World 's Deadliest Snail: the California Red Abalone-Dr Abalone | Lacaleya\nWorld’ s Deadliest Snail: the California Red Abalone\n3 tammikuun, 2022 by admin 0 comments on "World’ s Deadliest Snail: the California Red Abalone"\nCalifornia Red Abalone. Kuva: Derek Stein.\nse ei pistä eikä pure. Sillä ei ole kulmahampaita eikä teräviä hampaita. Ei myrkkyjä, myrkkyä tai myrkkyjä, se ei ole nopea jalka, hyvänä päivänä se voi kulkea muutaman metrin. Itse asiassa se viettää vuosikymmeniä istuen rauhallisesti halkeamissa ja railoissa hiljaa mutustellen levää. Eläinten joukossa se on yksi planeetan rauhallisimmista ja rauhallisimmista olennoista. Silti viimeisten kahdenkymmenen vuoden aikana se on tappanut yli 60 ihmistä ja tänä vuonna tähän mennessä neljä. Se on ase: se maistuu ilmiömäisen hyvältä. Tässä on Kalifornianpunamerikorento.\npunamerikorvan metsästys on jännitystä, intohimoa ja kuolettavaa takaa-ajoa. Vaikka ajatus maukkaasta abalone-illallisesta on tärkein tekijä isojen punaisten metsästyksessä, se on paljon enemmän kuin se: se on jännitystä sukeltamalla vaikeasti tavoitettavia nilviäisiä ja intohimo metsästää pokaalia (>10 tuumaa) tai hirviö abalone (katso: metsästää hirviö punainen Abalone). Se ei ollut aina niin tappavaa.: ennen 1990-lukua punainen abaloni (Haliotis rufescens) oli kaupallisen abalonin kalastuksen selkäranka, ja se korjattiin kaupallisesti ja virkistyskäytössä San Franciscosta San Diegoon. puretut saaliit olivat keskimäärin yli 2 000 tonnia vuodessa 1950-ja 1960-luvuilla.tämän jälkeen saalis laski nopeasti voimakkaan kalastuksen ja huonon hoidon vuoksi 500 tonniin/V vuonna 1982 ja alle 100 tonniin/v 1980-luvun lopulla ja 1990-luvun alussa, jolloin se lopulta suljettiin. kalastus vuonna 1996. Sulkemisen myötä Pohjois-Kalifornian virkistyskalastus (N. San Francisco) ainoa paikka metsästää abalone osavaltiossa ja se palvelee tällä hetkellä 35,000-40,000 kalastajia vuodessa, jotka vuosittain ottaa keskimäärin 260,000 abalone kautta rannalta poiminta ja vapaa Sukellus — scuba pyydyksiä on ehdottomasti kielletty. Niinpä vuoden 1996 sulkeminen keskitti suuren joukon ihmisiä 200 meripeninkulman päähän Pohjois-Kalifornian jylhästä rannikosta, joka on maailman suurin virkistyskäyttöön tarkoitettu punamerikorvan kalastus.\nVapaasukellus Punamerikorvalle. Kuva: Ken Bailey.\njoidenkin mielestä kuolemia ei pitäisi tapahtua. Louis Martin, joka kirjoittaa Coastnewsille, kuvailee metsästystä hyvin kirjassa ”Dying for abalone: a California tradition, tragedy”:\njoillekin niistä tulee tekosyy muuttua alkeelliseksi ruoanmetsästäjäksi ja–keräilijäksi-siirtyä alas ravintoketjussa ihmisen ylevästä asemasta huipulla. Toisille niistä tulee syy ostaa varusteita: märkäpuku, painovyö, maski, snorkkeli, räpylät, ab-rauta ja mittari. Toisille niistä tulee syy kavuta alas kallion reunaa Intiaaniväriharjan ja lupiinin ohi alla olevaan kiviseen poukamaan. Toisille niistä tulee syy siihen vaaraan ja jännitykseen, että syöksyy isojen vaahtoavien aaltojen läpi matkalla syvempiin vesiin. Silti toisille heistä tulee tekosyy astua vieraaseen maailmaan ja tutkia sitä-katsomalla kivien alle, ihaillen sateenkaari-ahvenen värejä, tarkkailemalla ankeriaansuden ilmettä, joutuen leikkisän satamahylkeen ryntäämäksi, ensimmäinen ajatus on, että se on Hai–tietäen, että olet ”heidän” maailmassaan ja on valpas ja kireä.\nkuolema maalla ja merellä\nvaikka monet abalone-sukeltajat ovat veteraaneja, kokeneita vapaasukeltajia, monet muut ovat viikonloppusotureita tai sukeltajia muista paikoista, jotka eivät ole tottuneet Pohjois-Kalifornian rannikon ankariin oloihin: jyrkät kalliot, paksun märkäpuvun ja raskaan vyön rajoitukset, kallioisen rannan suunnistaminen karkeaan sameaan veteen, uinti ulos isojen tyrskyjen läpi ja kylmään veteen upottaminen parin tunnin vapaasukelluksen ajaksi. Olosuhteet ovat petolliset ja kokeneetkin sukeltajat voivat joutua ikäviin tilanteisiin. Sukeltajat voivat sotkeutua levään ja hukkua. Virtaukset Kalifornian pohjoisrannikolla voivat olla voimakkaita ja sää voi muuttua hyvinkin nopeasti. Suuret aallot ja vuorovesi voivat vetää sukeltajat kauas merelle, missä he voivat nopeasti väsyä eivätkä pääse rantaan. Toiset kuolevat uupumukseen ja sydänkohtauksiin. New York Timesin haastattelema legendaarinen abalone-sukeltaja Dwayne Dinucci kuvailee tilannetta:\n”I’ ve gone into holes and all of a suddenly a swell will come over and suck you into the hole, even further than you wanted to come in, I wouldn ’t say I’ ve come close to lose my life. Mutta minua on pelottanut. Se on hyvä. Miksi monet näistä ihmisistä kuolevat? Enimmäkseen kokemattomuutta. Etelä-Kaliforniassa käy paljon sukeltajia, mutta pohjoisrannikolla on toisin. Se on rankkaa. Ja se voi mennä rajuksi” — Dinucci katkaisi sormensa – ” näin. Tärkeintä on tietää, mistä tulee ulos. Sisäänpääsy on helppoa. Ulos tuleminen on vaikeinta.”.\nmonet kuolonuhreista eivät edes tapahdu vedessä. Neljästä tähän mennessä vuonna 2015 sattuneesta kuolonuhrista kolme hukkui kovassa vedessä, mutta neljäs putosi kuolemaansa jyrkästä bluffista, kun hän jäi vuoroveden vangiksi etsiessään abalonea. Ikään kuin meri ei olisi tarpeeksi haastavaa: jyrkänteiden kiipeäminen köysillä syrjäisten, kuivaamattomien alueiden löytämiseksi on osa tarua ja osa vaaraa.\nrannikkovartiosto pelasti abalone-sukeltajia Pohjois-Kalifornian edustalla huhtikuussa 2015.\nja sitten on hait, tarkalleen ottaen valkohait. Vuoden 1960 jälkeen pohjoisrannikolla on tehty 13 haihyökkäystä abalone-sukeltajien kimppuun, joista yksi kuoli vuonna 2004 (SharkAttackFile.info Vapaasukellus ja uiminen ylös ja alas mustassa märkäpuvussa jäljittelee tarkasti valkohain ensisijaista saalista: merileijonia ja hylkeitä. Vaikka punainen abalone kalastus on suuri suhteellisen pieni määrä hyökkäyksiä ei ole kovin lohduttavaa, kun olet vedessä.\nkaksi iskua erottuu: kun Vapaasukellus abalone pois Bodega Rock 1968 Frank Logan oli hämmästynyt löytää itsensä yhtäkkiä kuljetetaan läpi veden leuat suuri valkoinen hai, joka oli häntä tarttunut selästä rintaan sen suussa ja ravistelee häntä rajusti. Tökättyään haita silmään hän pääsi vapaaksi, mutta kärsi 1,5 jalan kolhuja. haava 18 hampaan pistosta. Televisiohaastattelussa juontaja sanoi Frankille ”sinun on täytynyt todella haluta sitä abalonia!”Hän suostui siihen. Toinen, kohtalokas hyökkäys 16-18 ft Great White Randy Fry Fort Bragg todistaja hänen sukellus kaveri edelleen kummittelee north coast abalone yhteisö; hän oli väsymätön puolestapuhuja virkistyskalastajien ja Sonoma County Abalone Network (SCAN) järjestää vuosittain muistoturnaus Randy.\ngeographic cone etana, Conus geographus, joka ruiskuttaa cocktail myrkkyjä, kuten insuliinia, saaliinsa. Valokuva: Jeff Rotman / Alamy\nmuita tappavia kotiloita ja merieläimiä\nvalitettavasti punamerikorvalla ei ole yksinoikeutta kuolemantapauksiin. Abalone-kauppa Etelä-Afrikassa on niin tuottoisaa (jopa $420/lbs), että kiinalaiset kartellit ovat järjestäytyneet kalastuksen ympärille satunnaisella väkivallalla, joka puhkeaa tavaroiden kuljetuksesta. Sitten on muita tappavia etanoita ja merieläimiä. Kartiokuori (Conus) voi pistää harppuunamaisella hampaallaan voimakasta myrkkyä, joka aiheuttaa useita kuolemia. Laatikkomeduusa, Chironex Fleckeri, on maailman myrkyllisin merieläin, eikä ole tavatonta, että lonkeroidensa kanssa paljon tekemisissä olleet uhrit saavat sydänpysähdyksen muutamassa minuutissa. Tässä on joitakin lukuja, jotka asettavat punamerikorvatapaturmat oikeisiin mittasuhteisiin.\nvertailu muihin tappaviin vaikutuksiin:\n60: Kalifornian noin 35000: sta luvan saaneesta abalonin metsästäjästä yli 60 on kuollut viimeisten 20 vuoden aikana.\n27: Kalifornian noin 300 000 lupametsästäjästä 27 kuoli onnettomuuksissa vuosina 1994-2009.\n20: Kuolemaan johtaneita puumahyökkäyksiä on tehty Pohjois-Amerikassa vuodesta 1890 lähtien, mukaan lukien Kaliforniassa 6 ihmistä.\n12: Laskuvarjohyppykuolemat Kaliforniassa vuodesta 2004\n10: kuolemaan johtaneet haihyökkäykset Kaliforniassa vuodesta 1926 (114 hyökkäyksestä)\nLähdeluettelo ja Jatkoluenta:\nuhmaten petollisia meriä abalonin maun vuoksi\narvostettu mutta vaarallinen saalis. Punamerikorvan metsästyksessä sukeltajat kohtaavat riskejä ja salametsästäjät kohtaavat lain\nmikä aiheuttaa Merikorvasukeltajien kuoleman?\nvaarallisin peli: Merietanan jahtaaminen?\nkuolemassa kalifornialaisen perinteen mukaiseen abaloniin, tragediaan\nAasian abalonikuumeen pelättiin pyyhkivän pois herkkutatin nilviäiset Etelä-Afrikassa\nPrevious Previous post: Seeing red over the refraction charge\nNext Next post: ”Seek God in Jerusalem”


Oikeaa ja nurjaa: Jämälankoja kuluttamassa\nHyppäsin mukaan viettämään jämäkuuta ja kuluttamaan jämälankavarastoani yhdessä muiden kanssa ja pakko myöntää, että se tuli kyllä tarpeeseen. Langanloppuja olikin kertynyt aikalailla, koska on aina niin ihanaa ostaa uusia lankoja ja suunnitella uutta. Kurkistus jämäkoppaan kertoi, että monenlaista näistä lopuistakin vielä voisi saada aikaan. Ideoita alkoi tulla ja nyt kun kuuta on kulunut jo lähes kaksi viikkoa, on valmistakin syntynyt. Mukavaa on myös nähdä, millaisia ideoita muut jämäilijät ovat keksineet.\nTässä minun neuleitani:\nEnsin valmistui musta peruspipo Seitsemästä veljeksestä. Näitä olen tehnyt vuosien varrella paljon ja perusohjetta on helppo varioida ja saada erilaista ilmettä. Musta lanka oli jäänyt jäljelle jostain pipon tai sukankutimesta. En edes muista. Tämän pipon sai isäni.\nLankaa kului 61g\nTässä on kolmas valmistunut: pitsineulekaulahuivi. (Joo, sen kakkostyön esittelen kohta virkkauspostauksessa) Ihanasta Zitronin Trekking Pro Natura bambu/villa -langasta tein 2,5 -vuotiaalle tyttärelleni lyhyen pujotettavan kaulahuivin. Tämä sopii hyvin lapselle, joka haluaa välttämättä pukea kaiken itse. Pitsineuleen kuvio on napattu Ilona Korhosen ja Jenni Östermanin Neulekirjasta ja mallin nimi oli Kesävoi. Muuten huivi on omaa sovellusta. Lanka on ohutta, 420m/100g, ja neuloin sitä tarkoituksella isommilla puikoilla eli 3,5mm, jotta huivista tulisi kuohkeampi. Työ, josta tämä jämä jäi, oli samalle tyttöselle kevätbaskeri, eli nyt on sitten kevätsetti valmis.\nLankaa kului 49g\nNeljäs valmistunut on nämä raitasukat Nallesta 9-vuotiaalle tytölle. Sukat ovat kokoa 33. Sukkien varsien koristeellinen kuviointi on napattu yhdestä lapasmallista. Se ei jousta kovin paljon vaan jää hieman löysäksi. Sukan suussa on vielä koristereuna, joka on käännetty kaksinkerroin. Nämä Nallelangat ovat peräisin tämän vuoden sukka- ja lapasneuleistani.\nViidentenä ja kuudentena tein molemmille pojilleni sukat Seitsemästä veljeksestä. Malli on ihan hatusta vedetty, kun halusin pitkävartiset, mutta en kokonaan joustinta. Käytössä sitten nää toimiiko nää nilkkajoustimella varustetut saapassukkina. Isommat on kokoa 33 ja pienemmät 20. Tuo vihreä lanka (aika kamala minun mielestäni) on pyörinyt lankakorissani varmaan viitisen vuotta juuri värinsä vuoksi. Sinistä oli eräästä piposta jäänyt pieni määrä ja sen sain kulutettua tarkkaan loppuun.\nLankaa isompiin kului 87g ja pienempiin 46g.\nMuiden jämäilyjä täällä.\nLähettänyt susamaria klo keskiviikkona, huhtikuuta 13, 2011\nTunnisteet: huivi, jämä, pipo, sukat\nMysteryKnitter 16. huhtikuuta 2011 klo 0.31


