Kulutusluotto opiskelijalle | TOP 10+ pikalainat | Pikavippi-Online.com\nMitä tarkoittaa heti kulutusluotto opiskelijalle?\nLainalaskuri Santander Consumer Finance — kulutusluotto opiskelijalle. Kotisi markkina-arvo määrittelee yleensä, kuinka paljon me voimme lainata. Lainan määrät Lainanotto 1. Siksi se voi mahdollisesti olla kalliimpaa kuin luottolimiitit, jos sinulla on mahdollisuus maksaa luottosi takaisin ennen ajan.\nKulutusluotto opiskelijalle. Mistä löytyy vippi ilman luottotietoja?\nHae pikalaina: Sms pikavippi, Pikavippipaikat, 500 pikalaina, 4finance lainat\nKulutusluotto opiskelijalle: Top finance pikavippi luoneet yksinkertaisen ilmaisen\nSinun mielestäsi on tärkeää, että olet kriittinen, jos haluat ottaa nopeasti lainan. On paljon eroa, zmarta.fi oma tilini ihmiset siirtyvät kotiin, mutta monet haluavat tehdä sen aika aikaisin eikä tehdä sitä, koska se näyttää olevan pelottava tehtävä selviytyä. Oletko tilanteessa, jossa sinulla on taloudelliset keinot maksaa kuluttajaluottasi ennen aikaasi. Löytää paras laina valintasi perusteella.\nSe on ennen kaikkea välttämätöntä, että et tietenkään lainata enempää kuin todella tarvitsette. Taantuma on kuitenkin se, että korot voivat myös laskea. Säästää rahaa). Tähdet määritetään algoritmilla, joka laskee automaattisesti arvion useista parametreista. Laskelmassa otetaan huomioon turvallisuus ja kypsyys Mybankerin laajuudessa.\nKulutusluotto opiskelijalle: Oletko jo tutustunut Ferratumin Prime-lainaan?\nListaamme myös kaikki muut hyväksi ja turvallisiksi todetut uudet lainat Saat pieniä lainoja 10 minuutissa. Kun päätät hakea lainaa, kannattaa saada viimeisin kulutusluotto opiskelijalle ja palkkaus käden ulottuvilla. Esimerkiksi dokumentaatiota ei voi vastaanottaa Word-dokumentissa, koska se on muokattavissa. Maksututkimuksissa saat yleiskuvan siitä, missä, milloin ja kuinka paljon sinulla on kortti. Voit tehdä useita asioita, jos päädyt tilanteeseen, jossa olet saavuttanut rajan ja tarvitset enemmän. Yksikään barometriin vastannut pankinjohtaja ei\nLainaa 0 % korolla!! Voiko pikavipin saada jos olet menettänyt luottotetosi? Ota yhteyttä puhelimitse 09 ; Tarvitsetko pikalainan heti tilille?!\nVertaa hintoja saat edullisinta lainaa — kulutusluotto opiskelijalle. Jos sinulla on säästöt, saatat tarvita tällaista vakuutusta. Jos haluat lainata näitä kulutusluotto opiskelijalle SMS-lainoille, luottolainoille, mobiililainoille tai vähimmäislainoille ei ole väliä - puhumme samasta. Valitettavasti ei ole helppoa vastata siihen, mitä tarvitaan lainaamaan rahaa. Voit myös kysyä meiltä kysymyksiä.\nUuusi pikavippi avattu Kaikki uudet pikavipit 50 — kulutusluotto opiskelijalle\nTarvitsetko lainaa? Erin elämä on laina! Voit myös maksaa lainan Hae lainaa - 10 € nyt! Nettilainat löydä parhaat lainat Ilmainen – euron ensilaina! Kiinnostaako ilmainen ensilaina?\nKulutusluotto opiskelijalle. Yllättikö äkillinen meno?\nVoit jopa lainata ilmaiseksi 1. Sanot kyllä sähköpostin, kulutusluotto opiskelijalle on linkki suoraan VIP-lainaan, joka näyttää täydellisen luettelon lainoista. Täältä saat vastauksia kysymyksiisi Coop Loansista. Lainat ilman turvaa ja korkoa Kyllä, korkotaso on yleensä korkeampi näillä online-kulutusluotoilla. Sinulta rekisteröidyt, kunnes poistut, tulee olemaan 5 vuotta. Hot Lainalla voit saada rahaa huomenna, jos etsit tänään.\nEge kulutusluotto opiskelijalle\nLaskelmissa kulutusluotto opiskelijalle edullisin ratkaisu takaisinmaksuun, tilinpäätös o. Tällä tavoin lainanantaja, joka saavuttaa huippuluokan vähemmän merkitsevässä parametrissa, ei varjele toista lainanantajaa, joka pystyy vastaamaan toiveihisi tärkeimmässä parametrissa. Jotkut pankit tarjoavat kuluttajille lainoja fyysisissä osastoissaan, kun taas toiset voivat saada vain verkossa. Ainoa yritys, jonka voimme löytää, joka vielä tarjoaa Rahat portaalin, jonka voit lainata rahaa matkapuhelimen kautta, on Ferratum. Lue lisää.\nOstosraha koroton pikavippi\nKuitenkin, kun kulutusluotto työttömälle pikaista lainaa, sinun ei pidä huolehtia siitä, että laina on oikeutettu lainaan, koska nopeat lainanantajat eivät tarjoa turvallisuutta asiakkailleen. Riippumatta kulutusluotto opiskelijalle mitä vesihana, wc tai auto on hullu, se vaatii nyt ja nyt jokapäiväisen elämän töitä. Kuinka paljon olet hyväksynyt laina vaihtelee henkilöstä toiseen ja toimittajalta toimittajalle. Voit esimerkiksi säästää sen sijaan tai vähentää kuluja vaihtamalla paikallisen kuntokeskuksen risteilyihin tai alentamalla matkapuhelintilaustasi. Mutta se vaatii sinua dokumentoimaan syyn, että olet rekisteröitynyt kronofogdeniin ja että taloudesi ovat nyt tasapainossa. Riippumatta siitä, tarvitsetko rahoitusta talon laajennukselle, autolainalle, jolla on alhainen korkotaso vai vain yksinkertainen käteislaina. Lue lisää.\nFinncredit kulutusluotto opiskelijalle\nLainan voimassaoloaika on kulutusluotto opiskelijalle ajan, Jatkuu. Jos rekisteröinti on kohteelle, voit kirjautua sisään sähköisesti Bank-tunnuksella. Sinulla on aina mahdollisuus maksaa laina, kun se sopii sinulle. Autamme sinua löytämään paras laina, mihin elämään tuo sinulle. Kiinnitykset ovat edelleen lainoja ilman niin monta kysymystä, mikä tosiasiallisesti helpottaa sinua lähettämään sovelluskaistaleita ja vertailemaan niitä. Lue lisää.\nCapitum lainaa kulutusluottojen maksuun\nMitkä tekijät ovat tärkeitä huomaamaan. Olemme keränneet helsinki tärkeintä näkökohtaa. Kulutusluotto opiskelijalle lisää BankID: stä. Se vastaa pankkiluottoa, mutta se koostuu kahdesta tilistä eli lainatilistä ja talletustilistä. Quick Loansin avulla voit lainata jopa monia lainaehtoisia, jotka löydät tällä sivulla, joten voit lainata. Lue lisää.\nLain mukaan useat lainantajat kulutusluotto opiskelijalle muuttaneet tarjouksessaan lainanottajille. Unohda finanssikriisi, unohda huono kymmenen rahaportaali, unohda tyhmät pankit - verkko on laina Un Kulutusluotto opiskelijalle Portal 20 vuotta koskaan kaukana, jota voit käyttää, jos sinulla ei ole rahaa jompaankumpaan. Se on ottanut lainanantajat luodakseen turvallisemman ja paljon nopeamman lainaprosessin. Onko sinulla korkeat korot toisessa pankissa tai tarvitsetko uuden auton. Kuten muillakin rahaan liittyvillä aiheilla, mitä me menemme lainoille: hinta. Luottosopimus vaatii kiinteän omaisuuden, vuokrasopimuksen, vuokrasopimuksen tai vastaavien oikeuksien lupauksen. Lue lisää.