti + 25 kierrätysvapaata ilmaiskierrosta Starburstiin. Kaikkiaan tarjolla on siis jopa 1 500 euroa bonusrahaa ja 100 ilmaiskierrosta. Minimitalletuksen määrä on 20 euroa per talletus. Non sticky -bonuksen kyseessä ollessa talletettavat summat eivät ole kierrätysvaatimuksien alaisia. Bonusrahaa ja niiden avulla saatuja voittoja taas sitoo 35-kertainen kierrätysehto.\nHappyHugo on vuoden 2016 tulokas ja sympaattisen Hugo-robotin saattelema sivusto. Sen ehdottomasti huomiota herättävin ominaisuus on täysin kierrätysvapaat voitot niin bonuksista kuin ilmaiskierroksista. Tällaista herkkua ei moni kasino tarjoa asiakkailleen. Uusi pelaaja saa ensimmäisen talletuksen yhteydessä 200 % bonusrahaa, jonka voi käyttää 200 euroon asti. Sen lisäksi uudelle pelaajalle lahjoitetaan heti rekisteröitymisen yhteydessä 10 ilmaiskierrosta Starburst-peliin. Kuten edellä mainittu, bonuksia eivät sido minkäänlaiset kierrätysehdot. Suurin summa, jonka bonuksen avulla voi voittaa, on 10 kertaa talletussumma, eli korkeimmillaan 1 000 euroa. Itse bonussummaa ei voi kotiuttaa, mikä tarkoittaa käytännössä sitä, että vain omalla rahalla tehty talletus sekä talletusbonuksen avulla saadut voitot tilitetään. Maksimipanos bonuksella pelatessa on 10 euroa.\nViggoslots-kasino on kaikkein hurjimman tarjouksen pelaajalle läväyttävä kasino. Se antaa pelaajalle kolmeen osaan jaetun tervetulobonuksen, jonka suuruus voi yltää korkeimmillaan tuhanteen euroon ja 170 ilmaiskierrokseen. Tämän tekee ennenkuulumattomaksi se, että bonukset ovat täysin kierrätysvapaita! Ensimmäisen talletuksen bonus on 100 %, ja se voi yltää 400 euroon saakka. Lisäksi pelaaja saa 70 ilmaiskierrosta Starburst-peliin. Toisen talletuksen bonus on 100 % 300 euroon asti sekä 50 ilmaiskierrosta Starburstiin. Kolmannelle talletukselle annetaan vielä yksi 100 % bonus, jonka voi käyttää 300 euroon asti, sekä 50 Starburst-ilmaiskierrosta. Näistä bonuksista pääsee nauttimaan täysin ilman minkäänlaisia kierrätysehtoja. Bonukset saa lunastettua tekemällä vähintään 20 euron suuruisen talletuksen. Bonusraha on voimassa 30 päivää ja ilmaiskierrokset 24 tuntia.\nYhteenveto uusista non sticky bonuksista\nTästä jutusta löytyvät kasinot tarjoavat todella mielenkiintoisia ja ennen kaikkea reiluja kasinobonuksia, jotka ovat uudelle pelaajalle hyvin houkuttelevia. Pelaamisen kynnys madaltuu huomattavasti, kun oman rahan tietää olevan turvassa ja koska vain kotiutettavissa. Lahjoitetulla bonusrahalla on mukava lähteä tutustumaan uuden kasinon valikoimiin, ja se toimiikin sekä kasinon että pelaajan eduksi. Parhaat nettikasinot toimivat reilusti, ja valitsevat non sticky -bonusten käytön.\nNo Sticky Bonus Casinon\nNo Sticky Bonus Casinos UK


Whamisa Facial Oil - kasvoöljy - Biodelly\nEtusivu / Tuotteet / Whamisa Facial Oil - kasvoöljy\nWhamisa kasvoöljy on kevyesti kukkaiselta tuoksuva öljycocktail, joka sisältää pohjaöljyjensä arganin ja kamelian lisäksi myös mm. ihoa pehmentävää ja ravitsevaa jojobaöljyä sekä vitamiinirikasta porkkanansiemenöljyä. Kasvoöljy parantaa ihon elastisuutta ja luo luonnollisen suojan ihon pinnalle, joka lukitsee ravinteet ja kosteuden ihoon. Sopii kaikille ihotyypeille. Öljyn luomupitoisuus on 98 %.\nKäyttö: Käytä joko sellaisenaan ihonhoitorutiinin viimeisenä vaiheena tai sekoita 1-2 tippaa öljyä kosteusvoiteen sekaan.\n*Argania Spinosa Kernel Oil, *Camellia Japonica Seed Oil, *Olea Europaea (Olive) Fruit Oil, *Corylus Avellana (Hazel) Seed Oil, *Simmondsia Chinensis (Jojoba) Seed Oil, Daucus Carota Satica (Carrot) Seed Oil, Oenothera Biennis (Evening Primrose) Oil, Cucurbita Pepo (Pumpkin) Seed Oil, *Lactobacillus/Chrysanthemum Sinense Flower Ferment Filtrate, *Lactobacillus/Nelumbium


Chevrolet Chevy Van Pitkä - Matala 1997 - Vaihtoauto - Nettiauto\nVihreä pitkä - matala kevyt kuorma-auto\nVuosimalli 1997 Moottori 6.5 l, Diesel\nMittarilukema 538 382 km Vetotapa Takaveto\nNyt ois kaupan pienellä laitolla hyvä vani. Teknisesti kunnossa ja pelittää mutta ulkonäössä on sanomista. Auto on vasta katsastettu, 2 renkaat joista kummatkin vähän huonot. Lisätietoa soittamalla p.0400645997\nKysymys: pikkuinen väliraha? - *****\nVastaus: Kiitoksia mutta ei tarvetta!\nChevrolet Chevy Van 6.5, '96, 534 tkm\nChevrolet Chevy Van 6.5, '98, 517 tkm\nChevrolet Chevy Van 6.5, '96, 396 tkm\nChevrolet Chevy Van 6.5, '98, 396 tkm\nChevrolet Chevy Van 6.5, '97, 260 tkm\nChevrolet Chevy Van 6.5, '98, 302 tkm\nNettiauto ID 9813130\nMerkki Cadillac Chevrolet Citroen Dodge Fiat Ford GMC Hummer International Isuzu Iveco KIA Lincoln MAN Mercedes-Benz Mitsubishi Mitsubishi Fuso Muu merkki Nissan Opel Peugeot Pinzgauer Renault Studebaker Toyota TruckMasters UAZ Volkswagen Volvo