Päivän kartta: Murtaminen – Laiton Lehti?\nPäivän kartta: Murtaminen\nMarco de Wit 14 maaliskuun, 2022\nLaiton Lehti kannattaa alkuperäistä Sveitsin mallia ja niinpä se ei ole sen enempää Ukrainan kuin Venäjänkään puolella. Sen sijaan Laiton Lehti on totuuden puolella eli kertoo asiat niinkuin ne ovat.\nTiedonhankintaa kuitenkin vaikeuttaa idän ja lännen valehtelu. Tämä valehtelu tehdään ovelasti sanoja uudelleen määrittelemällä. Venäjä esimerkiksi määrittelee uudestaan hyökkäyksen. Se väittää, ettei se ole edes hyökännyt Ukrainaan, koska kyseessä on vain ”denatsifikaatio-operaatio”.\nLäntinen valtamedia puolestaan muuttaa ovelasti voiton ja häviön käsitteet.\nSuomen valtamedia on jälleen huonoin valehtelija. Se ihan oikeasti väärentää karttoja ja laukoo täysin ristiriitaisia valheita. Suomen valtamediat jopa esittävät toistensa kanssa ristiriidassa olevia karttoja. Ylen karttojen mukaan Mariupolia ei saarreta, mutta Kiovaa kyllä. Hesarin karttojen mukaan Mariupolia saarretaan, mutta ei Kiovaa.\nHesarin Ukrainan sotakartta veti pohjat: Kiovankin saarto puuttuu!\nTodellisuudessa Kiova on kuitenkin saarrettu pohjoisesta, idästä ja lännestä. Etelä on jätetty auki, jotta siviilit pääsisivät ulos kaupungista. Ukrainan ja lännen propagandan takia puolet asukkaista eli noin 1,5 miljoonaa ukrainalaista on kuitenkin jäänyt kaupunkiin pommitettavaksi.\nNähtävästi venäläiset alkavat kyllästyä odotteluun varsinkin nyt, kun ovat saaneet massiivisia tykistö- ja kalustotäydennyksiä. Niinpä on vain ajan kysymys, kun venäläiset saartavat kaupungin myös etelän puolelta. Ensimmäiset hyökkäykset ovat jo alkaneet ja murtamassa ukrainalaisten linjoja.\nPäivän video: Kuolema\n31 thoughts on “Päivän kartta: Murtaminen”\n14 maaliskuun, 2022 1:22 am\nKiovan hallinto puolestansa kutsui Itä-Ukrainan sotaa ”terrorismin vastaiseksi operaatioksi”\n14 maaliskuun, 2022 2:41 am\nSuomen ja Venäjän rajanylityspaikan suljettava. Rajanylityspaikkoja on yhteensä 9. 1-2 voidaan pitää toiminnassa ehkä, kaikki muut suljettava. Eikä vain niin että puomi lasketaan alas. Kunnon betoniesteet tielle.\nKoko rajan pituudelta ei voi rakentaa aitaa mutta kriittisimmät kohdat olisi syytä aidata.\nDroneja, lennokkeja avuksi pitkän rajan vartiointiin. Hankittava myös aseistettuja lennokkeja kuten Bayraktar droneja. Eikä vain muutama kpl vaan suurempia määriä.\nHankittava lisää risteilyohjuksia.\n14 maaliskuun, 2022 9:45 am\nJa sitten huomenna läpimätä Suomen hallinto käyttää niitä droneja sinun ja muiden suomalaisten metsästämiseen. Todella fiksua.\n14 maaliskuun, 2022 11:03 am\nNiin ja poliisi surraa kesämökkien ilmatilassa juhannuksessa ja tirkistelevät naisten perseitä. Onks se kivaa sitten, hä? Kyllä meidän pitää puolustaa naisrauhaa.\n14 maaliskuun, 2022 11:43 am\nSe on pieni riski verrattuna siihen että potentiaalinen Venäjän hyökkäysvoima pysähtyy jo rajalle. Taistelu lennokit ovat jo ottaneet paikkansa nykyajan taistelukentällä.\n14 maaliskuun, 2022 1:08 pm\nYksityisyyden ja perusoikeuksien menetys ovat pieni hinta turvallisuuden tunteesta. Näinhän suuri osa idiooteista ajatteleekin. Valtio pitää sinut turvassa. Ei mitään hätää. Anna oikeutesi ja yksityisyytesi valtiolle, niin me kyllä pidämme sinut turvassa.\n14 maaliskuun, 2022 10:19 pm\nKuule valopää, jos Puolustusvoimat hankkii taistelulennokkeja varautuakseen pahimman varalle silloin voidaan kaikki nukkua yömme rauhassa. Poliisilla on ollut jo kauan omia pieniä lennokkeja, samanlaisia mitä saa kaupasta ostaa. Ne ovat ihan eri käyttötarkoitukseen. Ei taistelulennokkeja mitkä kuljettavat ohjuksia/pommeja käytetä siviiliväestöön Suomessa. Ehkä jos Venäjä onnistuisi ne jotenkin saamaan käsiinsä, ne voisi jopa iskeä niillä asuinrakennuksiin.\nKaikki tuo muu on vainoharhaista soopaa.\n14 maaliskuun, 2022 2:02 pm\nKuka on hyökkäämässä ja miksi?\n14 maaliskuun, 2022 9:55 am\nMenikö jo pissat housuihin. Suomalaiset ovat nykyisin sisuttomia ia nössöjä pelkureita. Joku muu odotetaan tekemään aina. Ruotsia ja Natoa huudetaan kurkku suorana apuun olemattomia olkiukkoja vastaan.\nPaasikiven ja Stalinin sanoin: suomalaiset ovat harvinaisen tyhmiä poliittisesti.\nLukekaa historiaa. Ette tunne sitä ollenkaan. Täällä jos ruvetaan pelkäämään, niin saatte pelätä itsenne kuoliaaksi.\nJuutalaiset pelokkain kansa. Pelkopornon ovat onnistuneet levittämään koronalla ja Venäjällä kaikkialle.\nJeesuskin sanoi, älkää peljätkö. Pelolla hallitseminen ei kuulu suomalaiseen perinteeseen.\n14 maaliskuun, 2022 11:51 am\nStalin yritti tuhota ja miehittää Suomen.\nVenäjällä on diktaattori joka haikailee Stalinistista/Keisarilliset imperiumia. Ukrainan jälkeen Moldova ja Suomi voivat olla seuraavina Venäjän hyökkäys kohteina.\nSuomi ei saa jäädä yksin suurvalta vastustajan kanssa.\n14 maaliskuun, 2022 12:34 pm\nStalin oli Stalin. Parin prosentin Venäjän imperialistit ovat marginaalissa ja kaikki muut venäläiset pitävät heitä täyshulluina. Nato on Suomen vihollinen siinä missä Kuka tahansa tänne hyökkäävä.\n14 maaliskuun, 2022 1:13 pm\nEn oikein ymmärrä logiikkaasi. Iso-Britannia ja Yhdysvallat kävivät viime sodissa sotaa Suomea vastaan ja miehittivät Suomea ja nyt haluat päästää heidät uudestaan hallitsemaan Suomea, koska Venäjä… jonka syrjäytti Iso-Britannian ja Yhdysvaltojen johtamat kommunistit.\nTässä ei ole kyllä mitään järkeä. Olet täysi idiootti.\n14 maaliskuun, 2022 10:37 pm\nAinoa joka viime sodassa aseellisella ylivoimalla riisti Suomelta suuren osan maata oli Neuvostoliitto. Ja Neuvostoliitto miehitti Porkkalan. Talvisodan jälkeen, ennen Jatkosotaa Neuvostoliitto miehitti Hangon niemen.\n14 maaliskuun, 2022 2:05 pm\nEli annamme naton miehittää Suomen ettei Suomea miehitettäisi?\nKuulostaa erittäin hienolta ja loppuun harkitulta suunnitelmalta.\n14 maaliskuun, 2022 6:56 pm\nNoinhan se natottajien logiikka toimii. Sama jos pyydettäisiin Venäjää miehittämään Suomi. ettei sen jälkeen tarvitse pelätä että Venäjä miehittää Suomen. Heh heh… Natottajat ovat täysiä sekopäitä.\n14 maaliskuun, 2022 2:34 pm\nOmissa fantasioissasi pyörii diktaattorit. Eikä ihme, sillä eihän sinulla ole nykyään edes pääsyä kuuntelemaan Venäjän tai sen presidentin lausuntoja, kun kaikki on blokattu. Todellinen Pohjois-Korea tämä maa missä asut, mutta erona on se, että se on oikeasti pahan hallitsema.\n14 maaliskuun, 2022 2:37 pm\nMenisi kyllä yöunet koko loppuelämältä, jos Bayraktareja annettaisiin Marinin, Halla-ahon, Haaviston, Ohisalon, Purran, Niinistön, Taposen tai nimettömien hybridikeskuksen perseiden käsiin.\nJuu, tulevat lapseni syntyvät jossain kaukana poissa Suomesta eikä heillä tule olemaan Suomen kansalaisuutta.\n14 maaliskuun, 2022 8:15 pm\nAi, siperiaanko olet jo muuttanut. Ja hyvä niin.\n14 maaliskuun, 2022 6:25 am\nKiovalaiset siviilit on aivopesulla siis saatu jäämään Kiovaan.\n14 maaliskuun, 2022 7:40 am\nValtamedia väärennä mitään. Marco ”Murskavoitto” Bäckman – Kremlin oma Mikki Hiiri tässä leikkii papukaijaa ja toistelee Venäjän totuuksia sodasta. Voitton piti Marcon mukaan tulla jo viime viikolla, mutta siellä ne Marcon sankarit edelleen seisovat mudassa itku kurkussa ja paskat housussa.\n14 maaliskuun, 2022 10:49 am\nSotastrategi Marco De Wit taisi kyllä julistaa jo kaksi viikkoa sitten että Venäjä on voittanut sodan.\n14 maaliskuun, 2022 11:15 am\nJudemedia levittää valheita, pelkoa ja kauhua. Onko kivaa elämää? Juutalaiset pelokkain kansa. Kuvittelevat että kaikki muut ovat vihollisia. Lukekaa vaikka vanhan testamentin historialliset tarinat. Sotaa naapureita vastaan, valittu kansa siis.\nSuomalaiset ovat EUn valittu kansa. Tänne on neuvoteltu ja sovittu annettavaksi kaikki vittumaiset asiat.\n14 maaliskuun, 2022 2:50 pm\nJoo. Ihmisten pitäisi vilkaista Soroksen, Gatesin ja Rothschildien kuvia ja sitten miettiä, että nämä rupiset limakasat tosiaan näkevät oikeat ihmiset (esimerkiksi kauniit parikymppiset urheilijatytöt, joilta nyt amputoidaan molemmat jalat ”Bourlan” piikin jälkeen – jos edes elävät enää) ”hyönteisinä”, joilla ei ole oikeutta omistaa mitään, joilta saa varastaa vapaasti ja joiden elämällä ei ole minkäänlaista arvoa.\nLänsimaisilla ihmisillä on valitettavasti oma ”profeetta mohammed”, jota ei saa koskaan arvostella, taikka tulee silmitön raivo ja ystävyyssuhteet päättyvät välittömästi. Mutta sen sijaan, että tämä olisi oikea historiallinen johtaja ja tietäjä joka ohjaa ja suojelee omaa kansaansa, se onkin kansaan kuulumaton loisryhmä, joka kykenee vain tuhoamaan ja valehtelemaan ja joka on omien sanojensakin mukaan vihan (hatred) fyysinen ilmentymä.\n14 maaliskuun, 2022 4:42 pm\nLue Pupu Tupunaa. Yhtä vakavasti otettava satukirja.\n14 maaliskuun, 2022 1:38 pm\nEn ole putinisti, mutta jos anarkisti yle ja muut nisteistä vanhuksiin pelotellaan joka päivä showmaisestikin jauhamalla liikaa, kuten koronasta aiemmin eli millä milloinkin peloitella liikaa, vaikka ilmastonmuutoksella, niin en hyväksy vaikka en ole vastaan muuta kuin ilmasto höpötystä Suomen kannalta, menkää Kiinaan ja Intiaan myös feministitkin mukaan tiellä makoilijoiden lisäksi tieltä, tai kaikki samaahan te olette. Kyllä on raiskattu sitten ja köyhä saastevesiolo kun polskitta rinnat paljaina paskakusivedessä roskajätteineen. Jo rannalla uppoaa jätteisiin kuten itse Turkin reissulla, hyi sitä aikaa ja vielä sota oli Kurdeja vastaan ja olisi voinut perua. Nyt viisaana en menisi mihinkään p-reikään. Eikä rahaa tipu pskaan. Enkä äänestä tuhoajia. Oi silloin, mutta nyt kun tiedon saan kuten ei Venäjällä saa kun on median orjina 80% ja muut nettiläiset osaa vaatia oikeaa eli ei lännen haittoja, muttei sotaa turhaa.\n14 maaliskuun, 2022 1:59 pm\nIsrael-Abraham Burla (pilailunimi ”Albert Bourla”) vääntelee nyt käsiään ja sanoo että ”kollegat” pakottivat kehittämään tappopiikin.\nNo, johan etunimikin kertoo minne voi aina mennä pakoon lain ulottumattomiin.\n14 maaliskuun, 2022 7:03 pm\n14 maaliskuun, 2022 9:00 pm\nMarcon karttapohjien tekijä, kaveri sudenkorvissa. Oikein söpöä, kun lukee noita muita tietoja niin nopeasti hoksaa miksi olet ihastunut kaverin töihin.\nMillos nähdäön sanoo:\n14 maaliskuun, 2022 10:17 pm\nSveitsin mallissa ihmisten mielipidettä kysytään gallupeilla ?\nMillos suomessa nähdöön ?\nHeti eduskunta vaalien jälkeen vuonna 2038 ?\n15 maaliskuun, 2022 7:40 am\nAi Marcolle ei kelvannut julkaistavaksi kartantekijän identiteetti. Mikähän siinä nyt sitten loukkasi suurta harhaanjohtajaa? Menikö uskottavuus jutuista?\n15 maaliskuun, 2022 11:20 pm\n”Puolueeton” Sveitsi mukana pakoterintamassa.\nJäädyttää venäläisvarat pankeissaan.