\nKaikki sms lainat tarjotaan kulutusluotto opiskelijalle turvallisuutta. Joten suosittelemme, että otat kaikki lainapaikat huomioon ennen kuin etsit ja että tutkitte markkinoita kulutusluotto opiskelijalle. Tämä ei tarkoita sitä, että Money-portaali ei välttämättä merkitse sitä, että voit maksaa lainan 19 vuodeksi. Tässä sivustolla voit valita luotonantajan, jonka haluat lainata. Pidä kiinni tunnetuista ja arvostetuista palveluntarjoajista, kuten niillä, jotka löydät tämän sivun yläosasta. Tämä auttaa meitä parantamaan pankkia. Saat vastaukset 30 sekunnin kuluessa. Voi olla vaikeaa löytää joku, joka sallii sinun tehdä lainaa 18-vuotisen Money-portaalin kautta.\nQuick Loansin avulla voit lainata jopa monia lainaehtoisia, jotka löydät tällä kulutusluotto opiskelijalle, joten voit lainata. Tässä on muutamia lyhyitä kulutusluotto opiskelijalle rahavinkkejä. On myös syytä tietää, että monet laina-alueet ovat suurien ja vakiintuneiden pankkien omistuksessa. Kun löydät lainan, joka sopii sinulle parhaiten, valmistele tarvittavat asiakirjat ja hakee lainaa. Valitettavasti monet nuoret menevät pieleen, kun he alkavat nostaa näitä lainoja 25 vuoden kuluessa. Lainaa enempää kuin tarvitset. Muista, että tarvitset NemID: n. Et voi olla rekisteröitynyt konkurssiin tai velalliselle rekisteröity.\nSuurin syy tähän muutokseen on pikavippiyritysten tarve\nKulutusluotto opiskelijalle lähdettävä kotiin, mikä on luonnollista, efteä heidän on lähdettävä kotiin, mikä on luonnollista, kulutusluotto opiskelijalle usein nuorten on löydettävä kotinsa ja aloitettava oma elämä ilman vanhempia. Siksi olemme rakentaneet hakukoneemme niin, että voit olla varma, että se löytää sinulle edullisimman lainan. Talletuskorko on minimaalinen, mikä on varsin yleistä näinä aikoina. Voit helposti noutaa halvan nopean lainan, kun olet bussilla matkalla kotiin koulusta tai töistä. Löydä halvimmat luotot ja sekä suuret että pienet lainat - kutsutaan myös SMS- tai mobiililainaksi. Muista, voit lainata kr.\nHyväksyntä 10 sekunnin sisällä. Kulutusluotto opiskelijalle luotonanto ja kypsyys. Vaikea lainata rahaa. Jos voimme tarjota sinulle lainan, lähetämme lainaussopimuksen allekirjoitukselle. Jotkut lainanantajat mainostavat, että se voidaan tehdä 15 minuutin kuluessa. Vain UC olisi mukava, jos voisit lainata rahaa, jos olet noin 20-vuotias ja sinulla on tilaa kuukauden talousarviossa. Monissa pankkiautomaateissa voit nostaa korkeintaan 2.\nSiksi on tärkeää somijas riittävät tiedot kulutusluotto työttömälle ennen päätöksentekoa. Ryhdy asiakkaaksi noin 12 minuuttia Bank: llä. Tarkoittaako tämä, että jatkat. Saattaa kestää jonkin aikaa löytää ne, mutta ne ovat poissa. Tämän sivun näytetyt ja valitut lainanantajat ovat sekä helppoja että hyviä, muutoin niitä ei olisi esitetty tässä yleiskatsauksessa. Täällä sinun ei tarvitse asettaa arvosi arvoon.


Avoin työpaikka: Asiantuntija Joutsenmerkille - Joutsenmerkki\nAvoin työpaikka: Asiantuntija Joutsenmerkille\nHaluatko rakentaa kanssamme kestävämpää tulevaisuutta? Etsimme nyt joukkoomme vakituiseen työsuhteeseen Joutsenmerkin asiantuntijaa.\nJoutsenmerkin tavoitteena on edistää kestävää kehitystä. Se kertoo puolueettomasti tuotteen ja palvelun ympäristöystävällisyydestä ja tekee hyvien valintojen tekemisen helpoksi. Yritykset voivat hakea merkkiä tuotteilleen tai palveluille, jotka täyttävät niille asetetut kriteerit.\nmahdollisuuden työskennellä Suomen 7. arvostetuimman brändin parissa.\nratkaisukeskeisyyttä, innokkuutta oppia uutta ja pyrkimystä luoda lisäarvoa sekä asiakkaille että työyhteisölle.\nsujuvaa ruotsin kielen osaamista sekä tanskan ja norjan ymmärtämistä\nkokemusta myynnistä asiantuntijan roolissa.\nJätäthän hakemuksesi Psyconin sivuilla viimeistään 28. syyskuuta 2021. Kerrothan hakemuslomakkeella myös palkkatoiveesi.


Mitäs me olemme touhunneet? – E2O\nelämä, fiilistely, kesä, loma, miniperhe\nPaljon sitä on tullut raapusteltua tänne omista touhuiluistaan. Paljon on tähän kesään mahtunut myös meidän miniperheen elämää. Tälle kesälle emme ole tehneet yhtään reissua. Emme ole käyneet edes siellä Harri Hylkeen diskossa heilumassa. Olemme vain hengailleet ja nautiskelleet aikatauluttomista kesäpäivistä. Niin ja tietysti…\n…syöneet lähes joka päivä kokonaisen vesimelonin. Juuri tällä hetkellä parhaimmillaan.\n…etsineet lähellä sijaitsevan kiinalaisen ravintolan Kung Po-kanasta jokaisen pienenkin sipulinpalasen. Miksi se sipuli on niin iso juttu pikkusankareille?\n…hypänneet kolmosesta Kumpulan maauimalassa. F täräytti tänään elämänsä ensimmäistä kertaa ja oli isä niin ylpeä tyttärestään. Pieni rimakauhu meinasi iskeä, mutta hienosti mimmi rohkaisi itsensä ja mallikelpoinen molskautus. Ja pitihän se itsekin vetästä perässä. Pää edellä vielä uskalsin.\n…uhmanneet arjen rutiineja. Jos tekee mieli napsia poppareita vielä iltapalan jälkeen, niin onhan se syötävä.\n…iloinneet pienestä ihanasta serkkutytöstä, joka on jo todellinen höpöttelijä. F sanoikin, että hän on jo kauan haaveillut, jotta serkku oppii kunnolla puhumaan. Nyt on haave toteutunut.\n…tavanneet ihan uusia kavereita. Lapsien avoimuus ja ennakkoluulottomuus ovat kyllä ihailtavia piirteitä. Ensimmäisen tunnin jälkeen ollaan jo järjestämässä yhteisiä yökyläilyitä. Aikuisilla tämä on varsinkin päiväsaikaan hieman harvinaisempaa.\n…puhuneet paljon koiran hankinnasta. Asuntoni ruusukultainen bulldoggi saa riittää toistaiseksi.\n…käyneet mummolan täysihoitolassa.\nMahtava kesä. Jatku vielä kauan!\nReply\tOuti 24.7.2018 at 13:09\nRennon ja kivan kuuloinen loma teilläkin on ollut!\nViimeinen viikko lomaa minulla menossa ja oli on kyllä ihanan rentoutunut!\nMukavaa viikkoa Esko ☀\nReply\tEsko 1.8.2018 at 16:53\nNyt on blogiloma pidetty ja aika palailla kirjoittelun ääreen. Pahoittelut siis myöhäisestä vastauksesta. Mukavaa työviikkoa Outi!!…:)\nReply\tMinttu 30.7.2018 at 21:07\nMitä on tapahtunut blogille ja hyville kirjoituksille? Itselläkin kesäloma starttasi suvivirren soidessa ja vielä hieman jäljellä.\nKiitos Minttu kysymyksestä. Vastaankin tähän ihan oman postauksen muodossa…:) Oikein aurinkoista loppulomaa!!