Hakutulos - RE/MAX-toimistosivusto\nPurolantie 17, Kukkila\nOmakotitalo, 208,0 m², 3mh,k,oh,työh,th,ph,kph,s,khh,autotalli\n373 000,00 €\nUudehko ja upea talo omalla tontilla Kukkilassa. Tilaa, valoa, arvokkuutta rauhallisella asuinalueella. Rakennusvuosi 2005, lämmitysmuotona on edullinen maalämpö. Ei remonttihuolia, vaan ainoastaan huoletonta asumista. Päivittäiset palvelut, koulut ja päiväkodit lähellä. Lahden keskustaan matkaa noin 5 km. Asuintilat jakautuvat käytännöllisesti kahteen tasoon joka on porrastettu. Yläkerta on suunniteltu perheen yhteisiin hetkiin. Olohuone, keittiö ja ruokailutila on yhtenäistä avointa tilaa jotka tarjoavat loistavat puitteet niin arjen pyöritykseen kuin ystävien kanssa illanistujaisiin. Avoin pohjaratkaisu ja korkea huonekorkeus tuo ilmavuuden lisäksi myös hieman juhlavuuden tuntua. Keittiöstä löytyy kaikki tarpeellinen ja tilat riittävät suurenkin perheen kokkauksiin. Keittiöstä on uloskäynti parvekkeelle. Kodin kolme makuuhuonetta asettuvat pääsisäänkäynnin yhteyteen. Tilavan eteisaulan yhteydessä on myös kylpyhuone ja hyvät säilytystilat kaapistoissa. Alakerrasta löytyy työhuone, suuri takkahuone ja tilava saunaosasto joka pitää sisällään pukuhuoneen, kylpyhuoneen sekä sähkökiukaalla lämpiävän saunan. Kodinhoitohuoneesta on suora uloskäynti etupihalle. Alhaalla on lisäksi hyvät varastotilat sekä autotalli. Koti on sisustettu maanläheisillä, lämpimillä väreillä ja materiaaleilla. Vaikka rakennusvuodesta on muutama vuosi vierähtänyt on koti moitteettomassa kunnossa. Kodin lämmitysmuotona on maalämpö vesikiertoisella lattialämmityksellä joka varmistaa todella edulliset asumiskustannukset. Kotia ympäröi kaunis, nurmikkoinen pihapiiri. Takapihaa suojaa pensasaita. Pihalta löytyy luumu- ja omenapuita sekä marjapensaita. Lasten iloksi on pihalla hiekkalaatikko ja leikkimökki. Polttopuille ja pihan hoitovälineille on ulkovarasto. Etupihalla on suuri kivetty patio kesäpäiviä varten. Auton säilytykselle on kivasti pysäköintitilaa tilavan autotallin lisäksi. Asuinalue on omakotitalo valtainen ja rauhallinen, lisäksi talo sijaitsee päättyvän kadun varrella joten rauhatonta läpiajo liikennettä ei ole. Päivittäiset palvelut, koulu ja päiväkodit on lähietäisyydellä ja Lahden keskustaan matkaa kertyy noin 5 km. Jos tämä kuulostaa sinun kodilta, ole yhteydessä niin käydään tutustumassa paikanpäällä. Lisätiedot ja esittelyt: Tiina Pajunen 040 542 8055 tiina.pajunen@remax.fi\nPuh. 040 542 8055\nSijainti: Kukkila, Hollola\nPurolantie 17, 15270 Kukkila\nPinta-ala: 208,0 m²\nKokonaispinta-ala: 246,0 m²\nLisätietoja pinta-alasta: Huoneistoala on 208 m2 muut tilat 38 m2 ja kokonaispinta-ala on 246 m2.\nLisätietoja kunnosta: Talo on kuntotarkastettu vuonna 2011 Raksystems Oy:n toimesta. Kohteessa ei havaittu riskirakenteita eikä korjausehdotuksia.\nMyyntihinta: 373 000,00 €\nVelaton hinta: 373 000,00 €\nNeliöhinta: 1 793,27 €/m²\nKiinteistövero: 763,00 €\nMuut kustannukset: Sähkön kulutus on ollut noin 17000kWh/vuosi, sisältäen talous-ja maalämpöpumpun kulutuksen. Vesi ja jätevesi: kulutuksen mukaan Puhtaanapito: kulutuksen mukaan, ekomaksu vuodelta 2019 29,50\nSeinät: Kaikki seinäpinnat ovat siistikuntoiset. Yläkerran seinät on tapetti/maali ja alakerran seinät ovat maalattu.\nLattia: Lattiapinnat ovat siistikuntoiset. Eteisen, eteisaulan ja keittiön sekä märkätilojen lattiat ovat laatoitettu. Muilta osin kodin lattiat ovat laminaattia.\nKatto: Valkolakattu kattopaneeli.\nTakka: Varaava takka on takkahuoneessa.\nKiinteistöön kuuluu: sähköliittymä siirtyy, kaapeli-tv, tie perille\nMuuta kauppaan kuuluvaa: Keskuspölynimuri, hälytysjärjestelmä, sälekaihtimet, kiinteät valaisimet, hiekkalaatikko, leikkimökki sekä roskakatos.\nTehdyt remontit: Paisuntasäiliö on uusittu 2017, ilmanvaihtokanavien nuohous 2016, piharakennuksen maalaus 2018, kodinkoneita uusittu vuosina 2016-2018.\nKuvaus: Vaaleassa keittiössä on runsaasti kaappi- ja työskentelytilaa. Varustukseltaan: Täyskorkeat jääkaappi ja pakasti (uusittu 2018) Keraaminen liesi, liesituuletin, astianpesukone (uusittu 2016) kivitasot. Seinät on maalattu ja lattia on laatoitettu. Tilasta käynti parvekkeelle.\nKuvaus: Saunaosastossa on erillinen pukuhuone ja tilavassa kylpyhuoneessa on kaksi suihkua. Seinät ja lattiat on laatoitettu.\nKuvaus: Kodissa on kaksi erillistä wc:tä. Molemmissa allaskaapistot, peilit ja kiinteät valaisimet. Yläkerran wc:ssä on suihkukaappi. Seinät ja lattiat on laatoitettu.\nKuvaus: Kodinhoitohuoneessa on kivasti kaappitilaa ja oma uloskäynti. Seinät on maalattu ja lattiat on laatoitettu.\nKuvaus: Ikkunallisessa saunassa on hyvin tilaa koko perheelle. Sauna lämpiää sähkökiukaalla. Seinät on puupaneelia ja lattia on laatoitettu.\nKuvaus: Suurehko Olohuone ja ruokailutila on yhtenäistä avointa tilaa jonka jatkeena keittiö. Seinät on tapetti/maali ja lattia laminaattia.\nKuvaus: Jokaisessa makuuhuoneessa on kaapistot vaatesäilytykselle. Seinät on tapetti/maali ja lattiat on laminaattia.\nKuvaus: Alakerrassa on työ/harrastushuone joka soveltuu myös makuuhuoneeksi. Alakerran suuressa takkahuoneessa on varaava takka.\nRakennusmateriaali: Alakerta perusmuurin harkkomuuraus(lämpökatkoharkot). Väliseinät kivirakenteiset. Yläkerta puurunkoiset ulkoseinät, lämmöneristeenä mineraalivilla. Alapohja on maanvarainen teräsbetonilaatta. Välipohja betoni/ontelolaatta. Kantavat väliseinät tiili. Kattotuolit elementtirakenteisia, muuten paikalla rakennettu. Julkisivumateriaalina on lautapanelointi, alakerran harkkoseinässä on kivilaastipinta.,\nLämmitysjärjestelmä: Maalämpö/poistoilmapumppu (porakaivo). Vesikiertoinen lattialämmitys.\nTontin pinta-ala: 1 431,0 m²\nRakennusoikeus: 250,00 m²\nPalvelut: Mukkulan keskusta palvelut kuten S-market, kuntosali ym noin 2 km.\nKoulut: Kalliolan koulu noin 3 km. Esikoululaisille sekä 1-2 luokkalaisille järjestetään taksi kuljetus.\nPäiväkoti: Kukkilan päiväkoti noin 500 m.


Ikähaaste – Kotimaa24\n08.05.2014 14:32 - Mitro Repo\nVäestörakenteen muutokset on otettava huomioon ympäri Eurooppaa, niin Euroopan, valtion kuin kuntienkin tasolla. Nuoret ja työikäiset muuttavat maaseutualueilta kaupunkeihin, maaseutu autioituu ja jäljelle jääville ihmisille ei enää ole asianmukaisia palveluja.\nMaaseutualueiden ongelma ei sinänsä ole yllätys: kun nuoriso hakeutuu koulutukseen suurempiin keskuksiin ja kaupunkeihin, myös palvelut ovat vaivihkaa siirtyneet kohti kasvukeskuksia. Perhe on helppo perustaa sinne, missä on työpaikka ja palvelut.\nYllätys sen sijaan on ikääntymiseen ja väestörakenteen muutokseen varautumisen puuttuminen. Kyse on rajatylittävästä eurooppalaisesta haasteesta. Olisi luonnollista, että asiaan myös pyrittäisiin etsimään ratkaisuja yli rajojen – ja EU jos mikä on luonnollinen taho yhteistyölle.\nVasta hiljattain on unionin tasolla alettu ymmärtää tämä tulevaisuutemme kenties rajuin haaste.\nOmalta osaltani olen pyrkinyt korostamaan ikääntymishaasteeseen varautumisen tärkeyttä työssäni Euroopan parlamentissa. Kysymykselläni työllisyydestä, sosiaaliasioista ja osallisuudesta vastaavalle komissaari László Andorille peräänkuulutin tarvetta kattavalle Euroopan laajuiselle ikääntymisstrategialle sekä puntarointia alhaisen syntyvyyden vaikutuksista. Miten EU ylipäänsä edes voi olla ilman kokonaisvaltaista näkemystä lähestyvälle väestörakenteen muutokselle – etenkin kun kolmannes eurooppalaisista on pian eläkeiän kynnyksellä? Ei puhettakaan ”koko kansan unionista” ennen kuin kaikki sen jäsenet on otettu asianmukaisesti huomioon.\nEurooppaa kohtaavan väestörakenteen muutoksen edessä eivät vuoden 2012 aktiivisen ikääntymisen teemavuoden kaltaiset pehmeät toimenpiteet paljon auta. On varauduttava paljon kokonaisvaltaisemmin. On ryhdyttävä sanoista tekoihin.\nOn varmistettava, että terveydenhuolto, pitkäaikaishoito ja vanhuspalvelut kehittyvät ja selviytyvät väestön ikääntymisen myötä kasvavasta kysynnästä ja toisaalta myös työntekijöiden puutteesta. Vanhojen sukupolvien hiljaisen tietämyksen siirtäminen nuorille sukupolville on yhtälailla tärkeää. Myös yhdenvertainen pääsy laadukkaaseen hoitoon on taattava kaikille, kukkaron koosta riippumatta.\nIkääntyminen ja vanheneminen ovat yksilön haasteita. Meistä jokainen ansaitsee tulla kohdelluksi yksilöinä ja ihmisinä, jolla on omat, yksilölliset tarpeet, heikkoudet ja vahvuudet. Ikääntyminen on myös sukupuolikysymys: naiset elävät ja työskentelevät pidempään, pääasiallisesti hoitoalalla. Epävirallisesta hoidosta suurin osa on naisten tekemää.\nIkähaaste on annettu. Nyt kyse on asennemuutoksesta – on nähtävä ikääntyminen voimavarana, jonka ratkaisemiseen tarvitaan kaikkia yhteiskunnan jäseniä: ikääntyneitä ihmisiä, nuoria, maahanmuuttajia sekä työttömiä. Sukupolvien täytyy kohdata, voimavaroja ja vastuunkantoa on jaettava yhteiskunnassa nykyistä paremmin.


testeihin menossa - Keliakia - Suomi24 Keskustelut\nMenen keliakia veri kokeeseen. Minulla on vatsavaivoja, kurisee ja täyttymisen tunne.\nUloste on kyllä ihan normaalia eli ei siis löysää eikä kovaa.\nVoiko näillä oireilla olla keliakia.\nKaikenlaisia oireita on niin monenlaisissa vaivoissa, ettei ilman tutkimusta pysty sanomaan, mistä on kysymys. Joskus ei löydy mitään, on vain vatsan toiminnallisia vaivoja.\nYksistään stressi vaikuttaa joillakin vatsan toimintaan, stressi voi aiheuttaa unettomuuttakin.\nToivottavasti syyt selviävät jollakin kokeella tai tutkimuksella !\nRuokavaliotaan kannattaa miettiä. Onko tutkittu laktoosi-intoleranssi tms ?


Fonic Standard Stereo FF2 kuulokkeet yksilöllisiin ER-kuulonsuojaimiin - Audienta\nFonic Standard Stereo FF2 kuulokkeet yksilöllisiin ER-kuulonsuojaimiin\nEtusivuKuulonsuojaimetKuulonsuojaimiin liitettävät kuulokkeet ja tarvikkeetFonic Standard Stereo FF2 kuulokkeet yksilöllisiin ER-kuulonsuojaimiin\nPienikokoiset stereokuulokkeet, jotka liitetään yksilöllisiin Fonic ER-kuulonsuojainrunkoihin suodattimien tilalle. Hieman suuremmat kuin FF1-mallin kuulokkeet, jonka vuoksi eivät yleensä sovellu moottoripyöräkäyttöön kypärän alle. Varustettu 3,5mm:n stereoplugilla. Johdon pituus n. 1m.\nFonic Standard Stereo FF2 kuulokkeet yksilöllisiin ER-kuulonsuojaimiin määrä\nValmistajan tuotenumero: 853 Tuotenumero: 1705 Tuoteryhmä: Kuulonsuojaimiin liitettävät kuulokkeet ja tarvikkeet Avainsana tuotteelle: yksilöllisiin kuulonsuojaimiin liitettävät kuulokkeet\nOn hyvä muistaa, että käytettävän kuulonsuojauksen teho heikkenee merkittävästi jos suojain joudutaan poistamaan korvasta melualtistuksen aikana. Tästä syystä oleskeltaessa meluisassa ympäristössä on oleellisen tärkeää, että käytettävä kuulonsuojainratkaisu on niin miellyttävä ja monipuolinen käyttää ettei sitä tarvitse poistaa korvasta missään tilanteessa kesken melualtistuksen.\nFonic Standard kuuloke on yksilölliseen Fonic-kuulonsuojaimeen suunniteltu kuulokeratkaisu, joka mahdollistaa äänilähteen häiriöttömän ja miellyttävän kuuntelun erittäin meluisassa ympäristössä ja ennen kaikkea turvallisella äänenpaineella. Käytettäessä Standard kuuloketta suojainrungon kanssa vaimennusteho on noin 25-30dB, eli samaa luokkaa kuin käytettäessä ns. umpitulppaa.\nStandard kuulokemalli sijoitetaan suojainrungossa suodatinelementin tilalle. Tämä mahdollistaa runko-osien joustavan käytön kuulonsuojaimina, monitorikuulokkeiden yksilöllisenä osana, kännykän hf-laitteen kanssa jne. Esimerkiksi kännykän hf-laitetta käytettäessä voidaan toisessa korvassa pitää suodatinelementti ja toisessa standard-kuuloke, jolloin kommunikointi työparin, asiakkaan tms. kanssa onnistuu suojaimia poistamatta.\nYksilöllisten Fonic-kuulonsuojainten omistajilla on mahdollisuus saada Standard-kuulokkeet koekäyttöön 30 päivän ajaksi, jolloin kuulokevaihtoehtoja voidaan kokeilla rauhassa omassa kuuntelu- ja laiteympäristössä.\nTarjoamme asiakkaillemme tämän mahdollisuuden, koska koekuuntelu omassa käyttöympäristössä on mielestämme ainoa luotettava tapa tehdä valinta sopivasta kuulokevaihtoehdosta. Etenkin yksilölliset vaihtelut ja kuuntelutottumukset vaikuttavat tavoiteltavaan taajuusvasteeseen. Edellä mainituista syistä emme mm. julkaise tarkkoja teknisiä tietoja yksilöllisiin suojaimiin liitettävistä kuulokkeista.\n360,00 € Lisää ostoskoriin\nEtymotic Research – ER-25 suodatinpari\n182,00 € Lue Lisää


Tekstiilien uudelleenkäytön ja tekstiilijätteen kierrätyksen tehostaminen Suomessa - PDF\nDownload "Tekstiilien uudelleenkäytön ja tekstiilijätteen kierrätyksen tehostaminen Suomessa"\n1 suomen ympäristö Tekstiilien uudelleenkäytön ja tekstiilijätteen kierrätyksen tehostaminen Suomessa YMPÄRISTÖN- ympäristönsuojelu SUOJELU Helena Dahlbo, Kristiina Aalto, Hanna Salmenperä, Hanna Eskelinen, Jaana Pennanen, Kirsi Sippola ja Minja Huopalainen YMPÄRISTÖMINISTERIÖ\n3 SUOMEN YMPÄRISTÖ Tekstiilien uudelleenkäytön ja tekstiilijätteen kierrätyksen tehostaminen Suomessa Helena Dahlbo, Kristiina Aalto, Hanna Salmenperä, Hanna Eskelinen, Jaana Pennanen, Kirsi Sippola ja Minja Huopalainen Helsinki 2015 YMPÄRISTÖMINISTERIÖ\n4 SUOMEN YMPÄRISTÖ Ympäristöministeriö Ympäristönsuojeluosasto Taitto: Valtioneuvoston hallintoyksikkö / Marianne Laune Kansikuva: Satu Turtiainen / SYKE Julkaisu on saatavana vain internetistä: Helsinki 2015 ISBN (PDF) ISSN (verkkoj.)\n5 ESIPUHE Ympäristöministeriön Vihreän kasvun ohjelmasta rahoitusta saanut hanke Tekstiilien kierrätyksen edistämisen mahdollisuudet ja esteet eli TEXJÄTE -hanke ( ) toteutettiin Suomen ympäristökeskuksen SYKEn, Kuluttajatutkimuskeskuksen, Hämeen ammattikorkeakoulun (HAMK) ja UFF:n yhteistyönä. Hanketta koordinoi Helena Dahlbo SYKEstä. Projektiryhmässä toimivat Kristiina Aalto (Kuluttajatutkimuskeskus), Kirsi Sippola (HAMK), Hanna Eskelinen, Tuuli Myllymaa, Saara Ojanen, Jaana Pennanen, Hanna Salmenperä (SYKE) sekä Minja Huopalainen (UFF). Hankkeessa olivat yrityspartnereina EkoCenter JykaTuote (nykyään Dafecor), Lindström Oy sekä Pirtin Kehräämö Oy. Hankkeen ohjausryhmään kuuluivat hankkeen valvoja Sirje Sten (Ympäristöministeriö), Usko Hintikka (EkoCenter JykaTuote, nykyään Dafecor), Helena Kautola (HAMK), Esa Nummela/Timo Hämäläinen/ Marko Laakkonen (Jätelaitosyhdistys ry), Piia Jallinoja (Kuluttajatutkimuskeskus), Marjo Mäntylä (Lindström Oy), Juha Routaharju/Timo Hokkanen (Pirtin Kehräämö), Helena Käppi (Suomen Poistotekstiilit ry), Jukka Mehtonen (SYKE), Virve Kivi/Jari Töyrynen (UFF), Marja Pitkänen (VTT Oy) sekä Mika Laine (Ympäristöteollisuus ja -palvelut YTP ry). Tekstiilikentällä toimijoiden verkostoitumisen edistäminen oli yksi TEXJÄTE-hankkeen tavoitteista. Tätä varten hanke järjesti työpajan ja seminaarin Tilaisuuksiin osallistui yhteensä noin 150 tekstiilien hyödyntämisestä kiinnostunutta aktiivista keskustelijaa ja verkostoitujaa. Tähän raporttiin on koottu yhteenveto hankkeen tuloksista. Kuluttajatutkimuskeskuksen erillisraportissa, Aalto, K. 2014: Kuluttajien halukkuus ja toimintatavat tekstiilien kierrätyksessä, raportoidaan yksityiskohtaisemmin hankkeessa kuluttajille tehty kyselytutkimus mm. tekstiilien käytöstä poiston käytännöistä. Tekijät kiittävät lämpimästi kaikkia hankkeen toteutumiseen eri vaiheissa vaikuttaneita. Helsingissä huhtikuussa 2015 Tekijät\n7 SISÄLLYS Esipuhe...3 Termien määrittely Johdanto Tausta Tavoitteet ja toteutus Tekstiilien ja tekstiilijätteen hyödyntämisen toimintaympäristö nykyisellään Tekstiilin ja tekstiilijätteen määrä ja laatu Tekstiilivirrat vuonna Tekstiilivirtojen taustoja Tekstiilihankinnat Kuluttajien ja laitostalouksien tekstiilipoistot Hyväntekeväisyysjärjestöjen toiminta Tekstiilijätteen materiaalikoostumus Tekstiilijätteen haitalliset aineet Tarkasteluun valitut aineet Yhteenveto ja johtopäätökset POP-yhdisteistä tekstiileissä Yhteenveto ja johtopäätökset muista tarkastelluista haitallisista aineista Vertailu raja-arvoihin Tekstiilijätteen määrä ja laatu kierrätyksen kannalta Kuluttajat tekstiilien uudelleenkäyttäjinä ja tekstiilijätteen kierrättäjinä Kyselytutkimus kuluttajille Kuluttajien nykyiset toimintatavat Kuluttajien halukkuus toimintansa muuttamiseen Tekstiilijätteen hyödyntämisen mahdollisuudet Hyödyntämismenetelmiä ja niiden vaatimuksia tekstiilijätteelle Kierrätystuotteet tekstiilijätteestä Ympäristövaikutukset vaihtoehtoisille toimintamalleille Tarkastelun tavoitteet ja toteutus Tarkasteltavat vaihtoehdot ja niihin sisältyvät prosessit Tulokset Vaihtoehtojen ympäristövaikutukset Neitseellisen tuotannon korvaaminen olennaista Kuljetusten merkityksestä Epävarmuustekijöitä tulosten tulkinnassa Muut kuin mallinnuksessa tarkastellut ympäristövaikutukset Näkökulmia kierrätyksen lisäämisen taloudellisiin vaikutuksiin...50 Suomen ympäristö\n8 7 Ohjauskeinot kierrätyksen edistämisessä Ohjauskeinojen arviointi Vapaaehtoinen tuottajavastuu Julkisten hankintojen kriteereihin kierrätysmateriaalin käytön vaatimukset Investointituki uuden teknologian käyttöönotolle Ehdotuksia toimenpiteiksi tekstiilien uudelleenkäytön ja tekstiilijätteen kierrätyksen edistämiseksi Mitä pitäisi tehdä? Kenen pitäisi tehdä? Lähteet Liitteet Liite 1. Haasteet kierrätyksen kehittämisessä työpajassa esiin tulleita näkemyksiä Liite 2. Yhteyshenkilöt haastatteluissa ja sähköpostikyselyissä...71 Liite 3. Haitalliset aineet tekstiileissä Liite 4. Ulkomaisia tekstiilikierrätyksen yrityksiä ja organisaatioita Kuvailulehti Presentationsblad Documentation page Suomen ympäristö\n9 Termien määrittely Etusijajärjestys Jätelain (646/2011) mukaan kaikessa toiminnassa on mahdollisuuksien mukaan noudatettava seuraavaa etusijajärjestystä: Ensisijaisesti on vähennettävä syntyvän jätteen määrää ja haitallisuutta. Jos jätettä kuitenkin syntyy, jätteen haltijan on ensisijaisesti valmisteltava jäte uudelleenkäyttöä varten tai toissijaisesti kierrätettävä se. Jos kierrätys ei ole mahdollista, jätteen haltijan on hyödynnettävä jäte muulla tavoin, mukaan lukien hyödyntäminen energiana. Jos hyödyntäminen ei ole mahdollista, jäte on loppukäsiteltävä. Hyödyntäminen Jätteen hyödyntäminen on toimintaa, jonka ensisijaisena tuloksena jäte käytetään hyödyksi tuotantolaitoksessa tai muualla taloudessa siten, että sillä korvataan kyseiseen tarkoitukseen muutoin käytettäviä aineita tai esineitä, mukaan lukien jätteen valmistelu tällaista tarkoitusta varten. Hyödyntäminen voi olla materiaali- tai energiahyödyntämistä. Kierrätys Jätteen kierrätys on toimintaa, jossa jäte valmistetaan tuotteeksi, materiaaliksi tai aineeksi joko alkuperäiseen tai muuhun tarkoitukseen. Jätteen kierrätyksenä ei pidetä jätteen hyödyntämistä energiana eikä jätteen valmistamista polttoaineeksi tai maantäyttöön käytettäväksi aineeksi. Sekajäte Sekajätteellä tarkoitetaan kierrätykseen kelpaamatonta jätettä, joka jää jäljelle kun kierrätettävät ja vaaralliset jätelajit on lajiteltu ja kerätty erikseen. Sekajäte ohjautuu Suomessa enenevässä määrin energiahyödyntämiseen. Tekstiili Tekstiilillä tarkoitetaan puhtaita ja ehjiä vaatteita ja kodin tai toimiston tekstiilejä, joita kerätään uudelleenkäytettäväksi pääasiassa hyväntekeväisyysjärjestöjen toimesta. Tekstiilijäte Jätteellä tarkoitetaan jätelain mukaan ainetta tai esinettä, jonka sen haltija on poistanut tai aikoo poistaa käytöstä taikka on velvollinen poistamaan käytöstä. Täten tekstiilijätettä on tekstiili, jonka sen haltija on poistanut tai aikoo poistaa käytöstä. Puhekielessä tekstiilijätteestä käytetään joskus termiä lumppu. Tekstiilijätteeksi ei lueta uudelleenkäytettäväksi lahjoitettavia tai kirpputorilla jonkun toisen käyttöön myytäviä tekstiilejä. Uudelleenkäyttö Uudelleenkäyttö on tuotteen, kuten tekstiilin, tai sen osan käyttämistä uudelleen samaan tarkoitukseen kuin mihin se on alun perin suunniteltu. Suomen ympäristö\n10 1 Johdanto 1.1 Tausta Maailman tekstiilikuitujen tuotantomäärät kasvavat jatkuvasti. Polyesterin ja puuvillan tuotantomäärä oli vuonna 2014 noin 65 miljoonaa tonnia, ja vuoteen 2020 määrän arvioidaan kasvavan noin 90 miljoonaan tonniin (The circular textiles programme 2015, ref. Yang 2014). Samalla tuotettujen tekstiilien laatu on heikentynyt ja hinnat laskeneet. Kulutustottumukset ovat kehittyneet ympäristön kannalta ei-toivottuun suuntaan siten, että vaatteita saatetaan hankkia lähes ainoastaan yhtä käyttökertaa varten. Suomessa vaatteita ja kodintekstiilejä hankitaan noin tonnia vuodessa, mikä tekee 13 kg/as/v. Vuosittain poistetaan lähes yhtä paljon tekstiilejä kuin mitä hankitaan. Lahjoituksina hyväntekeväisyyteen niistä saadaan talteen runsas viidennes, lähinnä puhtaita, ehjiä ja sellaisenaan uudelleenkäyttöön kelpaavia tekstiilejä. Pääosa näistä päätyy uudelleenkäyttöön kotimaassa tai ulkomailla. Tekstiilijätteen määrä ja osuus yhdyskuntien sekajätteessä ovat olleet kasvussa 2000-luvun loppupuolella. Kehitykseen ovat vaikuttaneet mm. edullisten vaatteiden saatavuus, vaatteita aiempaa nopeammin vanhentavan muodin vaikutus ja vaatteiden kertakäyttökulttuurin kasvu (Ahokumpu 2006). Vallitsevan kehityksen voidaan olettaa jatkuvan, vaikkakin vihreiden arvojen ja kertakäyttökulttuuria hyljeksivien asenteiden vahvistuminen voi ohjata myös päinvastaiseen suuntaan (Moliis ym. 2009). Kasvava osa sekajätteestä päätyy hyödynnettäväksi energiana, mutta tämän raportin julkaisuhetkellä sekajätettä päätyy joillakin alueilla vielä kaatopaikoille. Tekstiilijätettä ei erilliskerätä, joten sen hyödyntäminen materiaalina on vähäistä. Mekaanista kierrätystä tekee yksi yritys ja vanhoista vaatteista uusia tekevät pääsääntöisesti pienet ecodesign yritykset. Tekstiilien tuotantoketjut kuormittavat ympäristöä monella tavalla. Esimerkiksi puuvillan viljelyyn tarvitaan runsaasti vettä, joka tuotetaan keinokastelulla, mitä pyörittämään tarvitaan sähköä. Kiinassa, jonka osuus maailman tekstiiliviennistä oli v noin 50 % (Tahvanainen ja Pajarinen 2014), sähkö tuotetaan pääosin kivihiilellä, mistä syntyy ilmastonmuutosta kiihdyttäviä kasvihuonekaasupäästöjä (Mattila ym. 2009). Puuvillan viljelyssä samoin kuin sitä seuraavissa tekstiilituotannon eri vaiheissa käytetään paljon erilaisia kemikaaleja, kuten torjunta-aineita, värejä, veden- ja lian hylkimiseen tarkoitettuja aineita, pinnoitteita ja palonestoaineita. Osa kemikaaleista poistuu tekstiilien valmistusprosessin aikana kokonaan ja osasta voi jäädä jäämiä markkinoille päätyvään tuotteeseen. Assmuth ym. (2011) tekemien worst case-laskelmien mukaan tekstiilit voivat merkittävästi vaikuttaa haitallisten aineiden virtoihin ja päästöihin Suomessa. Kun tarkastellaan tekstiilien elinkaaren aikaisia ympäristövaikutuksia, voidaan kuitenkin todeta että suurin osa toksisista päästöistä ja vaikutuksista syntyy tuotantovaiheessa. Tekstiilien pesusta voi kulkeutua haitallisia aineita vesistöihin, sillä jätevesien puhdistuksellakaan ei kaikkia haitta-aineita saada poistettua. Assmuth ym. (2011) tunnistivat useita ohjauskeinoja, joilla tekstiileihin liittyvien kemikaalien riskejä 8 Suomen ympäristö\n11 voitaisiin vähentää globaalilla ja kansallisella tasolla. Yhtenä kansallisen tason toimintakeinona tunnistettiin tekstiilien kierrätyksen edistäminen. Hyvin toteutettuna kierrätys vähentää uusien tekstiilien tuotantoa ja siten kemikaalien, veden ja energian käyttöä tuotannossa. Vielä tehokkaampi keino ympäristökuorman vähentämiseksi on tekstiilien uudelleenkäyttö. Tekstiilijätteen uudelleenkäytön ja kierrätyksen lisääminen edistäisi jätteen määrän vähentämistä sekä yhdyskuntajätteelle asetetun 50 % kierrätystavoitteen saavuttamista. Huonolaatuisten ja lyhytikäisten vaatteiden uudelleenkäyttöpotentiaali voi kuitenkin olla heikko. Siksi vaatejätteen tuottajalla (kuluttajalla, kaupalla, teollisuudella) pitäisi olla mahdollisuus myös toimittaa vaatteet materiaalihyödyntämiseen, jos se elinkaarenaikaisten vaikutusten perusteella on suositeltavaa. Näin kuluttajalle tarjoutuisi mahdollisuus noudattaa jätelain mukaista etusijajärjestystä. Aiempien selvitysten perusteella kierrätyksen edistämisen pääongelmat liittyvät riittävän suurten ja tasalaatuisten materiaalivirtojen kokoamiseen, jotta suhteellisen kalliit investoinnit kierrätysteknologioihin kannattaisivat. Tekstiilien uudelleenkäytön ja kierrätyksen lisäämispotentiaalin suuruus on kuitenkin toistaiseksi vielä epäselvä. Nyt raportoitavassa TEXJÄTE-hankkeessa tätä potentiaalia pyrittiin täsmentämään. Hankkeessa keskityttiin uudelleenkäyttöön kelpaamattoman, risaiseen tekstiiliin, sillä nimenomaan tämän tekstiilivirran hyödyntämistä materiaalina tulisi edistää energiahyödyntämisen sijaan. Tekstiilien uudelleenkäyttö pidettiin tarkasteluissa mukana, koska se on jo nykyisin hyvin toimivaa ja sen edistäminen pidentää tekstiilin elinkaarta mikä pääsääntöisesti on ympäristön kannalta tavoiteltavaa. Kierrätystä lisäävät ohjauskeinot tuleekin valita siten, etteivät ne vähennä tekstiilien uudelleenkäyttöä. 1.2 Tavoitteet ja toteutus Tekstiilien kierrätyksen edistämisen mahdollisuuksia ja esteitä tarkastelleen TEXJÄ- TE-hankkeen tavoitteina oli 1. arvioida mahdollisuuksia ja esteitä tekstiilien kierrätyksen edistämiseen Suomessa, 2. analysoida tekstiilien kierrätyksen lisäämisen ympäristövaikutuksia ja lisäksi tarkastella kustannus- ja sosiaalisia vaikutuksia mahdollisuuksien mukaan, sekä 3. esittää toimenpide-ehdotuksia tekstiilijätteen kierrätyksen edistämiseksi. Hanke toteutettiin neljänä osakokonaisuutena. Ensimmäisessä osiossa muodostettiin kokonaiskäsitys kierrätys- ja uudelleenkäyttökelpoisen tekstiilin määrästä, laadusta ja syntypaikoista. Tilastojen ja kirjallisuuden pohjalta koottiin olemassa oleva tieto tekstiilien (vaatteiden ja kotitaloustekstiilien, ml. matot) määrästä ja laadusta vuodelle Tekstiilien määrätietojen laskennassa hyödynnettiin tullin ja tekstiiliteollisuuden tilastoja sekä tiedusteltiin hyväntekeväisyysjärjestöjen kautta kulkevien tekstiilien määrätietoja sekä tietoja poistetuista tekstiileistä hankkeessa mukana olleilta yrityspartnereilta sekä laitospesuloilta. Tekstiileihin käytettäviä haitallisia aineita ja niiden mahdollista esiintymistä kuluttajalta hylkäykseen päätyvissä tekstiileissä selvitettiin kirjallisuuden pohjalta. Lajittelukokeilla täydennettiin kirjallisuudesta saatuja tietoja materiaalikoostumuksesta erityisesti sen tekstiilijätejakeen osalta, joka tällä hetkellä kulkeutuu energiahyödyntämiseen tai kaatopaikoille. Tekstiilijätteen määrää ja laatua koskevat tiedot ja havainnot raportoidaan luvussa 3. Luvussa 2 esitetään pääpiirteissään tekstiilien ja tekstiilijätteen hyödyntämisen toimintaympäristö nykyisessä tilanteessa. Suomen ympäristö\n12 10 Suomen ympäristö Kuluttajien toimintaa ja asenteita vaatteidenkäytössä ja hylkäyksessä selvitettiin sähköisellä kuluttajakyselyllä joka suunnattiin Kuluttajatutkimuskeskuksen kuudelle alueelliselle kuluttajapaneelille (pääkaupunkiseutu, Turku, Tampere, Jyväskylä, Oulu ja Joensuu). Lisäksi kyselyä jaettiin projektin toteuttajien nettisivujen kautta. Kuluttajille kohdistetulla kyselytutkimuksella kartoitettiin mm. vaatteiden hylkäämisen syitä, hylättävien vaatteiden laatua ja määrää, kuluttajien valmiutta lajitella tekstiilejä eri kriteerien mukaan (esim. käyttökelpoisuus, materiaalikoostumus) sekä valmiutta toimittaa niitä keräyspisteisiin. Kyselytutkimuksen päätulokset avataan luvussa 4. Hankkeen toisessa osiossa kartoitettiin tekstiilijätteen hyödyntämismahdollisuuksia kokoamalla tietoa meillä ja muualla käytössä tai kehitteillä olevista erilaisista tekstiilien hyödyntämisvaihtoehdoista ja näiden asettamista vaatimuksista tekstiilijätteen laadulle. Kierrätyskonsepteja on esitelty luvussa 5. Tämän jälkeen muodostettiin kolme vaihtoehtoa tekstiilien uudelleenkäytön ja tekstiilijätteen hyödyntämisen järjestämiseksi ja arvioitiin näiden elinkaariset ympäristövaikutukset. Tarkasteltavina vaihtoehtoina olivat 1) nykytilanne, 2) nykyisestä kaksinkertaiseksi kasvanut tekstiilien erilliskeräys ja erilliskerätyn tekstiilin tehostunut uudelleenkäyttö, 3) nykyisestä kaksinkertaiseksi kasvanut tekstiilien erilliskeräys, erilliskerätyn tekstiilijätteen tehostunut kierrätys. Vaihtoehtojen elinkaariset ympäristövaikutukset raportoidaan luvussa 6. Hankkeen kolmannessa osiossa keskityttiin arvioimaan ohjauskeinovalikoimaa, joka eri ulottuvuuksiltaan (käytännön toimivuus ja hallittavuus, vaikuttavuus, kustannustehokkuus, hyväksyttävyys) parhaiten vaikuttaisi haluttuun lopputulokseen eli tekstiilijätteen kierrätyksen kasvuun. Tarkasteltavia ohjauskeinoja olivat vapaaehtoinen tuottajavastuu, julkisiin hankintoihin liitettävät vaatimukset kierrätysmateriaalin käytöstä hankittavana olevan tuotteen valmistuksessa sekä investointituki yrityksille kierrätystoiminnan käynnistämiseksi. Arvioinnin tulokset esitetään raportin luvussa 7. Hankkeen neljännessä osiossa edistettiin tekstiilien kierrätyksen parissa toimivien tahojen verkostoitumista mm. järjestämällä syksyllä 2013 workshop ja kesällä 2014 seminaari. Workshopin keskustelujen tuloksia raportoidaan liitteessä 1. Lisäksi verkostoiduttiin pohjoismaisella kentällä osallistumalla samaan aikaan tämän hankkeen kanssa käynnissä olleisiin kolmeen pohjoismaiseen tekstiilijätteen uudelleenkäytön ja kierrätyksen edistämisen hankkeisiin, joissa kartoitettiin pohjoismaisen yhteistyön mahdollisuuksia. Lukuun 8 on koottu hankkeen ehdotuksia toimenpiteiksi, joilla tekstiilien hyödyntämistä voitaisiin edistää.\n13 2 Tekstiilien ja tekstiilijätteen hyödyntämisen toimintaympäristö nykyisellään Tässä luvussa kuvataan pääpiirteissään käytöstä poistettavien tekstiilien keräyksen, lajittelun ja hyödyntämisen nykyistä toimintaympäristöä. Kuvaa tarkennetaan luvussa 3 tekstiilivirtojen tarkastelulla. Kotitalouksien tekstiilijäte on lähtökohtaisesti yhdyskuntajätettä ja kunnan vastuulla. Kotitalouksista käytöstä poistetuille uudelleenkäytettäville tekstiileille, jotka eivät siis ole vielä jätettä, järjestävät erilliskeräystä vakiintuneesti useat hyväntekeväisyysjärjestöt, kuten U-landshjälp från Folk till Folk i Finland (UFF), Pelastusarmeija, Suomen Punainen Risti (SPR) ja Fida. Keräyspisteet sijaitsevat useimmiten kuntien jätelaitosten ekopisteissä (aluekeräyspisteissä), jätelaitosten kanssa sovitusti (keräyspisteitä löytyy ja Näihin erilliskeräyspisteisiin toivotaan tuotavan vain uudelleenkäyttöön kelpaavaa, puhdasta ja ehjää tekstiiliä. Toiminta on vuosi vuodelta laajentunut ja vuonna 2014 suurimman toimijan, UFF:n keräys oli 276 paikkakunnalla noin 5,3 milj. suomalaisen ulottuvissa ja sai talteen 12,1 milj. kg tekstiiliä (Huopalainen 2015). Rikkinäistä tekstiiliä (eli tekstiilijätettä) on kotitaloustekstiilien seassa kerätty Jyväskylän seudulla Jyväskylän katulähetyksen toimesta. Dafecorin Jyväskylän toimipaikka (aiemmin Ekocenter JykaTuote) hyödyntää tekstiilijätteen mekaanisessa kierrätysprosessissa, missä tekstiilit revitään ja puristetaan erilaisiksi tuotteiksi kuten parketinalusmatoiksi. Tekstiilien ohella tekstiilijätteen kattavaa keräystä on viime vuosina ryhdytty kokeilemaan myös Hämeen ammattikorkeakoulun Poistaripajahankkeen (Poistaripaja 2015) ja kokeilukuntien Nuorten työpajojen yhteistyönä käynnistämissä Texvex poistotekstiilipajoissa. Keväällä 2014 käynnistettiin Texvex pajat Forssassa ja Loimaalla. Hankkeen aikana toiminta laajeni Hämeenlinnaan Kuurojen palvelusäätiöön (syksyllä 2014) sekä Humppilan kuntaan (keväällä 2015). Pajoissa tekstiilit ja tekstiilijäte lajitellaan yhteistyökumppaneiden toiveiden mukaisesti siten, että materiaalien kierto saadaan mahdollisimman tehokkaaksi. Näin on löydetty käyttökohteita myös huonolaatuiselle, ei uudelleenkäyttöön soveltuvalle materiaalille. Myös aivan uudenlaisia tuoteinnovaatioita on saatu kokeilujen yhteydessä ideoitua (Sippola ja Valkonen 2014). Kaikki neljä Poistaripajahankkeen aikana perustettua Texvex pajaa jatkavat toimintaansa hankkeen päätyttyä. Erilliskeräyksellä talteen saadut ja uudelleenkäyttöön kelpaavat tekstiilit ohjautuvat myyntiin kotimaassa kerääjien omissa myymälöissä, myyntipisteissä, kirpputoreilla ja nettikaupoissa. Suuri osa hyväntekeväisyysjärjestöjen keräämistä tekstiileistä viedään ulkomaille. UFF:n keräämistä tekstiileistä noin 81 % myydään tukkuerissä mm. Baltian maihin. Afrikkaan viedään lajiteltuja ja uudelleenkäyttökelpoisiksi luokiteltuja tekstiilejä (kts. tietolaatikko luvussa 3.2.3). Suomen ympäristö\n14 Taulukko 1. Esimerkkejä Suomessa toimivista, käytöstä poistettujen tekstiilien keräyksen, uudelleenkäytön ja kierrätyksen parissa toimivista organisaatioista ja yrityksistä. Yritys Varsinainen toiminta Tekstiilien keräys Esikäsittely Raakaaineen välitys/ myynti Mekaaninen käsittely Neuvonta Fida Lähetys- ja x x x International kehitysyhteistyö Pelastusarmeija Hyväntekeväisyys x x x Suomen Kansainvälinen apu x x x Punainen Risti UFF Kehitysyhteistyö x x x Kierrätyskeskukset Jätteen synnyn ehkäisy x x x (x) Texvex Kuntien (ja muiden x x x (x) organisaatioiden) pajatoiminta Forssassa, Humppilassa, Hämeenlinnassa Kuurojen Palvelusäätiö, Loimaalla (raportin kirjoitushetkellä) Dafecor Oy Uusiotuotteet x x x Jyväskylän Katulähetys x x x katulähetys Globe Hope Oy Ecodesign, x x uusiotuotteet Touchpoint Ecodesign, työvaatteet, x x yrityslahjat Lukuisat pienet ecodesign -yritykset, esim. Mereija ja Remake Ekodesign Oy Ecodesign, ompelimo, kirpputori x x Pure Waste Textiles Teollisuuden ylijäämätekstiilin kierrätys tekstiiliksi x x x SavetheC Laukkujen valmistus x x Hennes & Vaateliike, muotiala x x Mauritz Martela Huonekalujen x valmistus Erilaiset hankkeet Kokeiluhankkeet erityisryhmille, opiskelijoiden ja yritysten yhteistyöhankkeet x x x x x Yhdistykset kuten Suomen poistotekstiilit ry, Martat Neuvonta, koulutus, erilaiset selvitykset Ecodesign Tuotemyynti/ tuotekehitys x 12 Suomen ympäristö\n15 Rikkinäinen, mutta materiaalina hyödynnettäväksi kelpaava tekstiilijäte ohjautuu Texvex-pajoista Dafecorille, joka nyttemmin on ainoa Suomessa tekstiilijätteen mekaanista kierrätystä tekevä yritys. Dafecor vastaanottaa käytöstä poistettua tekstiiliä myös mm. pesuloista ja teollisuudelta, missä syntyvät tekstiilijätteet ovat yleensä homogeenisempia kuin kotitalouksien tekstiilijätteet ja siten helpommin hyödynnettävissä. Merkittävä tekstiilijätettä kierrättävä suomalainen yritys on myös Globe Hope, ecodesign-yritys, joka käyttää kierrätys- ja ylijäämämateriaaleja uusien tuotteiden valmistuksessa. Muita tekstiilijätteen kierrätyksen parissa toimivia kotimaisia yrityksiä ovat Touch Point, Pure Waste Textiles (toistaiseksi vain teollisuudesta peräisin olevaa tekstiilijätettä) sekä lukuisat eko-ompelijat ja käsityöläiset (taulukko 1; Räsänen ja Ranna 2012). Vuosittain käytöstä poistettavasta tekstiilistä valtaosa ohjautuu kuitenkin jätehuoltoon, missä se sekajätteen seassa entistä suuremmalta osin hyödynnetään energiana. Vähenevässä määrin sekajätettä ohjautuu kaatopaikoille. Vuoden 2016 alusta tällaista sekajätettä ei enää voida sijoittaa kaatopaikoille (VNa kaatopaikoista 331/2013). Energiahyödyntäminen voikin joillekin tekstiilijätejakeille, kuten likaantuneille tai haitallisia aineita sisältäville tekstiileille, olla materiaalihyödyntämistä sopivampi vaihtoehto. Erilliskerätty tekstiili lajitellaan nykytilanteessa käsin. Käsinlajittelua tarvittaneen lajittelussa jatkossakin, sillä kone ei pysty erottelemaan käyttökelpoisia vaatteita käyttökelvottomista. Kierrätyksen kehittämismahdollisuuksia on kartoitettu Hämeen ammattikorkeakoulun opinnäytetöissä. Huttunen (2014) haastatteli yrityksiä, joista suurin osa (80 %) oli halukkaita kehittämään kierrätystä. Kierrätyksen esteistä useimmat mainitsivat kustannukset, lajittelun lisääntyminen tuotannossa ja sen, että tekstiilijäte sisältää haitallisia aineita (esim. palonestoaineet). Myös Hakola (2013) päätyi opinnäytetyössään siihen, että tekstiilialan yritykset kokevat kierrätyksen tärkeänä ja kaipasivat valtion ohjausta kierrätyksen kehittämiseen sekä tekstiilikierrätykseen keskittyneitä yrityksiä. Sitä vastoin tuottajavastuuta yritykset eivät olleet halukkaita laajentamaan tekstiileihin. (Hakola 2013.) Suomen ympäristö\n16 3 Tekstiilin ja tekstiilijätteen määrä ja laatu 3.1 Tekstiilivirrat vuonna 2012 Tekstiilivirtaa kuvattaessa lasketaan mukaan vuoden aikana käyttäjille päätyneet uudet tekstiilituotteet sekä käyttäjien omasta käytöstään poistamat tuotteet, joista osa lahjoitetaan uudelleenkäytettäväksi hyväntekeväisyysjärjestöille ja osa laitetaan jätteeksi. Lisäksi seurataan, mihin vaatteita vastaanottavat hyväntekeväisyysjärjestöt toimittavat vastaanottamansa tekstiilit. Suomen tekstiilivirta vuodelle 2012 on laskettu Ruotsissa kehitetyllä materiaalivirta-analyysiin perustuvalla menetelmällä (Carlsson ym. 2011), jota on käytetty myös yhteispohjoismaisessa hankkeessa (Tojo ym. 2012). Ainoat vuosittain koottavat, koko maan kattavat tilastot tekstiileistä ovat Tullin ulkomaankauppatilasto ja Tilastokeskuksen Teollisuuden tuotantotilasto. Hankkeen yhteydessä on koottu täydentäviä tietoja kirjallisista lähteistä ja lisäksi kerätty toimijoita (liite 2) haastattelemalla aineistoa, jotta tieto maamme tekstiilivirroista olisi mahdollisimman kattava. Menetelmä on kuvattu yksityiskohtaisesti TEXJÄTEhankkeen nettisivuilla julkaistussa työpaperissa (Aalto 2014a). Kun tuonnin ja valmistuksen määrästä vähennetään viennin osuus, tuli vuonna 2012 kuluttajien ja laitostalouksien käyttöön uusia tekstiilejä lähes 72 miljoonaa kiloa (kuva 1), kun myös mattojen hankinnat ovat mukana. Ilman mattojen osuutta uusia vaatteita ja kodin tekstiilejä tuli noin 60 miljoonaa kiloa. Tilastoista ei ole eroteltavissa yksityisille kuluttajille päätyvää osuutta yrityksille tai laitostalouksille päätyvästä. Tarkasteluvuonna kuluttajat ja laitostaloudet poistivat tekstiilejä omasta käytöstään noin 71 miljoonaa kiloa. Suurin osa tekstiilien poistoista oli kuluttajilta ja vain noin kymmenesosa (noin 0,57 milj. kg) laitostalouksista. Hankintojen ja poistojen erotuksena käyttäjille jäi lähes 4,5 miljoonaa kiloa lisää tekstiilejä varastoon. Käyttäjien omistamaa tekstiilimäärää ei tiedetä, mutta vaikuttaa siltä, että se kasvaa koko ajan (Aalto 2014b). Koottujen tietojen ja arvioiden perusteella käyttäjien vaatepoistot jakaantuivat siten, että 77 % päätyi suoraan jätteeksi ja 23 % hyväntekeväisyysjärjestöille. Hyväntekeväisyysjärjestöille lahjoitetuista vaatteista ja muista tekstiileistä noin viidesosa palautui takaisin suomalaisille kuluttajille joko lahjoituksina tai järjestöjen omien myymälöiden kautta. Noin puolet hyväntekeväisyysjärjestöjen saamista lahjoituksista ohjautui vientiin ja viidennes jätteeksi. Monet vaatteet ja kodintekstiilit vaihtavat omistajaa myös kuluttajien välisinä lahjoituksina tai kirpputorien kautta. Niiden määrä on todennäköisesti vähintään puolet verrattuna erilliskerättyyn määrään (ks. luku 4.2., kuva 2). Koska ne tekstiilivirrassa pysyivät käyttäjillä, eikä niiden määrää tiedetä, niitä ei ole otettu huomioon kuvassa Suomen ympäristö\n17 Kuva 1 Tuonti ja valmistus 59,62 (11,0) Kauppa 59,62 (11,0) Käyttäjät 4,47 (0,8) Sisältäen matot: 71,76 (13,2) 3,40 (0,6) Varasto? 16,400 (3,0) 54,70 (10,1) Vienti (käytetyt) 8,28 (1,5) Hyväntekeväisyysjärjestöt 0,97 (0,2) 3,80 (0,7) 0,18 Jätehuolto 24,20 (3,9) 34,30 (6,2) Energiatuotanto Kierrätys Kaatopaikka Milj. kg/v (kg/asukas/v) Kuva 1. Suomen tekstiilivirta vuonna 2012, milj. kg (suluissa kg/asukas). Tiedot jätteeksi päätyneistä kuluttajien tekstiilipoistoista perustuvat pääkaupunkiseudulla tehdyn sekajätteen lajittelututkimuksen tuloksiin (HSY 2013). Sekajätetutkimuksissa jäteluokka vaatteet sisältää myös kengät, laukut ja nahkatuotteet, joiden hankintoja ei ole mukana tekstiilien hankinnoissa. Ei ole tietoa, kuinka suuri osa sekajätteen vaateluokasta oli kenkiä ja muita nahkatuotteita. Lisäksi pääkaupunkiseudun sekajätetutkimukseen perustuva arvio 10 kiloa tekstiilijätettä asukasta kohden saattaa olla liian suuri kuvaaman koko maan kuluttajien tekstiilijätteitä, joten käyttöön tai varastoon saattaa jäädä edellä arvioitua enemmän vaatteita. Hyväntekeväisyysjärjestöjen saamista tekstiileistä noin puolet vietiin ulkomaille (Eurooppaan 74 %, Afrikkaan 24 %, Aasiaan 2 %). Vientiin päätyneissä tekstiileissä oli sekä valmiiksi lajiteltua, uudelleenkäyttöön kelpaavaa tekstiiliä että lajittelematonta tekstiiliä, jonka hyödyntämistavasta ei ole varmuutta. Kotimaassa hyväntekeväisyysjärjestöt välittivät noin 6 % saamistaan tekstiileistä kierrätykseen ja noin 23 % jätteeksi (ks. luku 3.2.3). Jätehuoltoon päätyi yhteensä yli 58 miljoonaa kiloa tekstiilejä. Kuluttajilta tulleiden tekstiilijätteiden arvioitiin päätyvän sekajätteen mukana energiahyödyntämiseen tai kaatopaikalle. Vuonna 2012 sekajätteestä hyödynnettiin energiana keskimäärin 38 % ja kaatopaikalle päätyi 62 % (Tilastokeskus 2013). Pesuloista, joiden tekstiilivirtoja selvitettiin, ohjattiin kaikki tekstiilijätteet energiahyödyntämiseen. Hyväntekeväisyysjärjestöt toimittivat jätteistään valtaosan (83 %) energiajätteeksi ja 17 % päätyi kaatopaikalle. Näin kaikista tekstiilijätteistä aiempaa suurempi osa (41 %) päätyy energiana hyödynnettäväksi, mutta edelleen runsaat puolet (59 %) kaatopaikalle. Tilanne on hieman parantunut, sillä muutamaa vuotta aiemmin kaatopaikalle päätyi yli 60 % tekstiilijätteestä (vrt. Tojo ym. 2010). Lähivuosina orgaanisen jätteen kaatopaikkasijoituskiellon seurauksena sekajäte ja sen joukossa oleva tekstiilijäte tulee ohjautumaan kokonaisuudessaan energiana hyödyntämiseen. Kierrätykseen päätyvien tekstiilien osuus on edelleen hyvin pieni (1,15 milj.kg), josta hyväntekeväisyysjärjestöiltä on peräisin 0,97 miljoonaa kiloa ja pesuloista ja muista laitostalouksista 0,18 miljoonaa kiloa. Varsinaisen kierrätyksen lisäksi kotitaloudet hyödyntävät omia käyttökelvottomia tekstiilejään omassa käytössään siivousliinoina ja esimerkiksi tilkkutöissä ja matonkuteiden materiaalina. Ne ovat kuvassa 1 osa varastoa (lähes 4,4 milj.kg). Suomen ympäristö\n18 3.2 Tekstiilivirtojen taustoja Tekstiilihankinnat Kotitalouksiin ja laitostalouksiin hankituista tekstiileistä olivat mukana erilaiset vaatteet ja kodintekstiilit (Tullitilaston pääluokat CN 61, CN 62 ja CN 63) sekä matot (CN 57), mutta eivät erikoistekstiilit (teltat, purjeet, narut ym. muut tekstiilituotteet). Tullin tuonti- ja vientitilastoihin on merkitty euromäärien lisäksi myös tuoteryhmien painot, jotka mahdollistavat kilomäärien laskennan. Kotimaan tekstiilituotanto laskettiin Tilastokeskuksen kokoaman tuotantotilaston perusteella. Monien tekstiilituotteiden tuotanto on kuitenkin Suomessa niin vähäistä, että tuotteiden kilomäärät on merkitty vain harvoille tuotteille. Näin ollen tuotantotilaston kilotiedot on pitkälti laskettu yksittäisten tuotenimikkeiden keskimääräisten kappalepainojen perusteella käyttäen hyväksi tullin tilastojen sekä ruotsalaisen menetelmäraportin (Carlsson ym. 2011) mukaisia kappalepainoja. Tullin ulkomaankauppatilaston (2012) ja Tilastokeskuksen kokoaman teollisuustuotantotilaston (2012) mukaan uusia vaatteita ja kodintekstiilejä hankittiin vuonna 2012 yhteensä lähes 60 miljoonaa kiloa. Kun kulutukseen lisätään myös matot, kulutus oli kaikkiaan lähes 72 miljoonaa kiloa. Kokonaiskulutukseen on laskettu yhteen tuonti ja kotimainen tuotanto ja siitä on vähennetty viennin osuus (taulukko 2). Kukin suomalainen hankki uusia tekstiilejä keskimäärin 13,2 kiloa, josta vaatteita oli 8,1 kiloa, kodin tekstiilejä 2,9 ja mattoja 2,2 kiloa. Tekstiilikaupat ilmoittivat poistavansa homehtuneet ja muuten pilaantuneet tuotteet jätteeksi. Käyttökelpoisten tuotteiden vuoden 2012 poistomääristä tai tavoista ei saatu tietoja. Vuoden 2013 aikana UFF lanseerasi vaatekaupoille konseptin, jossa uudelleenkäyttöön soveltuva myymättä jäänyt tekstiili voidaan toimittaa uudelleenkäyttöön kotimaan markkinoiden ulkopuolelle. Taulukko 2. Tekstiilien kulutus Suomessa vuonna Tuonti milj. kg Kotimainen tuotanto milj. kg Vienti milj. kg Kotimainen kulutus milj. kg Kulutus /henkilö kg Vaatteet 49,915 1,781 7,807 43,890 8,1 Kodintekstiilit 15,926 1,126 1,322 15,730 2,9 Matot 11,614 1,917 1,393 12,138 2,2 Yhteensä 77,455 4,824 10,522 71,757 13,2 Yhteensä, ilman mattoja Käytetyt vaatteet ja lumput 65,841 2,907 9,129 59,619 11,0 1,182 6,961-5,779-1,1 16 Suomen ympäristö\n19 3.2.2 Kuluttajien ja laitostalouksien tekstiilipoistot Koti- tai laitostalouksista poistetuista tekstiileistä tai tekstiilien uudelleen käytöstä ei koota valtakunnallisia tilastoja. Poistettujen tekstiilien määrätietoja koottiin monista lähteistä ja tiedusteltiin useilta tahoilta. Kuluttajille tehtiin nettikysely keväällä 2013, josta selviää miksi ja mihin kuluttajat poistavat käytössään olevia tekstiilejä (ks. luku 4). Kuluttajien on kuitenkin hyvin vaikea arvioida poistojen määriä kiloina. Kyselyn tulokset vahvistivat, että ainakin kierrätyksestä kiinnostuneet kuluttajat toimittavat suurimman osan poistamistaan vaatteista ja kodintekstiileistä hyväntekeväisyysjärjestöjen keräyksiin ja sukulaisten tai tuttavien käyttöön. Kotitalouksien tekstiilipoistot on jaoteltu uudelleenkäytöksi ja jätteeksi. Käyttökelvottomat tekstiilit päätyvät kuluttajilta usein jätteisiin. Jätteisiin päätyneistä tekstiileistä luotettavimmat tiedot saadaan sekajätteiden lajittelututkimusten perusteella. Se päätyykö jäte kaatopaikalle vai energiajätteeksi riippuu paikallisesta jätteidenkäsittelyjärjestelmästä. Viimeisen vuosikymmenen aikana tehtyjen sekajätteiden laittelututkimusten mukaan tekstiilijätteen osuus sekajätteestä on ollut 3 5 % ja asukasta kohden tekstiilijätettä on syntynyt 8 9 kiloa vuodessa. Tekstiilijätteen määrä on kasvanut. Esimerkiksi pääkaupunkiseudulla vuonna 2012 sekä tekstiilijätteen määrä että sen osuus sekajätteestä oli kasvanut viisi vuotta aiemmin tehtyyn tutkimukseen verrattuna. Pääkaupunkiseudulla tekstiilijätteen määrä oli vuonna 2012 keskimäärin 10,2 kiloa asukasta kohden 1 ja vaatteiden ja muiden tekstiilien osuus sekajätteestä oli noin 5,8 % (HSY 2013). Sen pohjalta tekstiilivirtalaskelmassa on käytetty arviota 10 kiloa tekstiilijätettä asukasta kohden. Vuonna 2012 Suomen asukasluku oli , joten kaikkien kuluttajien tekstiilijätteen määräksi sekajätteessä saadaan lähes 54,3 miljoonaa kiloa. Hotellien, ravintoloiden ja sairaaloiden tekstiilit ovat nykyisin pääasiassa pesuloiden niille vuokraamia tekstiilejä. Koska laitostalouksien tekstiilipoistoista ei liioin ole yhteisiä tilastoja, suurimmilta pesuloilta tiedusteltiin poistettujen tekstiilien määriä ja sitä, mihin käytöstä poistetut tekstiilit on toimitettu. Puhdaspalvelu Fi Oy (2015) on pesuloiden perustama tekstiilihuollon valtakunnallinen myynti- ja markkinointiyhtiö. Siihen kuuluu 10 tekstiilipalveluyritystä eri puolilta Suomea, jotka vuokraavat ja huoltavat valtaosan maan sairaaloiden tekstiileistä. Laitostekstiilien poistoa koskeva kysely kohdistettiin ketjun neljälle suurimmalle pesulalle: Uudenmaan sairaalapesula Oy, Sakupe Oy, Turun Tekstiilihuolto Oy sekä Oulun keskuspesula Oy. Lindström Oy tytäryhtiöineen puolestaan vuokraa ja huoltaa suuren osan mm. maan hotellien ja ravintoloiden pyykeistä sekä monien yritysten ja laitosten henkilökuntien työasuista, joten myös sille lähetettiin kysely. Pesuloille (liite 2) tehty kysely osoitti, että poistettujen tekstiilien tilastointi vaihtelee. Joillakin pesuloilla on tieto vain poistetuista kappalemääristä ja kappaleet voivat olla keskenään hyvin erilaisia tuotteita. Osalla pesuloita oli tiedossa poistettujen tekstiilien kokonaismäärä kiloina ja sen jakautuminen uudelleenkäyttöön, kierrätykseen ja jätteeksi. Pesulat arvioivat ja laskivat käytöstään poistettujen tekstiilien määrät ja niiden jakautumisen uudelleenkäyttöön sekä hyödyntämiseen materiaalina ja energiana (taulukko 3). 1 Vaatteet kengät ja laukut 6,3 kg ja kodintekstiilit (kankaat, sohvanpäälliset, pöytäliinat ja matot) 3,8 kg. Kengät ja nahkatuotteet tai huonekalujen päälliset eivät ole tekstiilivirtalaskelmien uusissa tuotteissa mukana. Suomen ympäristö\n20 Taulukko 3. Pesuloiden tekstiilipoistojen jakautuminen kierrätykseen ja jätteeksi vuonna Sellaisenaan uudelleen käyttöön Materiaalina hyödynnettäväksi Energiana hyödynnettäväksi Yhteensä Haastatellut pesulat (5 kpl) yhteensä, kg Muut pesulat (20 %), kg Pesulat yhteensä, kg ,2 % 32 % 68 % 100 % Huom! lukuja pyöristetty, jolloin summat eivät täysin täsmää Viidestä haastatteluun osallistuneesta pesulasta poistetaan vuodessa yhteensä kiloa tekstiilejä. Niistä selvästi alle puolet päätyy materiaalina hyödynnettäväksi (pääasiassa alihankkijoiden kautta) ja lähes 70 % päätyy energiajätteeksi. Suoraan kaatopaikalle pesulat eivät toimittaneet tekstiilijätteitä juuri lainkaan. Sellaisenaan uudelleenkäytössä vaatteina tai muuna tuotteena elinkaartaan jatkaa vain hyvin pieni osa. Haastateltujen pesuloiden arvioitiin muodostavan koko maan pesuloiden tekstiilivirrasta noin 80 % ja koko maan muiden vastaavien pesuloiden osuus olisi 20 %, mikä on lisätty kokonaismäärään (taulukko 3). Muiden pesuloiden tekstiilipoistojen on oletettu jakautuvan uudelleenkäyttöön sekä materiaalina ja energiana hyödynnettäväksi samassa suhteessa kuin haastateltujen pesuloiden (taulukko 3). Koko maan pesuloiden poistamaksi tekstiilimääräksi on näin arvioitu lähes kg vuodessa. Monet pesulat hyödyntävät puuvillaisista ja puuvilla-polyesteriä olevista liinavaatteista ja pyyhkeistä suurimman osan joko omassa käytössä esim. siivousliinoina tai välittävät raaka-aineeksi eri alihankkijoille. Pääosa työvaatteista on toimitettu hyödynnettäväksi energiana. Monia työvaatteita pidettiin vaikeasti materiaalihyödynnettävinä niiden heterogeenisuuden vuoksi. Ne sisältävät erilaisia materiaaleja ja värejä sekä koostuvat monenlaisista ja eripaksuisista kankaista. Työvaatteissa on myös runsaasti lisätarvikkeita (nappeja, vetoketjuja yms.), joten niiden käsittely jatkokäyttöä varten on työläämpää kuin rakenteeltaan ja materiaaleiltaan yksinkertaisten liinavaatteiden tai pyyhkeiden. Kutakin yksittäistä työvaatelaatua oli lisäksi suhteellisen pieniä määriä. Osa niiden materiaaleista sisältää myös erilaisia viimeistyskäsittelyjä, joissa voi olla haitallisia aineita (palonsuoja, kemikaalisuoja, erilaisia hylkivyyskäsittelyjä, jne.). Energiana hyödynnettävän tekstiilin joukosta (yhteensä lähes kg/v) osa olisi todennäköisesti mahdollista hyödyntää raaka-aineena Hyväntekeväisyysjärjestöjen toiminta Suurimmilta hyväntekeväisyysjärjestöiltä (liite 2) tiedusteltiin heidän kauttaan kiertävien tekstiilien määriä ja sitä, mihin ne järjestöiltä päätyvät. Tiedustelu tehtiin UFF:lle, SPR:lle, Fidalle, Pelastusarmeijalle ja Pääkaupunkiseudun kierrätyskeskukselle. SPR:n luvut kattavat sekä Konttiketjun että Logistiikkakeskuksen toiminnan. Lisäksi tietoja kysyttiin EkoCenter JykaTuotteelta (nykyisin Dafecor Oy), joka myös hyödyntää tekstiilejä omassa tuotannossaan. Kaikki järjestöt saavat pääosan tekstiileistään kuluttajilta ja vain alle prosentti tulee yrityksiltä tai muilta tahoilta. Hyväntekeväisyysjärjestöjen tilastointitavat ja tietojen yksityiskohtaisuus kerättyjen tekstiilien määristä vaihtelivat, joten myös taulukossa 4 olevat luvut ovat osittain arvioita, jotka järjestöt ovat tarkastaneet. Muiden kuin haastateltujen järjestöjen ja toimijoiden kautta arvioitiin kiertävän noin 7 % em. järjestöjen yhteenlasketusta tekstiilimäärästä. TEXJÄTE-hankkeessa tehdyn kyselyn (luku 4) perusteella kuluttajat lahjoittavat tekstiilejä em. kuuden tahon lisäksi monille erilaisille tahoille kuten seurakunnille, eläinsuojeluyhdistyksille, paikallisille kirpputoreille, työttömien keräyksiin ja rajantakaiseen Karjalaan. 18 Suomen ympäristö\nsuomen ympäristö 4 2015 Tekstiilien uudelleenkäytön ja tekstiilijätteen kierrätyksen tehostaminen Suomessa YMPÄRISTÖN- ympäristönsuojelu SUOJELU Helena Dahlbo, Kristiina Aalto, Hanna Salmenperä, Hanna\nKuluttajien halukkuus ja toimintatavat tekstiilien kierrätyksessä Kristiina Aalto\nTUTKIMUKSIA JA SELVITYKSIÄ 12 2014 Kuluttajien halukkuus ja toimintatavat tekstiilien kierrätyksessä Kristiina Aalto TUTKIMUKSIA JA SELVITYKSIÄ 12 2014 Kuluttajien halukkuus ja toimintatavat tekstiilien