Tradenomi (ylempi AMK), Tietojenkäsittely ja liiketoimintaosaaminen | Learning Opportunities and Qualifications in Europe\nLearning Opportunity: Tradenomi (ylempi AMK), Tietojenkäsittely ja liiketoimintaosaaminen\nKoulutus sisältää osaamista laajentavia ja syventäviä opintoja tietojenkäsittelyn, teknologiaosaamisen ja liiketoimintaosaamisen alalta. Opinnoissa korostuvat johtamisosaaminen ja kehittämisosaaminen. Lisäksi opiskelija valitsee omaa asiantuntijuuttaan syventääkseen opintoja mm. liiketoimintaosaamisesta, markkinoinnista, laskentatoimesta ja juridiikasta. Kaikissa opintojaksoissa korostuvat strateginen ajattelu ja kehittäminen.\nKoulutuksen opetussuunnitelma perustuu valtakunnallisesti määritellyille ja yhteisesti hyväksytyille työelämävalmiuksille eli kompetensseille. Näitä kompetensseja ovat oppimisen taidot, eettinen osaaminen, työyhteisöosaaminen, innovaatio-osaaminen sekä kansainvälistymisosaaminen. Opetussuunnitelmassa korostuu liiketoiminnan kehittäminen ja innovatiivinen toiminta. Opetussuunnitelmaa, opintojaksojen sisältöjä ja oppimistavoitteita ohjaavat työelämässä tapahtuvat muutokset, kehittämistarpeet ja kansainvälisyyden edellyttämät vaatimukset.\nTietojenkäsittelyn ja liiketoimintaosaamisen koulutuksen yleisenä tavoitteena on kouluttaa yrityksiin ja organisaatioihin kehittämisorientoituneita asiantuntijoita ja esimiestason/johtamisen osaajia tietojenkäsittelyn alalle. Koulutus on työelämän kehittämistutkinto, jossa opiskelija kehittää sekä omaa asiantuntijuuttaan että työyhteisöään. Koulutus tarjoaa mahdollisuuden osaamisen laaja-alaiseen ja monipuoliseen kehittämiseen.\nKoulutus antaa opiskelijoille valmiudet asiantuntijuuden ja ammatillisen osaamisen jatkuvaan kehittämiseen, sekä tietojen ja menetelmien soveltamiseen ja hyödyntämiseen. Koulutus antaa myös työyhteisöille mahdollisuuden kehittää toimintaansa erilaisten koulutukseen kuuluvien oppimistehtävien ja erityisesti opinnäytteenä tehtävän kehittämistehtävän avulla.\nTietojärjestelmätieteen maisteriohjelma, kauppatieteiden maisteri (2 v) University of Jyväskylä, Faculty of Information Technology\nTietotekniikka, luonnontieteiden kandidaatti ja filosofian maisteri (3 v + 2 v) University of Jyväskylä, Faculty of Information Technology\nMaster's Degree Programme in Computational Sciences and Engineering, Master of Science (2 yrs) University of Jyväskylä, Faculty of Information Technology\nTietotekniikan kandidaatti- ja maisteriohjelma, luonnontieteiden kandidaatti ja filosofian maisteri (3 v + 2 v) University of Jyväskylä, Faculty of Information Technology\nTietojärjestelmätieteen kandidaatti- ja maisteriohjelma, kauppatieteiden kandidaatti ja maisteri (3 v+ 2 v) University of Jyväskylä, Faculty of Information Technology\nTietojenkäsittelytiede, kyberturvallisuuden maisteriohjelma, filosofian maisteri (2 v) University of Jyväskylä, Faculty of Information Technology\nTietotekniikan maisteriohjelma, filosofian maisteri (2 v) University of Jyväskylä, Faculty of Information Technology\nTietotekniikan aineenopettajan kandidaatti- ja maisteriohjelma, luonnontieteiden kandidaatti ja filosofian maisteri (3 v + 2 v) University of Jyväskylä, Faculty of Information Technology\nTekninen viestintä, kauppatieteiden maisteri (2v) University of Vaasa, Faculty of Technology\nTietojärjestelmätiede, kauppatieteiden maisteri (2v) University of Vaasa, Faculty of Technology


Prinsessaleikkeja: Tytöltä pojalle\nklo 6:19 AM\nZallaah March 23, 2010 at 6:45 AM\nmeillä siirtyy myös paljon pojalta tytölle, eniten on juuri ostettu hattuja ja mekkoja. nyt alkaa lapset jo olla samaa mallia, eli kuopus ei ole pyöreämahainen enää. esikoisen vauva-ajalta ei housuja voinut kierrättää kun ne puristi toista sitten aina.. ja ne pojan vanhat autopaidat vasta lemppareita on!\nMizumi March 23, 2010 at 6:48 AM\nOlen myös miettinyt tuota kenkäjuttua, että voisivatko ne nyt niin "pilaantua" toisen lapsen käytössä. Kengäthän ovat kasvavalla lapsella loppujen lopuksi todella lyhyen aikaa käytössä ja silloinkin muiden kenkien kanssa yhdessä.\nHW March 23, 2010 at 6:57 AM\nZallaah, kiva että toimii myös toisin päin eli pojalta siirtyy tytölle hyvin vaatetta. Meillä myöa hyvä "sattuma" kun kaksi vanhinta ovat samaa mallia, joten suurin osa vaatteista passaa hyvin. Nuorimmainen vielä toistaiseksi pullukampi, mutta saa nähdä miten käy kun ikää tulee. :)\nMizumi, mä olen kuullut sanottavan, että pienillä tuo ei niin haittaisi kun kenkiä käytetään vain vähän aikaa, mutta enemmän isommilla joilla kengät jo muotoutuneet käyttäjänsä jalan mallisiksi. Saapa nähdä, tuntuu että kuitenkin kyseessä on vain meidän yltäkylläisyydessä elävien länsimaisten juttu - meillä kun on varaa ostaa niin markkinamiehet ja -naiset yrittävät myydä joka lapselle kaikki kengät uutena. Tästä huolimatta toistaiseksi ja toivon mukaan tulevaisuudessakin meillä kierrätetään ainakin osa kengistä joka tapauksessa! Ja myönnettäköön että jopa kirpparilta olen ostellut kenkiä. :D\n-Anni- March 23, 2010 at 8:51 AM\nAluksi tuli hankittua meille aika paljon unisexiä, juuri sillä ajatuksella, että menee sitten seuraavallekin, mutta sitten totesin, että meidän neidille ei esim. punainen sovi ja ostan siis vaaleanpunaista :)\n-Jassu- March 23, 2010 at 1:16 PM\nOn ihan totta, että tietyssä kasvuvaiheessa ei niitä kenkiä (varsinkaan mitään juhlakenkiä tms. erikoisjalkineita) montaa kertaa ehdi käyttämään.\nSitten taas tietyssä iässä tietyistä kengistä ei jää jäljelle paljoa mitään kierrätettävää..\nMeillä ei ole kuin yksi lapsi, mutta uskon että sisarusten kesken minäkin kierrättäisin tietynlaisia kenkiä.\nIda-Antonia March 24, 2010 at 1:47 AM\nIhania juttuja teillä kiertää.\nUlkovaatteet meillä kiertää aika paljon, vaaleanpunaisia poikkeuksia lukuunottamatta;) Onneksi meillä ystävän kanssa varsin toimiva kierrätys-systeemi. Kannan kaikki poikani vaatteet sinne joista valitsee mieluiset ja minä valitsen heidän tytön vaatteista meidän pikkuneidille. Homma toimii, koska molemmat arvostavat laatua ja maku hyvin samanlainen.\nKäy kurkkaamassa mun blogiin, siellä on jotain sinulle:)\n-Anni- March 24, 2010 at 3:39 AM\nMeinasin samaa hiukata kun i-a:kin :)


BMW K 1200 S 1 200 cm³ 2005 - Seinäjoki - Moottoripyörä - Nettimoto\nEnsimmäiseltä omistajalta, ajettu ainoastaan 19 tkm, hopea/keltainen, Hepco & Beckerin sivulaukut, MRA-plexi, soolosatula tavaraboxilla sekä alkuperäinen kahden hengen satula mukaan, SR-Racing vaimennin ja uudet renkaat. Tämä myydään myös rahoituksella ja ilman käsirahaa. Rahoitusaika maksimissaan 96 kuukautta ja minimi lyhennys 69€. Vaihtoehtoisesti jopa 50 kuukautta korottomasti, tarjous voimassa elokuun loppuun – moottoripyörä heti omaksi ja vaikka ilman kaskovakuutustakin. Edullinen kuljetus mahdollisuus koko Suomeen. Vaihto onnistuu esim. moottoripyörään, autoon, mopoon, mönkijään, veneeseen, traktoriin, ym. Myös kalliimpaan.\nEnsimmäiseltä omistajalta, ajettu ainoastaan 19 tkm, hopea/keltainen, Hepco & Beckerin sivulaukut, MRA-plexi, soolosatula tavaraboxilla sekä alkuperäinen kahden hengen satula mukaan, SR-Racing vaimennin ja uudet renkaat.\nTämä myydään myös rahoituksella ja ilman käsirahaa. Rahoitusaika maksimissaan 96 kuukautta ja minimi lyhennys 69€. Vaihtoehtoisesti jopa 50 kuukautta korottomasti, tarjous voimassa elokuun loppuun – moottoripyörä heti omaksi ja vaikka ilman kaskovakuutustakin. Edullinen kuljetus mahdollisuus koko Suomeen. Vaihto onnistuu esim. moottoripyörään, autoon, mopoon, mönkijään, veneeseen, traktoriin, ym. Myös kalliimpaan.\nBMW K 1200cm³, '05, 108tkm\nNettimoto ID 2300381


Kuoliko Vincent van Gogh teinipoikien vahingonlaukauksen seurauksena? Tähän nojaa Julian Schnabelin aistivoimainen elokuva taiteilijasta - Kulttuuri | HS.fi\nVan Gogh – ikuisuuden porteilla on nimenomaan kertomus taiteilijasta ja hänen taiteestaan.\nKuoliko Vincent van Gogh teinipoikien vahingonlaukauksen seurauksena? Tähän nojaa Julian Schnabelin aistivoima\nWillem Dafoe on van Goghina erinomainen, kuten aina. Hän oli Oscar-ehdokkaana osasuorituksestaan van Goghina. (KUVA: CBS Films)\nJulkaistu: 7.3. 13:23\nVan Gogh – Ikuisuuden porteilla (At Eternity’s Gate), ohjaus Julian Schnabel. Pääosissa Willem Dafoe, Rupert Friend, Emmanuelle Seigner, Oscar Isaac. 111 min. K12. ★★★★\nItsekin taiteilijana toimineen amerikkalaisohjaaja Julian Schnabelinhttps://www.hs.fi/haku/?query=julian+schnabelin ensimmäinen pitkä elokuva Basquiat (1996) oli taiteilijamuotokuva, ja niin on myös hänen uusin elokuvansa.\nVan Gogh – ikuisuuden porteilla on nimenomaan kertomus taiteilijasta ja hänen taiteestaan, ei suinkaan tavanomainen taiteen sivuuttava ja yksityiselämän mehukkaisiin vaiheisiin keskittyvä Hollywood-elämäkertaelokuva.\nSchnabel kuvaa Vincent van Goghinhttps://www.hs.fi/haku/?query=vincent+van+goghin (1853–1890) viimeisiä vuosia Arlesissa ja Auvers-sur-Oisessa. Kaupunkien sumuun ja kylmyyteen kyllästynyt taiteilija maalaa intohimoisesti luontoa ja paikallisia ihmisiä, mutta muuttuu pian outolinnuksi konservatiivisten ja oppimattomien maalaisten silmissä. Yhteentörmäykset ovat väistämättömiä.\nSeuraa passituksia mielisairaaloihin ja taiteilijan omiakin epäilyjä oman mielenterveytensä suhteen. Tauluja ei myydä, ainoa seuralainen Paul Gauguinhttps://www.hs.fi/haku/?query=paul+gauguin (Oscar Isaachttps://www.hs.fi/haku/?query=oscar+isaac) lähtee takaisin Pariisiin, ja viimein saapuu kuolema. Lohtuna ennen loppua on vain taidekauppiasveli Theonhttps://www.hs.fi/haku/?query=theon (Rupert Friendhttps://www.hs.fi/haku/?query=rupert+friend) vankkumaton rakkaus ja tuki.\nBenoit Delhommenhttps://www.hs.fi/haku/?query=benoit+delhommen heiluva käsivarakamera ja kaltevat kuvakulmat heijastavat van Goghin sisäistä levottomuutta, Tatjana Lisovskajanhttps://www.hs.fi/haku/?query=tatjana+lisovskajan pianomusiikki hänen taiteensa luonnonvoimaista energiaa. Dialogi ja monologit syväluotaavat van Goghin suhdetta taiteeseen ja maailmaan ympärillään. Yhä uudestaan, ja ehkä hieman liikaakin, Schnabel kuvaa van Goghin aistivoimaisia maalausretkiä luontoon, jota tämä pitää kaiken kauneuden ytimenä.\nToki elokuvassa ovat laajasti esillä myös van Goghin maalaukset, vaikka niitä ei yksilöidäkään.\nVan Gogh – ikuisuuden porteilla ei ole niinkään kertomus väärinymmärretystä taiteilijasta, vaan taiteilijasta, joka vimmaisesti yrittää ymmärtää maailmaa ympärillään ja omaa osaansa siinä. (KUVA: CBS Films)\nVan Gogh – ikuisuuden porteilla ei ole niinkään kertomus väärinymmärretystä taiteilijasta, vaan taiteilijasta, joka vimmaisesti yrittää ymmärtää maailmaa ympärillään ja omaa osaansa siinä. Aluksi van Gogh toivoo voivansa taiteellaan auttaa ihmisiä näkemään jotain, mitä hän näkee, mutta he eivät. Siinä hän pettyy, mutta ei silti menetä paloaan maalata. Ehkä häntä ei ole luotu kaipaamaansa normaalia sosiaalista elämää varten, mutta ainakin hänellä on taiteensa.\nVuonna 2011 elämäkerturit Steven Naifehhttps://www.hs.fi/haku/?query=steven+naifeh ja William Gregory Smithhttps://www.hs.fi/haku/?query=william+gregory+smith esittivät vahvasti spekulatiivisen teorian siitä, että van Gogh ei olisi tehnyt itsemurhaa, vaan hänen kuolemansa olisi ollut kahden teinipojan aiheuttaman vahingonlaukauksen seuraus. Tähän nojaa myös Schnabel, mihin hänellä toki on täysi oikeus, sillä loppujen lopuksi ei tiedetä, kuka van Goghin surmanneen laukauksen ampui, hän itse vai joku muu.\nSamantyyppisiä pohdiskeluja taiteilijan kuolemasta esitti myös Dorota Kobielan https://www.hs.fi/haku/?query=dorota+kobielananimaatio Loving Vincent (2017).\nJulian Schnabelin ohjaustyö asettuu mallikkaasti sellaisten van Goghista kertovien elokuvien rinnalle kuin Vincente Minnellin https://www.hs.fi/haku/?query=vincente+minnellinHän rakasti elämää (1956), Robert Altmaninhttps://www.hs.fi/haku/?query=robert+altmanin Vincent & Theo (1990) ja Maurice Pialat’nhttps://www.hs.fi/haku/?query=maurice+pialat%E2%80%99n Van Gogh (1991).\nWillem Dafoehttps://www.hs.fi/haku/?query=willem+dafoe oli Oscar-ehdokkaana osasuorituksestaan van Goghina. Dafoe on erinomainen, kuten yleensä aina. Muissa rooleissa nähdään jo Schnabelin 2007 valmistuneesta Perhonen lasikuvussa -elokuvasta tuttuja näyttelijöitä kuten Emmanuelle Seignerhttps://www.hs.fi/haku/?query=emmanuelle+seigner, Mathieu Amalrichttps://www.hs.fi/haku/?query=mathieu+amalric, Anne Consignyhttps://www.hs.fi/haku/?query=anne+consigny ja Niels Arestruphttps://www.hs.fi/haku/?query=niels+arestrup.\nKäsikirjoitusta on Schnabelin ja Louise Kugelbergin https://www.hs.fi/haku/?query=louise+kugelberginkanssa ollut tekemässä todellinen veteraani: 1931 syntynyt, 1960-luvun alussa uransa aloittanut ja paljon muun muassa Luis Buñuelille https://www.hs.fi/haku/?query=luis+bunuelillekirjoittanut Jean-Claude Carrièrehttps://www.hs.fi/haku/?query=jean-claude+carriere.