VeikkausVcom - 15. August 2018, 10:15\nAlkaa 15.8. klo 22:00\nReal Madrid ja Atletico Madrid pelaavat kauden ensimmäisen Madridin derbyn, tosin kaukana kotoa Tallinnassa. UEFA Super Cup tarjoaa poikkeuksellisen mielenkiintoisen startin espanjalaisjättien kauteen. Kyseessä on Realin uuden managerin Julen Lopeteguin ensimmäinen virallinen ottelu joukkueen peräsimessä. Ja samalla ensimmäinen ottelu pitkään aikaan ilman Cristiano Ronaldoa Realin paidassa.\nJuuri tämän tasaisemmaksi ei jalkapallo-ottelua etukäteen saa. Real on ehkä hienoinen suosikki, mutta Atletico ei myy nahkaansa halvalla. Lisäminuutit tai rankkarit eivät yllättäisi yhtään ja poikkeuksellisesti paras pelimerkki löytyykin varsinaisen peliajan tasurista. Bethardin kärkikerroin 3.20 ristille on ehdoton valinta keskiviikon trilleriin.\nUusi asiakas? Bethard on futisbetsarin märkä päiväuni. Kärkikertoimien lisäksi tarjolla on muhkea 100% tervetuliaispaketti aina 100€ asti.\nHUOM! Sub näyttää ilahduttavasti ottelun suorana myös kotimaan verkossa klo 21:50 alkaen.\nPerinteinen UEFA Super Cup pelataan tällä kertaa Tallinnassa. Mestarien liigan ja Eurooppa-liigan voittajien kalistelu maanosan parhaan seurajoukkueen tittelistä käydään jo neljänkymmenenkolmannen kerran. Kertaakaan aiemmin ottelun molemmat osapuolet eivät ole tulleet samasta kaupungista, joten historiaa Tallinnassa tehdään joka tapauksessa.\nMielikuvat Mestarien liigan edustajien ylivoimasta voidaan tässä kilpailussa perinteisesti heittää roskiin. Vuosien saatossa voitot ovat menneet suunnilleen tasan. Real on voittanut kaksi edellistä Super Cupiaan, mutta toisaalta Atletico ei ole vastaavaa ottelua koskaan hävinnyt. Lähtökohdat otteluun ovat siis tilastojenkin valossa äärimmäisen tasaiset.\nRealin kesää on otsikoiden valossa hallinnut Ronaldon lähtö joukkueesta. Portugalilaisen maalivainua ei ole mahdollista korvata, mutta isommassa kuvassa Realin menetys on melko pieni. Paljon isompi asia Los Blancosin kannalta oli esimerkiksi Luka Modricin jääminen seuraan. Modricin siirto Interiin oli viittä vaille valmista kauraa, mutta kaikesta huolimatta keskikentän kroaattitähti jatkaa Realissa.\nReal pääsee uuteen kauteen jälleen kerran vahvalla joukkueella. Modric, Gareth Bale, Isco, Toni Kroos ja kumppanit muodostavat jälleen huipputaitavan rungon. Yksi kiinnostava muutos löytyy kuitenkin maalinsuulta. Jättihankinta ja Atleticostakin tuttu Thibaut Courtois korvannee Keylor Navasin ykkösvahtina.\nAtleticon hankinnat tai hankkimatta jättämiset eivät luonnollisesti aiheuta samanlaisia aaltoja uutisvirrassa kuin isoveljensä tekemiset. Kaikesta huolimatta Atleticon haaviin on jälleen tarttunut nuorta laatutavaraa à la Thomas Lemar, Rodri ja Gelson Martins. Kokeneempia hankintoja ovat Nikola Kalinic sekä Santiago Arias. MM-kävijät Antoine Griezmannin johdolla ovat niin ikään jälleen käytettävissä ja mukana Tallinnassa.\nReal on laskettu markkinoilla pieneksi suosikiksi tähän otteluun. Lähtökohdat ovat kuitenkin todella tasaiset. Real ei ole Atleticoa vastaan La Ligassa juhlinut, eikä se sen helpompaa ole puolueettomalla kentälläkään. Ronaldon maaleja on lisäksi vaikea korvata. Kovin paljon tasaisemmaksi ei futismatsia etukäteen saa, joten paras pelivalinta löytyykin poikkeuksellisesti varsinaisen peliajan tasurista. Bethardin huippukerroin 3.20 on syytä ottaa talteen mahdollisimman pian.