Glioblastooma ravitsemus ruokavalio\nGlioblastooma onyleisin ja aggressiivinen aivosyövän ihmisillä tänään . Vuonna1990-luvun puolivälissä tutkimus alkoi jälkikäsittelyketoainepitoista ruokavalio hidastaa etenemistä pahanlaatuinen gliooma syöpäsolujen kasvua . Ketoainepitoista ruokavalio kehitettiin alun perin1920-luvulla hoitoon epilepsia lapsilla , vaan lisätutkimuksiaprosessi ketoosi on todettu auttaa hoitoon muut neurologiset häiriöt samoin . Ketoosi\npahanlaatuiset kasvaimet luottaa glukoosista ja glykolyysissä kasvun ja selviytymisen vuoksi poikkeavuuksialukumäärä ja tehtävät niiden mitokondrioita . Ketoainepitoista ruokavalio aiheuttaa aivojen siirtymistä ketoaineiden , rasvoja ja proteiineja , koska niiden ensisijaisena energialähteenä , ja koska kalorien rajoittaminen hyödyntäämetabolisen puutteitasyöpäsoluja . Samaan aikaan ,lisääntynyt rasvan ja proteiinin auttavat lisäämään elinvoimaisuutta normaali neuronien , samoin kuin muu keho .\nketoainepitoista ruokavalio koostuu runsaasti rasvaa , kohtalainen proteiinipitoisuus ja alhainen hiilihydraattipitoisuus , rajoitetun kalorien saanti . Suhde rasvaa ja proteiinia ja hiilihydraatteja on yleensä 4:01 , jonka tarkoituksena on rajoittaa glukoosin määrä käytettävissäpahanlaatuisia syöpäsoluja aivoissa , jotta rajoitetaan kasvaimen kasvua . Muutamia yksinkertaisia vinkkejä aloittamisenketoainepitoista ruokavalio kuuluu syö runsaasti raakoja vihanneksia , koska ne ovat runsaasti kuitua ja antioksidantteja . Avokadot , munat ja juusto ovat hyviä määriä rasvaa ja proteiineja sekä makua aterioita ja voidaan käyttää useissa eri reseptejä . Spaghetti squash voi korvata pasta , peruna ja riisi monissa resepteissä ja pitää koko huoneenlämmössä useita viikkoja , joka tarjoaaerittäin Vähähiilihydraattinen ruokavalio korvike .\nketoainepitoista ruokavalio alkaa24 tunnin paaston aikana , jospotilas kuluttaa vain vettä . Tänä aikanaterveitä soluja siirtyminen riippuvuus glukoosin rasvoja ja proteiineja energian . Potilas pysyy lääkärin tarkassa valvonnassa tänä aikana ja toimiiravitsemusterapeutti kokoruokavaliota . Jopa yhden aterian poisrajoja4:01 suhde rasvaa hiilihydraattien voisi kääntäämyönteiset vaikutuksetketoainepitoista ruokavalio syöpäsolujen kasvun hidastuminen .\nSide Effects of Radiation aivoihin


Yhteystiedot - Kajo 2022\nJos sinua askarruttaa jokin asia leiriin liittyen, kannattaa ensisijaisesti kääntyä lippukuntasi oman Kajo-yhteyshenkilön eli Kajarin puoleen. Jokainen lippukunta on valinnut joukostaan Kajo-yhteyshenkilön, jonka kautta saat parhaiten Kajoon liittyyvää tietoa. Mikäli et tiedä, kuka Kajarinne on, kannattaa sitä kysyä omassa lippukunnassa.\nKajon projektitoimisto palvelee kaikkiin Kajoon liittyviin kysymyksiin liittyen:\nVoit lähettää meille. sähköpostia osoitteeseen kajo2022@partio.fi. Osoitteeseen lähetettyihin sähköposteihin vastataan arkipäivisin.\nVoit myös soittaa meille numeroon 09 88 657 100:\nPalvelemme puhelimitse tiistaisin klo 10-12, keskiviikkoisin klo 14-16 ja torstaisin klo 13-15.\nKansainvälisiin vieraisiin liittyvät kysymykset international.kajo2022@partio.fi\nKannattaa myös katsoa vastauksia usein kysyttyihin kysymyksiin!\nToivotamme median edustajat tervetulleeksi tutustumaan leiriin. Mediaa palvelee viestinnän asiantuntija Elina Kamppari, p. 044 2700409 ja sähköpostitse kajonmedia@partio.fi (vain median yhteydenotot).\nKajon tekijäporukka koostuu eri osa-alueista. Kutakin osa-aluetta kipparoi yksi tai kaksi johtajaa. Jos olet kiinnostunut pestistä tietyn aiheen parissa tai haluat jakaa ideasi, ole yhteydessä osa-alueen johtajaan. Yhteystiedot löydät alta.\nKaikki Kajon tekijät tavoitat sähköpostiosoitteista, jotka ovat muotoa etunimi.sukunimi@partio.fi.\nKatriina "Kake" Rauman\nTiina Riihilahti-Jylhä ja Anna Oksman\nPauliina Kajava ja Susanna ”Susku” Pyörre\nAnna-Liisa “Anski” Vuokko ja Sanna Piispa\nAura Pajamo ja Noora Qvick\nAnna Kettunen ja Ulriika Huima\nEssi Pankka ja Anni Tarvonen\nLaura Hakala ja Saila Karesniemi\nMeri Simonsen ja Daniela Söderman\nKristina Lagerroos, Erica Sauvala\nKati Kling, Riina Ilomäki ja Kati Palsanen\nAleksi Mertsalmi ja Laura Tiittanen\nJuha van Wensen, Joeri van Wensen, Sofia Rusi\nLauri Takala ja Mikko Laakkonen\nPia Heiskanen ja Anna-Lea Nissi\nNoora Rautio ja Pia Etelävuori\nKatri ”Kengu” Hietanen ja Mari Siukola\nPaavo Tertsunen ja Joni Pinomäki\nJohanna “Nonnu” Valento ja Susanna Rask\nMervi Varis ja Petteri Lavikko\nLeirinjohtajat Maria “Kerttu” Nikkari & Janne Costiander\nMinna Martikainen & Anna Enbuske\nViestintä ja markkinointi (nettisivut, infokirjeet, grafiikka, ilme, some, valo- ja videokuvaus) Pauliina Kajava ja Susanna ”Susku” Pyörre\nLeirikokemus (brändi, tarina, biisi, leirituotteet, arkkitehtuuri, kaava, palvelumuotoilu, vaikuttavuus) Aura Pajamo ja Noora Qvick\nMyynti (maksutavat, leirimyymälät, kioskit, verkkokauppa, kahvilat) Samuli Korhonen\nYhteisohjelmat (avajaiset, keskiäiset, päättäjäiset ja bileet) Anna-Liisa “Anski” Vuokko ja Sanna Piispa\nKasvatuksen osa-alueelta löytyvät niin ohjelmalaaksot kuin vapaa-ajankin ohjelma, oppimista näkyväksi tekevä Akatemia, kaikkien ikäkausien huomioiminen, katsomuskasvatus sekä ohjaaminen ja luotsaus. Aino Pohjanvirta & Matsku Salminen\nKanttilaakso Vilma Helimäki\nMittelölaakso Essi Pankka ja Anni Tarvonen\nElämälaakso Niko Lehti\nTuumalaakso Laura Hakala ja Saila Karesniemi\nRauhalaakso Niko Tamminen\nTulevaisuuslaakso Anna Kettunen ja Ulriika Huima\nIkäkausikokemus (tarpoja-, samoaja- ja vaeltajakokemusasiantuntijat, pestiasiantuntija) Maja Löfgren\nKehittämö (luotsaus, osaaminen, vaeltajat, ohjattu vapaa-aika) Niilo Karjalainen\nPop up -ohjelma Aura Suviranta\nAlaleirit ovat jokaisen osallistujan koti Kajolla. Alaleirien toimivuudesta huolehtivat alaleirimestarit ja valmentajat. Alaleirit vastaavat Kajon päivä- ja viikko-ohjelman suunnittelusta, ja yhdessä Palveluiden ja Kasvatuksen osa-alueiden kanssa varmistavat henkisen turvallisuuden toteutumisen Kajolla.\nKV-ryhmä vastaa kansainvälisten ystäviemme innostamisesta osallistumaan suomalaiselle partioleirille, ja että heidän hyvinvoinnistaan ja tiedottamisestaan leirillä.\nOsallistujapalvelut jalkautuu leirialueelle kolmelle infopisteelle, josta kaikki Kajon osallistujat saavat tarvitsemaansa neuvoa ja palveluita. Osallistujapalvelut vastaavat myös leirilippukuntien logistiikasta.\nSaavutettavuusryhmä tukee kaikkia Kajon tekijöitä saavutettavuuden suunnittelussa, vastaa monimuotoisen osallistumisen mahdollistamisesta, käännöksistä sekä fyysisen saavutettavuuden suunnittelun tukemisesta. Saavutettavuutta ovat toteuttamassa kuitenkin kaikki leirin tekijät.\nOsallistujien osa-alue vastaa seppoyhteistyöstä (seurakuntien partiotyöntekijät) sekä yhteistyöstä FiSSc:n (suomenruotsalaiset partiolaiset) kanssa. Katriina “Kake” Rauman\nSaavutettavuus (esteettömyys, käännökset, moninaisuus) Kati Kling, Riina Ilomäki ja Kati Palsanen\nOsallistujapalvelut (osallistujaviestintä, palvelupisteet, tunnisteet, leirin päiväohjelma, leiriläisrekisteri) Kristina Lagerroos, Erica Sauvala\nAlaleirit (alaleirimestarit, perhekylä, alaleirien logistiikka) Tiina Riihilahti-Jylhä ja Anna Oksman\nKansainvälisyys (kansainväliset vieraat, Home Hospitality -vierailut, kv-logistiikka) Meri Simonsen ja Daniela Söderman\nPalvelut pelaa! Täältä tulee muonitus, leirialueen infra ja tekniikka, huolto, turvallisuus, lääkintä ja pelastus sekä leirin sisäinen logistiikka. Palvelut organisoi leirin rakentamisen ja purkamisen, tarjoaa tiedonhallintaa ja digitaalisia palveluita sekä pyörittää leiritoimistoja. Jenna Kankaanpää & Antti Matikainen\nToimisto ja tiedonhallinta (digipalvelut, tilannekeskus, palvelukeskus) Oona Pentala-Nikulainen\nMuonitus (keittiöt, erityisruokavaliot) Juha van Wensen, Joeri van Wensen, Sofia Rusi\nTurvallisuus (palo, lääkintä, turva, vesiturva, henkinen turvallisuus) Aleksi Mertsalmi ja Laura Tiittanen\nTekniikka (vesi, sähkö, rakennus, ICT, rakennus- ja purkuleirit) Lauri Takala ja Mikko Laakkonen\nHuolto (pesu, hygienia, ympäristö) Pia Heiskanen ja Anna-Lea Nissi\nResurssin osa-alue pitää huolen projektin HR:stä ja taloudesta, järjestää hankinnat, tavaralogistiikan, varaston ja jälleenmyynnin. Koordinoimme kumppanuuksia ja yritysyhteistyötä, pidämme pinnalla ympäristöön ja vastuullisuuteen liittyvät asiat, organisoimme vierailupäivän ja kutsuvieraat sekä juonimme projektin palautteenkeruuta ja datan analyysiä. Ville Sahlström\nAnalyysi ja palaute (datan keruu ja analysointi, palautteen hyödyntäminen) Noora Rautio ja Pia Etelävuori\nHaVaLoJämy (hankinta, varasto, logistiikka ja jälleenmyynti) Mervi Varis ja Petteri Lavikko\nTalous (kontrollerit, ennustus ja raportointi, rahahuolto) Ville Sahlström\nHR (organisaatio ja rekrytointi, pestaus, perehdytys, tuki ja exit, työvoimatoimisto, varavoima) Katri ”Kengu” Hietanen ja Mari Siukola\nVastuullisuus ja kumppanuudet (vastuullisuus, yritysyhteistyö, kolmas sektori, kumppanikylä Paavo Tertsunen ja Joni Pinomäki\nVierailijat (kutsuvieraat, vierailupäivä, leirihotelli) Johanna “Nonnu” Valento ja Susanna Rask\nProjektipäällikkö Vile Pentti


TOIVEISSA ASIALLINEN JA ALOITEKYKYINEN TIIMITYÖSKENTELIJÄ Puheviestintäosaamisen merkitys insinöörivaltaisilla aloilla - PDF\nTOIVEISSA ASIALLINEN JA ALOITEKYKYINEN TIIMITYÖSKENTELIJÄ Puheviestintäosaamisen merkitys insinöörivaltaisilla aloilla\nDownload "TOIVEISSA ASIALLINEN JA ALOITEKYKYINEN TIIMITYÖSKENTELIJÄ Puheviestintäosaamisen merkitys insinöörivaltaisilla aloilla"\n1 TOIVEISSA ASIALLINEN JA ALOITEKYKYINEN TIIMITYÖSKENTELIJÄ Puheviestintäosaamisen merkitys insinöörivaltaisilla aloilla Janica Brander Puheviestinnän pro gradu -tutkielma Toukokuu 2009 Puheopin laitos\n2 TIIVISTELMÄ Tampereen yliopisto Humanistinen tiedekunta Puheopin laitos BRANDER, JANICA: Toiveissa asiallinen ja aloitekykyinen tiimityöskentelijä. Puheviestintäosaamisen merkitys insinöörivaltaisilla aloilla. Pro gradu -tutkielma, 119 sivua., 2 liitesivua Puheviestintä Toukokuu 2009 Tutkielman tarkoitus on tuottaa tietoa insinöörivaltaisilla aloilla työskentelevien esimiesten puheviestintäosaamiseen liittyvistä ajatuksista ja arvostuksista. Työssä tutkitaan, millainen puheviestintätaitojen ja ammattiosaamisen välinen suhde on esimiesten mielestä. Puheviestintätaitojen ja ammattiosaamisen välistä suhdetta tarkastellaan tutkimalla, miten merkityksellisinä esimiehet pitävät puheviestintätaitoja, mitkä puheviestintätaidot ovat heidän mielestään tärkeimpiä insinöörien työssä, vaikuttavatko puheviestintätaidot esimiesten mielestä alaisten työn laatuun ja urakehitykseen, millainen merkitys puheviestintätaidoilla on työhaastattelussa ja miten esimiehet suhtautuvat hiljaisiin työntekijöihin. Tutkielman tavoitteena oli paitsi selvittää puheviestintätaitojen ja ammattiosaamisen välistä suhdetta, myös saada tietoa insinöörien viestintäkulttuurista ja sen arvostuksista. Kyseessä on kvalitatiivinen tutkimus, joka toteutettiin puolistrukturoidun haastattelun avulla. Tutkielmaan haastateltiin kymmentä insinöörialoilla työskentelevää esimiestä huhti kesäkuussa Vastaajista yhdeksän oli miehiä ja yksi nainen. Ennen varsinaisten haastatteluiden tekemistä kysymysrunkoa testattiin kahdessa koehaastattelussa. Tulokset osoittavat, että esimiehet pitävät puheviestintätaitoja niin kiinteänä osana ammattiosaamista, että näiden asioiden erottamista toisistaan pidettiin lähes mahdottomana. Tärkeimpinä puheviestintätaitoina pidettiin ryhmäviestintätaitoja, konfliktinhallintataitoja ja kykyä suunnitella viestintää eri konteksteihin sopivaksi. Vastaajat arvostivat aktiivisia työntekijöitä, jotka toimivat keskustelunavaajina, kertoivat mielipiteitään ja kyseenalaistivat vallitsevia toimintatapoja. Esimiehet pitivät hyvänä puheviestintänä loogista, faktoihin perustuvaa ja argumentoivaa ilmaisutapaa. Toisaalta he myös kaipasivat työntekijöiltä spontaania viestintää ja rohkeutta esittää niin sanottuja tyhmiä kysymyksiä. Näihin seikkoihin kiinnitettiin huomiota myös työhaastatteluissa. Liian monisanaista, ulospäinsuuntautunutta ja itsevarmaa ilmaisutapaa ei pidetty hyvänä. Hiljaisuuteen ja vähäpuheisuuteen vastaajat suhtautuivat neutraalisti. Monien vastaajien mielestä ihmisellä pitää olla oikeus olla ujo tai hiljainen myös työssään. Toisaalta liiallinen vetäytyminen koettiin ongelmaksi. Sen kerrottiin voivan vaikeuttaa työntekoa ja työntekijän urakehitystä. Avainsanat: insinöörialat, puheviestintäosaaminen, ammattiosaaminen, työn laatu, urakehitys, viestintäarkuus, ujous, hiljaisuus, insinöörien viestintäkulttuuri\n3 SISÄLLYS 1 JOHDANTO TYÖELÄMÄN MUUTOKSET SUOMALAINEN VIESTINTÄKULTTURI Viestinnän ja kulttuurin suhde Suomalaisen viestintäkulttuurin piirteet Idän ja lännen välissä VIESTINTÄKOMPETENSSI Viestintäkompetenssin määrittely ja arviointi Viestintäkompetenssi työssä Työllistyminen, sitoutuminen ja työhyvinvointi Viestintäkompetenssin vaikutus työntekijän uraan ja organisaation kehitykseen VIESTINTÄOSAAMINEN OSANA AMMATTIOSAAMISTA JA ALAISTAITOJA Ammattiosaaminen Alaistaidot Puheviestintäopetus ammattiosaamisen kehittymisen tukena HILJAISUUS, VIESTINTÄARKUUS JA UJOUS Viestintäarkuuden syyt ja ilmenemismuodot Läheiset käsitteet Hiljaisuuden yhteys temperamenttiin ja persoonallisuuden piirteisiin Tutkimuksen ja käsitteistön kritiikkiä TUTKIMUKSEN TOTEUTTAMINEN Tutkielman tavoitteet Tutkimusongelma ja kysymyksenasettelu Tutkimusmenetelmät... 