Paskasta kannattaa ottaa irti kaikki mahdollinen hyöty | Demeca Oy\nPaskasta kannattaa ottaa irti kaikki mahdollinen hyöty\nIlpo Wennströmin lypsykarjatilalla Toholammilla käynnistettiin Demecan biokaasulaitos tammikuussa 2019. Tilan isäntä katsoo laitoksen ensimmäisten käyttökuukausien jälkeen tulevaisuuteen tyytyväisenä. Yöt nukutaan hyvin, kun tiedetään, että isoja sähkölaskuja ei enää tule.\nBiokaasulaitoksen rakentaminen on ollut meidän tilamme tavoitteena jo pitemmän aikaa. Jos tilalla on olemassa raaka-ainetta, josta pystytään tekemään sähköä ja lämpöä, se kannattaa hyödyntää.\nAvustukset, joita Biokaasulaitosinvestointeihin on olemassa kannattaa käyttää, ja laitoksia pitäisi ehdottomasti rakentaa lisää. Laitoksen ympäristöystävällisyys on myös merkittävä ja huomion arvoinen asia.\nLaitoksen pystyttäminen eteni pohjien tekemisen jälkeen nopeasti. En uskonut, että laitos voidaan pystyttää päivässä, mutta kaikki askelmerkit olivat paikallaan ja jouduin toteamaan, että annettu lupaus piti.\nBiokaasulaitoksen jakeiden avulla lannoittamisen kohdistaminen oikein on jatkossa helpompaa. Lypsykarjatilalla lehmien ruokinta on erittäin tarkkaa ja laskemme tarkasti, mikä on kannattavaa.\nNyt pystymme kohdentamaan myös lannoituksen erittäin tarkasti. Separoinnin avulla otamme kuivalannan erilleen. Se ajetaan peltolohkoille, jotka ovat kauempana. Notkeampi liete ajetaan lähipelloille, jotka ovat maaperältäänkin lietteelle hyvin sopivia.\nOlen erittäin kiinnostunut ottamaan paskasta irti kaiken mahdollisen hyödyn, koska sitä kautta syntyvät säästöt ovat merkittäviä.\nSähkö, lämpö ja lannoitteet ovat niin maatilalla isoja ja merkittäviä asioita, että näen oman Biokaasulaitoksen rakentamisen erittäin kannattavana investointina.\nTulevaisuudessa tilalle tullaan hankkimaan toinen kontti, johon vedetään jo olemassa olevan haaran avulla putki liikennekaasun tuottamista varten. Ajoneuvokaasu lisää tilan raaka-aineiden hyödyntämistä ja omavaraisuutta entisestään. Syötteitä tarvitaan lisää, mutta nehän eivät lopu.\nMaanviljelijöillä on tapana sanoa, että tästä hommasta ei jää kuin paska käteen, mutta nyt sekin on puhdistettua ja siinä on rahaa.\nIlpo Wennström, Toholampi