57\n4 7.4 Haastattelujen toteuttaminen Aineiston analyysi TUTKIMUSTULOKSET Ryhmäviestintätaitojen ja aloitekyvyn arvostaminen Puheviestintätaidot osa insinöörien ammattiosaamista ja alaistaitoja Puheviestintätaitojen vaikutus työn laatuun ja alaisten urakehitykseen Asiallinen ja luotettava myyntipuhe Voimakkaan hiljaisuuden negatiivinen vaikutus työhön ja alaisten urakehitykseen DISKUSSIO KIRJALLISUUS LIITE...118\n5 1 JOHDANTO Työelämä on muuttunut voimakkaasti 1990-luvulta alkaen. Ihmiset kuuluvat työyhteisössään moniin ryhmiin, verkostoihin ja tiimeihin. Työt ovat usein projekteja, ja ryhmiä muodostetaan ja hajotetaan projektien syntymisen ja päättymisen tahdissa. Työtoverit ja yhteistyökumppanit vaihtuvat projekteittain, ja työ sisältää entistä enemmän sosiaalista kanssakäymistä erilaisten ihmisten kanssa. (Pöyriä 2001, 24 40, ) Sen lisäksi, että työntekijä osaa tehdä omat työtehtävänsä, hänen on pystyttävä toimimaan ryhmässä ja tultava toimeen monenlaisten ihmisten kanssa. Etenkin asiantuntijatyöt sisältävät paljon ryhmäviestintätilanteita, neuvotteluita ja väittelyitä. Ammattitaitoisen työntekijän on paitsi hallittava työn vaatimat menetelmät ja tekniikat, myös osattava toimia erilaisissa viestintätilanteissa. Insinöörivaltaiset alat sisältävät paljon asiantuntijatyötä. Etenkin diplomi-insinöörien työ sisältää ryhmäviestintätilanteita, neuvotteluja ja ideointia. Kiristyvä kilpailu vaikuttaa myös teknilliseen alaan ja insinöörityö on suunnittelun lisäksi entistä enemmän asiakaspalvelutyötä. Insinöörit joutuvat neuvottelemaan asiakkaiden ja yhteistyökumppaneiden kanssa ja heidän on osattava perustella ratkaisunsa monille tahoille. Innovaatiot ja uudet keksinnöt vaativat syntyäkseen keskusteluita ja väittelyitä. Työntekijöiden on osattava viestiä erilaisissa konteksteissa erilaisten ihmisten kanssa. Työyhteisö on jaettu usein tiimeihin, jotka tekevät projektityötä, ja organisaatiot muodostuvat lukuisista pienryhmistä (Pöyriä 2001, ). Ryhmien sisällä tapahtuvan vuorovaikutuksen lisäksi ryhmät viestivät toistensa kanssa. Globalisaation myötä yritykset ovat monikulttuurisempia ja työprojekteihin sisältyy kulttuurienvälistä viestintää. Työelämän muutosten voidaan siis ajatella synnyttäneen uusia vaatimuksia insinöörivaltaisilla aloilla työskentelevien ihmisten ammattiosaamiselle. Sen lisäksi, että työntekijä selviytyy teknisiä ja matemaattisia taitoja vaativista tehtävistä, hänen on osattava keskustella, neuvotella, vakuuttaa, pitää esityksiä ja ymmärtää eri kulttuurien käyttäytymissääntöjä. Tämä voi aiheuttaa työntekijöille paineita, sillä viestintätilanteet eivät ole kaikille positiivisia kokemuksia. Viestintätilanteisiin liittyvä jännitys ja pelko voivat johtaa ahdistukseen ja stressiin. 5\n6 Ulospäinsuuntautuneisuuden ja sosiaalisuuden merkitystä korostetaan usein työpaikkailmoituksissa. Samanaikaisesti suomalaista viestintäkulttuuria kuvaillaan edelleen vaikenemisen kulttuuriksi (Carbaugh 2009). Suomalaiset ovat hiljaista yleisöä, joka ei halua loukata puhujaa keskeyttämällä tämän esitystä (Sallinen- Kuparinen 1986). Suomalaisten hiljaisuus ja puhujakeskeisyys voivatkin muodostua ongelmaksi monikulttuurisissa työympäristöissä (Ks. Isotalus 2009). Työntekijät saattavat kokea kulttuurimme viestintää koskevat odotukset ja arvostukset ristiriitaisina. Sosiaalisuuden ja suomalaisen hiljaisuuden välissä tasapainoilu voi olla haasteellista myös esimiehille, jotka arvioivat alaistensa kykyjä ja ominaisuuksia. Insinöörivaltaiset alat työllistävät suomalaisia paljon, ja Suomea on huumorimielessä kutsuttu insinöörimaaksi. Puheviestinnällisen tutkimuksen tekeminen insinöörialoista onkin perusteltua alan keskeisyyden vuoksi. Tutkimuksen tekeminen on tärkeää myös siksi, että teknilliset alat ovat muuttuneet viime vuosina voimakkaasti. Itsenäisintä suunnittelutyötäkin tekevät insinöörit joutuvat työssään monenlaisiin puheviestintätilanteisiin (Ks. Pöyriä 2001, 24 40, ). Tekniset ja matemaattiset taidot eivät todennäköisesti enää riitä, vaan työ sisältää entistä enemmän ryhmäviestintä-, neuvottelu- ja esiintymistilanteita. Insinööriala on mielenkiintoinen tutkimuskohde myös siksi, että erilaiset paineet ja työelämän muutokset koettelevat sitä. Yritykset ovat alkaneet ostaa teknistä asiantuntijatyötä halvemman kustannustason maista (Sennet 2007, 84 98). Myös suomalaiset insinööriyritykset joutuvat kilpailemaan keskenään ja kansainvälisten yritysten kanssa. Kilpailu asettaa todennäköisesti uusia vaatimuksia työntekijöiden ammattiosaamiselle ja muuttaa organisaatioiden työtapoja ja rakenteita. Kaivosaari (2001) on tutkinut pro gradu -tutkielmassaan Jyväskylän yliopiston informaatiotieteiden tiedekunnasta valmistuneiden maistereiden näkemyksiä heidän koulutukseensa sisältyneen puheviestintäopetuksen riittävyydestä ja siitä, miten tärkeä osa heidän ammattiosaamistaan puheviestintätaidot ovat. Kaivosaari toteutti tutkimuksen avoimella kyselylomakkeella. Aineisto jäi tästä johtuen osittain pintapuoliseksi, eikä kaikkiin kysymyksiin saatu tarpeeksi perusteltuja vastauksia. Lisäksi vastaajajoukko koostui melko nuorista henkilöistä. Käsitykset puheviestintätaitojen merkityksestä saattavat muuttua työkokemuksen lisääntyessä. Käsitykset saattavat myös vaihdella ihmisten koulutustaustan ja työtehtävien mukaan. Insinöörivaltaiset alat käsittävät runsaasti erilaisia työtehtäviä. Tämän vuoksi on 6\n7 perusteltua kerätä tietoa myös muiden kuin it-alalla työskentelevien insinöörien puheviestintätaitoja koskevista mielipiteistä. Tutkimalla eri ikäisiä ja erilaisissa organisaatioissa työskenteleviä henkilöitä voitaisiin saada kattavampi kuva siitä, kuinka tärkeinä insinöörivaltaisilla aloilla työskentelevät pitävät puheviestintätaitoja. Työntekijöiden lisäksi olisi tärkeää tutkia alalla työskentelevien esimiesten käsityksiä viestintätaidoista. Esimies voi vaikuttaa huomattavasti siihen, miten työntekijöiden ammattitaito määritellään kyseisessä työpaikassa. Esimiehillä on