Mikä on nimeämiskäytäntö Vijeo-Designer sovelluksessa?\nSeuraavat merkit ovat voimassa olevia merkkejä ja niitä voidaan käyttää osien, laitteiden, kohteiden, muuttujien ja salasanojen nimeämisessä Vijeo-Designerissa.\nAakkoset [a-z, A-Z]\nSinun täytyy käyttää eri nimiä sovelluksen kaikille kohteille. Sillä aikaa, kun sovellus tarkistaa, varmistaakseen eri nimien käytön, on olemassa skenaarioita jotka voivat johtaa samanlaisiin nimiin ja virheellisiin nimiviittauksiin.\nEt voi käyttää alaviivaa tai numreoita nimen ensimmäisenä merkkinä.\nEt voi käyttää alaviivaa kohdenimenä.\nJava nimet ovat varattuja ja niitä ei voi käyttää kohteiden niminä Vijeo Designerissa.


Lukijalta: Malmin lentokentän toiminnot Uttiin - Kouvolan Sanomat\nLukijalta: Malmin lentokentän toiminn...\nJulkaistu 20.11.2018 18:58\nLukijalta: Malmin lentokentän toiminnot Uttiin\nKouvolan tulisi aloittaa pikaisesti neuvottelut puolustusvoimien kanssa Utin lentokentän pohjoispuolen kaavoittamiseksi lentotoimintaa tukevaksi teollisuusalueeksi. Malmin lentokentän kaavoittamista vastustaneet valitukset on juuri lopullisesti hylätty korkeimmassa hallinto-oikeudessa.\nLentoliikenteen Statfor-ennuste esittää Suomen lentoliikenteelle kasvavan 1,7- 2,2 kertaiseksi nykyisestä vuoteen 2025 mennessä. Tämä tarkoittaa, että Helsinki-Vantaan laajennettukin kapasiteetti täyttyy, vaikka Malmia ei suljettaisi eikä yksikään pääkaupunkiseutua palvelevan lentokone käyttäisi sitä.\nKouvolan tulisi ottaa osa lentoliikenteen kasvusta. Logistiikkapaikkakuntana lähellä Helsinkiä Kouvola sopii hyvin ilmailua palveleville ja sitä tukeville yrityksille. Ilmailualalla nopeaa kasvua tulisi hyödyntää myös meillä. Pyhtäälle rakennetaan jo yksityistä lentokenttää ja Mänttä-Vilppula hyväksyi juuri kaksi esisopimusta, joilla kaupunki ostaa kiinteistöjä yli kolmella miljoonalla eurolla ensi vuonna lentokenttää varten. Mäntässä uudella lentokenttäkaavalla arvioidaan syntyvän noin 115 uutta työpaikkaa.\nOlen jo vuonna 2016 esittänyt laajan toimintasuunnitelman Kouvolan kaupungille Utin kehittämiseksi. Siihen ei ole ollut poliittista halua. Vasta muutama vuosi sitten kaupunginhallitus jopa lausunnossaan halusi vähentää lentotoimintaa Utissa, jonka johdosta jouduin jättämään päätöksestä eriävän mielipiteen. Utista olisi mahdollista tehdä riskittä nopeasti ja edullisesti Kouvolalle uusi Nokia, jos vaan halua ja tahtoa riittäisi.


Jätski "napit" - Makiaa Minnalta - Vuodatus.net\nVoitin ennen joulua palkinnon, jossa oli kaksi sellaista suklaakeksi muottia (en tiedä onko tuo oikea nimitys). Ajattelin sitten toista testata ja tehdä saunan jälkeiseksi herkutteluksi pienet "suklaiset jäätelö napit"\nEli kuviot tehty Candy Melts-tuubeilla ,\ntavallista Fazerin maitosuklaata sulatettu ja siveltimellä levitetty,\nsisälle hieman pehmennettyä vaniljajätskiä ja\nvielä maitosuklaata pohjaksi.\nPakastimeen kovettumaan ja sitten vain irti. Anna hieman pehmetä ja herkuttelemaan\nMinä olin hieman hätähousu ja menin liian aikaisin yrittämään irroitusta, niin kaksi hajosi kokonaan mutta onneksi nämä kaksi säilyi ehyenä. Hieman erikoista jäätelö tarjoilua mutta aika jänniä Jonkin aikaa piti antaa olla, että suklaa pehmenee ja voi syödä. Näitä pitää tehdä toistekin.\nLähettänyt: minnanmakiat - 23.2.2011 klo 12.30


Tilaajasisällöt ovat tällä hetkellä maksutta käytössäsi. Metsien uudistamisessa turvemailla huomioitava vesiensuojelu\nSuomen metsäkeskus on vuonna 2014 tarkastanut metsien uudistushakkuualoja, jotka sijaitsevat vesistöjen läheisyydessä. Havainnot osoittavat, että erityisesti turvemailla maanmuokkauksessa tulisi käyttää vastaavia vesiensuojelumenetelmiä, jotka ovat käytössä kunnostusojituksissa. Turvemaille tehtävään maanmuokkaukseen tulisi soveltaa vastaavia suunnittelu- ja vesiensuojelumenetelmiä kuin kunnostusojituksessa. Ojakohtaiset vesimäärät tulisi selvittää ja kohteille parhaiten soveltuvien vesiensuojelurakenteiden valinta tulisi suunnitella yhtä huolellisesti kuin kunnostusojitushankkeissa. Maanmuokkauksen yhteydessä kaivettavissa ojissa tulee aina käyttää ojakohtaisia vesiensuojelurakenteita, kuten lietekuoppia ja kaivukatkoja.\nTurvemailla tehtävien uudistamisten määrän ennustetaan kasvavan tulevaisuudessa. Uudistamisten määrän kasvu aiheuttaa vesistövaikutuksia hyvin epätasaisesti. Vaikka tarkastuksissa hyvin ja erinomaisesti toteutettujen uudistamisten osuus oli yli 90 prosenttia, aiheuttavat maanmuokkaukset aina jonkin verran kiintoaine- ja ravinnekuormitusta vesistöihin. Tehokkaalla vesiensuojelulla voidaan merkittävästi pienentää tätä kuormitusta.\nUudistusten yhteydessä vesistöjen varteen jätettävän suojavyöhykkeen leveyden tulee olla keskimäärin vähintään 5 metriä. Keskimääräinen leveys ei kuitenkaan kerro vyöhykkeen tehokkuudesta. Suojavyöhykkeen leveyteen vaikuttavat kohteen maasto-olosuhteet, kuten maanpinnan kaltevuus, vesimäärä ja maalaji.\nTarkastetuilla kohteilla suojavyöhykkeen leveys vaihteli usean sadan metriin levyisistä vyöhykkeistä kokonaan puuttuviin suojakaistoihin. Alle minimisuositusleveyden tai ilman vyöhykettä oli jääty onneksi vain muutamalla kohteella. Hyvä asia tulosten perusteella on tieto siitä, että vyöhykkeiden leveys on keskimäärin selvästi vähimmäissuositusta leveämpi. Vyöhykkeiden leveyden suuri vaihtelu viittaa siihen, että kohteiden erityispiirteet on huomioitu. Suojakaistalta voidaan korjata puustoa ajamatta suojakaistalla, mutta sillä ei tehdä maanmuokkausta, kantojen nostoa, lannoitusta tai pensaskerroksen raivausta. Suojakaistalle jätetään monimuotoisuuden kannalta arvokasta puustoa.\nMetsälaki velvoittaa metsänomistajaa huolehtimaan metsän uudistumisesta hakkuun jälkeen. Uudistaminen voidaan toteuttaa kylvämällä, istuttamalla tai jättämällä hakkuussa siemenpuita. Kaikki uudistamistavat yleensä edellyttävät maan koneellista muokkaamista.\nKangasmailla muokkaus voi olla kevyempi, mutta turvemailla muokkaaminen sisältää usein ojien kaivamista. Uudistamisen vesistövaikutukseen voidaan vaikuttaa merkittävästi maanmuokkausmenetelmän valinnalla. Menetelmäksi tulisi valita metsän uudistamisen kannalta riittävä, mutta mahdollisimman vähän maan pintakerrosta muuttava menetelmä.


Minä tiedän: No nyt kyllä osui ja upposi - Blogit\nEtusivu Blogit Administrator Minä tiedän: No nyt kyllä osui ja upposi\nUlkoistushömpötys ideologisin perustein on sellainen kestoaihe. Itse liiketoiminnan ja tietotekniikan kehityskonsulttina 20 vuotta toimineena mukaan lukien ulkoistusliiketoiminnassa voin todeta, että yritykset tekevät ulkoistukset erittäin tiukkojen kustannus-hyötyanalyysien tuloksena. Ja viimeaikainen trendi yrityspuolella on jo ollut, että yritykset ovat ryhtyneet vetämään ulkoistettuja toimintoja takaisin itselleen.\nTeimme edellisellä valtuustokaudella yhden palveluntarjoajan kanssa kokonaisvaltaisen palvelutuotannon ulkoistusanalyysin, jossa alueidenhoito, kiinteistöjen ylläpito, puhtaanapito ja ruokapalvelut olisi ulkoistettu. Ja lopputulema oli, jonka palveluntarjoaja itsekin hyvin ymmärsi raakojen laskelmien jälkeen, että ulkoistuksen taloudelliset hyödyt eivät olisi kattaneet edes kolmen ensimmäisen vuoden kohonneita riskin hallintakuluja. Niinpä hankkeesta luovuttiin ja ihan rationaalisin, kylmin taloudellisin perustein. Tärkein syy oli Kirkkonummen kunnan ruokapalvelut, joiden laadukkuus ja tehokkuus yllättivät palveluntarjoajan täysin.\nSanottakoon nyt tässä kaikkien kuullen, että Toini on tiimeineen tehnyt niin huikeaa työtä, että voisi koska tahansa hakea ruokapalveluille ISO 9001 laatusertifioinnin ja ISO 14000 ympäristösertifioinnin. Ja on mielestäni oiva osoitus siitä, mihin kunnallisessa palvelutuotannossa pystytään, jos halutaan. Ja mitä ulkoistukseen tulee, niin jos Masalan alueen asukkailta kysytään, niin he varmaan kehottaisivat päättäjiä työntämään lisäulkoistusaikeet paikkaan johon päivä ei paista ja ottamaan Masalankin osaksi kunnallista palvelua. Mutta silloin toisaalta menetettäisiin arvokas verrokkitieto yksityiseen sektoriin.\nMitä näihin home- ja sisäilmaongelmiin tulee, niin joka vuosi budjettivalmistelussa lautakuntamme huutaa kurkkusuorana, että jos ylläpidettävää kiinteistömassaa tulee kokoajan vain lisää, niin ylläpito- ja korjaus-määrärahat eivät voi olla alenevalla trendillä ilman, että korjausvelka kasvaa tasolle, jossa järkevän ja ennakoivan ylläpitävän huollon sijaan säntäämme sammuttamaan vain pahimpia tulipaloja. Henkilökohtaisesti itseäni hirvittää Kantvikin päiväkodin vanhapuolen kunto ja toistuvasti siirtynyt purku- ja uudisrakennusprojekti.\nJa vanhasta kiinteistömassasta ei pääse eroon ei sitten millään. Olenkin toistuvasti leikillisesti ilmoittanut, että "kunnan pyromaani" tienaisi palkkakustannuksensa nopeasti takaisin.\nMitä tulee johtavien politikkojen ja lautakuntien väliseen yhteistyöhön, niin todettakoon Timo Haapaniemen kunniaksi, että hän pyrki käymään meidän lautakunnan kokouksissa kahdesti vuodessa ja aina pyysi kuulla pahimmat haasteemme ja suurimmat ilonaiheemme. Mutta myös perusteli esimerkiksi budjettivalmistelujen taustoja, jotta meilläkin oli selkeämpi käsitys reunaehdoista. Lautakuntana koimme nämä erittäin hyödyllisiksi. Emmekä ollenkaan turhiksi, sillä kerran kun yksimielisinä olimme purkaneet huoliamme korjausmäärärahoja, niin alkuperäiseen esitykseen olikin tulla pompsahtanut lähes 400,000 euron korotus. Ja tälle rahalle löytyi välittömästi käyttökohde, kun Kantivikin koulun pohjoisseinän kattoniskat katkesivat ja pääsimme aloittamaan korjauksen ilman, että tarvitsi aloittaa ihmettely, että mistähän kohteesta nämäkin rahat otetaan pois.\nNeuvontainsinööri lupapalveluihin on ollut todella harkittu esitys kun olemme analysoineet yhteistyössä virkamiesten kanssa pahimpia pullonkauloja. Ja omastakin rakennushankkeesta olisi varmaan jäänyt luvan haku vain yhteen kertaan kolmen sijaan, kun olisi heti saanut neuvot, mitkä ovat rakennuslupahakemuksen pakolliset vaatimukset sekä olisi voinut kysyä jostain, josta olisi epävarma. Kas kun en voinut todeta että "minä tiedän" vaan olisi halunnut kysyä joltakin, joka oikeasti tietää.\nHarri "Hakki" Kreus


Yrityksemme arvot -\nYrityksessämme noudatetaan kaikessa tekemisessä oheisia arvoja.\nAsiakaspalvelu ja kustannustehokkuus\nMe uskomme, että taitava ja hyvin toteutettu asiakaspalvelu on tie pitkiin ja tuottaviin asiakassuhteisiin. Asiakaspalveluun panostaminen ei kasvata yrityksenne kuluja, mutta kasvattaa huomattavasti tulosta. Tämän takia asiakaspalvelu on kaikkein kustannustehokkain tapa mainostaa yritystänne ja tuottaa kehittyvää tulosta.\nTästä syystä MediPro:n tarjoamissa koulutuksissa painotetaan asiakaspalvelua!\nHammaslääkärimme ovat teknisesti taitavia ja me ylläpidämme tätä taitoa aktiivisesti. Kaikki työntekijämme suorittavat tekniset kokeet ennen kuin valitsemme heidät tehtävään. Työntekijöillämme on ammattitaitoa ja kokemusta mm. juurihoidoista, implanttien ja laminaattien laittamisesta, sekä perushammaslääketieteestä. Lisäksi meillä on myös mm. hammaskirurgeja.\nKonsulttimme ovat aina hammaslääkäriemme käytettävissä, mikäli heillä on mitä tahansa kysyttävää. Pidämme säännöllisin väliajoin lyhyitä kursseja, joissa kehitämme ja ylläpidämme hammaslääkäriemme teknisiä tietoja ja taitoja.\nMeille on tärkeää, että pystymme auttamaan yritystänne kasvattamaan tulostaan. Tarjoamme käyttöönne kustannustehokkaan hammaslääkärin, joka on säästöä yrityksellenne. Työntekijämme ovat ahkeria ja motivoituneita, sekä tehokkaalla työskentelyllään pystyvät kasvattamaan yrityksenne laskutusta. Lisäksi tarjoamme tukea yrityksenne markkinointiin tarvittaessa, jolloin saamme lääkäreillemme täydet työtunnit, ja sitä kautta taas teidän tulostanne ylöspäin.


Turkka, Himanen ja se rakkaus - Seinäjoen kaupunginteatteri\nTurkka, Himanen ja se rakkaus\nReilut 20 vuotta sitten tein ohjaaja Jouko Turkasta ja filosofi Pekka Himasesta yhteishaastattelun (Image 6/1994), joka on yksi pitkän toimittajanurani merkillisimpiä kokemuksia.\nOn vuosi 1994. Nousemme hissillä Hotelli Tornin näköalabaariin Helsingissä. Tila on varattu pariksi tunniksi vain meille. Olen noin 25. Minua jännittää. Himanen, 21, on hiljan väitellyt tohtoriksi Bertrand Russelin uskontokritiikistä. Turkka, 52, puolestaan julkaissut romaanin Häpeä, joka kertoo kaiken muun ohella… niin, rakkauden etsinnästä.\nMenetän toimittajana tilanteen hallinnan.\nOlen valmistellut kysymyslistan. Maailmaa syleileviä teemoja (nuori toimittajanalku), joista toivon Turkan ja Himasen keskustelevan keskenään, ehkä väittelevänkin. Haastattelusta tulisi kahden miehen dialogi, nuoren ja vähän vanhemman miehen kohtaaminen.\nJa minä ohjaisin tämän kaiken (näin kuvittelin).\nAsetumme pyöreään pöytään. Ohjaaja Turkka ottaa näyttämön oitis haltuunsa, kutsuu Himasta ”kaksikymppiseksi räkänokaksi” ja sanoo, että hänellä on nuorelle filosofille ”vain yksi kysymys”.\nFilosofi Himasen hermot pitävät. Hän lähestyy ohjaajaa varovasti, kuin hiipien: ”Minä olen pitänyt sinua rohkaisevana esimerkkinä halusta kyseenalaistaa asioita. Ja jossain mielessä minulla itsellänikin on sama päämäärä, jos se ylipäätään on sinun päämääräsi… Olen osittain ihanteellinen, mutta lähtökohtani on välittäminen (caring) ja halu vaikuttaa ja halu…”\nTämän jälkeen mikään ei enää mene käsikirjoituksen mukaan.\nMinun ainoa kysymykseni on…\nTurkka ja Himanen pudottelevat repliikkejään toinen toisensa perään kuin itseohjautuvat näyttelijät. Asetelma baarissa alkaa muistuttaa enemmän näytelmää, tai performanssia, kuin lehtihaastattelua (ei se mitään, ajattelen). On katsomo (minä ja valokuvaaja) ja näyttämö (Turkka ja Himanen).\nMenetän toimittajana tilanteen hallinnan. Muutun statistiksi, siirtelen sanelulaitetta haastateltavalta toiselle kuin kone. Valokuvaajan silmissä näkyy innostus.\nHaastattelu kulkee silmiemme edessä täysin omia ratojaan (paremmin kuin itse osaisin koskaan ”ohjata”): julkisuus, mediailmiö, myötätunto, tiede, petos, valhe…\nSiirrän kysymyspatteristoni syrjään. Sille ei ole enää käyttöä.\nPekka Himanen: On ehkä liian kova yleistys, että tämä yhteiskunta on kokonaan kova. Olemme panostaneet 400 vuotta taloudelliseen, teknologiseen ja tieteelliseen kehitykseen, ei se kaikki ole mennyt väärään suuntaan. Meillä on hirveästi voimavaroja, jotka voivat osoittautua voimavaroiksi. Esimerkkitapaus on kahden ihmisen kohtaaminen. Jos minä kohtaan Jouko Turkan, voisin periaatteessa ajatella, että nyt lyttään Jouko Turkan…\nJouko Turkka: Yritäs!\nHimanen ei edes yritä.\nPekka Himanen: Ajattelen Jouko Turkan mahdollisuutena ja voimavarana, en uhkana ja vastuksena.\nTurkka hyökkää ja provosoi. Hän perääntyy, ja taas hyökkää.\nMedia on tehnyt Turkasta suuren väärinymmärretyn, päähänpotkitunkin. Näin hän kokee. Hän on elänyt ”surkean, tyhmänä pidetyn elämän, joka on ollut täysin armoton”.\nNuori Himanen suhtautuu julkisuuteen luottavaisesti (vielä tässä vaiheessa). Esa Saarisen suojatti, jonka media nosti hetkessä jalustalle. Himanen kokee olevansa ”mediailmiö de facto”, ja ”median vaikutusmaailma on olennainen, jos haluaa muuttaa asioita”.\nPekka Himanen: Oletetaan, että Jouko Turkka haluaisi kyseenalaistaa jonkun arvon. Sulla ei ole muuta mahdollisuutta kuin mennä mediaan kyseenalaistamaan tämä arvo.\nJouko Turkka: Niin luullaan!\nJouko Turkka: Kun sinä sanot, että olet mediailmiö, olisin toivonut näkeväni kasvoillasi inhon ilmeen. Katso minun naamaani ja käsitä, mikä määrä vääryyttä ja nurkkaanajoa.\nTämä on Tornin baarinäytelmän (ja lehtijuttuni) kliimaksi.\nSen jälkeen ohjaaja antaa palaa:\nJouko Turkka: Minun ainoa kysymykseni on, mitä Suomen nuorin filosofian tohtori tietää vitusta? Miksi et nosta suurta kysymystä naisen sukupuolielimistä, koska koko läntinen kulttuuri kiertää sitä? Tämä oli ainoa kysymykseni. Muu oli provosointia. Nyt alkaa vasta filosofinen keskustelu.\nSilja Lanas Cavadan haastattelu on mukana Rakkaita pettymyksiä rakkaudessa -näytelmässä. Kuvassa Topi Kohonen Pekka Himasena, Anna Ackerman toimittajana ja Jukka Puronlahti Turkkana. Kuva: Jukka Kontkanen.\nPekka Himanen: Tämä oli vähän yllättävä kysymys, mutta Jouko Turkalta sitä voi odottaa. Sanotaan näin, että…\nJouko Turkka: Arvostelepa ensin kysymys!\nPekka Himanen: Tarkoitan, että se on positiivisen railakas kysymys…\nJouko Turkka: Sinä pidät tätä railakkaana, et ihmisonnen peruskysymyksenä. Kuitenkin puhut siitä, kuinka pitäisi elää. Teillä yliopiston filosofian laitoksella ei ole lainkaan vittuseminaareja, vaikka nyt olisi jo tabujen antama mahdollisuus käsitellä niitä.\nJouko Turkan viimeinen repliikki Tornin baarissa pysäyttää minut.\nPekka Himanen: Kun puhutaan vitusta, se saa helposti alentavan sävyn. Mutta olen nyt täysin eri mieltä. Ei kaikki palaudu vittuun. En tiedä, mitä haet vittuseminaariaiheella, mutta esimerkiksi minun väitöskirjani käsittelee myös seksuaalietiikkaa. Ehkä se ei kuitenkaan sinua tyydytä.\nJouko Turkka: Ihmisaivoistakin tiedetään paljon enemmän!\nTämä on Tornin baarinäytelmän (ja lehtijuttuni) kliimaksi. Istun vieressä mykkänä.\nKaksi vuotta Imagen haastattelun jälkeen Jouko ja Juha Turkka julkaisivat näytelmän Rakkaita pettymyksiä rakkaudessa. Sen päähenkilö on (yllättäen) Suomen nuorin filosofi Pekka Himanen. Näytelmän toinen mieshenkilö on ilmiselvä ohjaaja Jouko Turkka. Turkka on kääriytynyt vääpelin hahmoon. Eläköitynyt vääpeli on pettynyt rakkaudessa. Vääpeli haluaa kouluttaa nuorta filosofia.\nMyös Turkat kysyvät näytelmässään, voiko olla filosofian tohtori, jos ei vielä tiedä rakkaudesta mitään. Monien mukaan näytelmän aihe on (kaiken muun ohella) ennen kaikkea provokaatio.\nNäytelmä kysyy, onko provokaatio enää mahdollista teatterissa? Tämän päivän Suomessa ja sometodellisuudessa voisimme kysyä, pitäisikö kaikesta provokaatiosta ylipäätään provosoitua?\nKaksikymmentä vuotta sitten provokaatio puri. Rakkaita pettymyksiä rakkaudessa -näytelmää esitettiin Tampereen Työväen Teatterissa täysille katsomoille pari vuotta. Turkka ohjasi näytelmän itse, siitä tuli teatteritapaus, ”paras kotimainen näytelmä viimeiseen 20 vuoteen”.\nNyt ohjaaja Antti Mikkola on tehnyt Seinäjoella näytelmästä oman sovituksensa.\nMikkola tuo näytelmän tekstiin uuden tason, jossa Turkan ja Himasen hahmot kommentoivat itseään. Mukana on myös mediasta napattua tekstiä, dialogia Turkan ja Himasen yhteishaastattelusta sekä ote Long Playn julkaisemasta Himasen etiikka -jutusta. Mikkola myös ohjaa näytelmän.\nMiten yleisö ottaa näytelmän vastaan 20 vuotta kantaesityksensä jälkeen? Miten Suomi, ja me suomalaiset, olemme muuttuneet tässä ajassa? Provosoidummeko me?\nKun luen Imagen juttua 20 vuoden jälkeen, vakuutun, että haastattelussa ja Rakkaita pettymyksiä rakkaudessa -näytelmässä on kummassakin kyse paljon muustakin kuin provokaatiosta. Koska haluan olla hitusen idealisti, sanon: myötätunnosta, välittämisestä, ehkäpä myös siitä rakkaudesta (sen kaipuusta).\nJouko Turkan viimeinen repliikki Tornin baarissa pysäyttää minut:\n”Jos minä hyökkään, se tarkoittaa vain, että huudan apua.”\nKirjoittaja on toimittaja, YTM ja tiedotusopin jatko-opiskelija\nImage 6/1994: Jouko Turkka ja Pekka Himanen, Keskustelu. Maailmanpyörä.\nNäytelmä kommentoi elämää, ei esitä sitä\nNäytelmä, joka ansaitsee palata näyttämölle\nOhjaaja tuo näyttämölle humoristi-Turkan


Seinäkello metalli 60 cm monivärinen - Monivärinen | Kodin1.com\nSeinäkello metalli 60 cm monivärinen\nTästä klassisesta metallisesta seinäkellosta tulee tilasi keskipiste! Tämä upea seinäkello tuo loistavan lisän kotisi sisustukseen. Kello on valmistettu tukevasta metallista, mikä tekee siitä erittäin kestävän. Kvartsikoneistolla varustettu kello on tarkka pitämään oikean ajan. Selkeiden numeroiden ansiosta kellonaika voidaan lukea helposti jopa pitkän matkan päästä. Se voidaan ripustaa helposti seinälle.