usein myös näkemys koko organisaatiosta ja eri työtehtävien vaatimasta osaamisesta. Sen sijaan työntekijät saattavat pohtia aihetta vain oman työnkuvansa pohjalta. Kostiainen (2003) on tutkinut ammattikorkeakouluopiskelijoiden käsityksiä viestinnästä ammattiosaamisen ulottuvuutena. Tutkimuksesta ilmenee, että teknillisiä ja kaupallisia aineita opiskelevien on vielä opiskeluaikanaan vaikea mieltää puheviestintätaitoja yhtä tärkeäksi osaksi ammattiosaamista kuin esimerkiksi matemaattisia taitoja. Kostiaisen mukaan viestintätaidot ovat kuitenkin entistä tärkeämmässä roolissa hyvin monella alalla. Tutkimus antaa viitteitä siitä, että puheviestintätaidot käsitetään usein erillisiksi taidoiksi, jotka ovat suotavia, mutta eivät pakollisia työssä menestymisen kannalta. Kostiainen kuitenkin osoittaa tutkimuksessaan, että puheviestintätaidot liittyvät usein niin kiinteästi työtehtäviin, että niitä ei aina tiedosteta. Esimerkiksi suunnittelupalaverit ovat arkisia teknillisillä aloilla, eivätkä työntekijät aina ajattele niiden olevan puheviestintätilanteita, jotka vaativat erityisosaamista. Puheviestintätaidot saatetaan yhdistää vain julkiseen esiintymiseen, kuten virallisten puheiden tai esitelmien pitämiseen. Arkista kanssakäymistä ei välttämättä ymmärretä puheviestinnäksi, eikä arkisten viestintätilanteiden välttämättä ajatella vaikuttavan työhön. Tämän tutkielman tarkoitus on selvittää arvostuksia ja ajatuksia, joita insinöörivaltaisilla aloilla työskentelevillä esimiehillä on puheviestintätaidoista. Pyrkimyksenä on muodostaa kuva puheviestintätaitojen ja insinöörien ammattiosaamisen välisestä suhteesta. Työssä ollaan kiinnostuneita esimerkiksi siitä, miten tärkeitä alaisten puheviestintätaidot ovat kyseisessä työssä. Tutkielmassa selvitetään, arvioivatko esimiehet työnhakijoiden viestintäosaamista työhaastatteluissa. Lisäksi työssä kiinnitetään huomiota siihen, vaikuttavatko puheviestintätaidot tai niiden puute työntekijöiden urakehitykseen. Tutkielmassa käsitellään myös viestintäarkuutta, ujoutta ja hiljaisuutta sekä eritellään vähäpuheista 7\n8 käytöstä kuvaavia käsitteitä ja teorioita. Pyrkimyksenä on selvittää, miten esimiehet suhtautuvat hiljaisiin työntekijöihin ja millaisia käsityksiä heillä on hiljaisuudesta ja sen syistä. Tutkimusmateriaalista yritetään löytää vastauksia siihen, millaisia puheviestintätaitoja esimiehet arvostavat eniten ja miten he arvioivat alaistensa puheviestintäosaamista. Työssä pohditaan myös suomalaista viestintäkulttuuria ja verrataan sitä insinöörialoilla vallitsevaan viestintäkulttuuriin. Tutkielman teoreettinen viitekehys muodostuu ammattiosaamista ja alaistaitoja, viestintäkompetenssia, viestinnän ja kulttuurin välistä suhdetta sekä hiljaisuutta koskevasta tutkimuksesta. Kyseessä on laadullinen tutkielma, jonka aineisto on kerätty puolistrukturoiduilla teemahaastatteluilla. Haastatellut työskentelevät esimiehinä insinöörivaltaisissa, mutta keskenään erilaisissa organisaatioissa. Haastateltujen joukossa on esimerkiksi it-alalla sekä konesuunnittelun ja insinöörikoulutuksen parissa työskenteleviä henkilöitä. Tutkimukseen on valittu mahdollisimman heterogeeninen joukko haastateltavia, jotta tulokset tarjoaisivat monipuolisen kuvan insinöörivaltaisesta alasta. Tekstissä käytetään termejä insinöörivaltainen ala ja insinöörityö. Termeillä viitataan koko laajaan alaan ja alalla työskenteleviin henkilöihin tarkkaa koulutustaustaa määrittelemättä. Tutkielman teorialuvuissa on pyritty erittelemään kattavasti viestintäkompetenssia, ammattiosaamista, suomalaista viestintäkulttuuria ja hiljaisuuden ilmenemismuotoja kuvaavia käsitteitä ja teorioita. Haastattelumateriaalista on nostettu esiin teemoja, jotka toistuvat haastateltavien vastauksissa tai tarjoavat mielenkiintoisen näkökulman aiheeseen. Tutkielmassa kiinnitetään huomiota myös vastauksissa ja vastaajien ajattelussa esiintyviin ristiriitoihin ja hajontaan. Työssä tarkastellaan mielipiteitä ja näkemyksiä, jotka antavat viitteitä siitä, miten ammattiosaaminen määritellään insinöörialoilla. Tämän tiedon avulla pohditaan, miten insinöörien puheviestintäkoulutusta voitaisiin kehittää. Lisäksi selvitetään, mitä aineistosta esiin nousevat havainnot kertovat insinöörien viestintäkulttuurista, sen piirteistä ja arvostuksista. 8\n9 2 TYÖELÄMÄN MUUTOKSET Näkemykset työelämän muutoksista vaikuttavat osittain ristiriitaisilta. Osa tutkijoista katsoo, että työntekijöiden kokema stressi ja riittämättömyyden tunteet ovat lisääntyneet. Tietotyön ja globalisaation on pelätty lisäävän työn määrää ja kilpailua kohtuuttomasti. Toisaalta uuden viestintäteknologian ajatellaan tekevän työnteosta joustavampaa ja lisäävän vuorovaikutuksen määrää ja sosiaalisuuden arvostusta. Myös insinöörityön ja etenkin it-alan kehityksestä on esitetty keskenään vastakkaisia näkemyksiä. Yksi näkemys korostaa työelämän kuormittavuuden lisääntymistä ja luvuilla luvulta lähtien tehdyt Tilastokeskuksen työolotutkimukset osoittavat, että työpaikalla koetun kiireen määrä on kasvanut melko tasaisesti. Tämän näkemyksen mukaan etenkin ylemmät toimihenkilöt kokevat työssään paljon kiirettä, rasittavuutta ja kielteisiä tunteita. Paolin ja Merlien (2001) mukaan työelämän muutosten positiiviset piirteet keskittyvät suuriin yrityksiin, kun taas muutosten aiheuttamat negatiiviset ilmiöt liittyvät pieniin yrityksiin. Toisaalta työntekijöiden turvallisuus ja hyvinvointi on alettu huomioida entistä enemmän myös lainsäädännössä 2000-luvulla. (Kinnunen, Feldt & Mauno 2005.) Näkemystä työn kuormittavuuden ja epävarmuuden lisääntymisestä on perusteltu ihmisten hyödyttömyyden pelolla. Hyödyttömyysteoriassa esitetään, että koulutus ei enää takaa ihmiselle samanlaista turvallisuutta ja yhteiskunnallista asemaa kuin vielä sata vuotta sitten. Väitettä on perusteltu sillä, että töitä siirretään entistä enemmän halvan kustannustason maihin. Hyödyttömyysteorian mukaan kyse ei ole vain rutiininomaisista tuotanto- ja tehdastöistä, vaan myös asiantuntijatyötä siirretään esimerkiksi Intiaan. Myös ohjelmistosuunnittelijoiden on todettu kilpailevana nykyään sekä tiukentuneita aikatauluja että saman alan halvempaa työvoimaa vastaan. Pärjätäkseen globaalin kilpailun maailmassa työntekijän on osattava useita kieliä ja hallittava paljon tietoa, mutta tehdystä työstä saatua palkkaa pidetään vaatimuksiin nähden matalana. Tämän katsotaan johtavan työntekijöiden ahdistuksen ja omanarvontunnon alenemiseen, koska he eivät koe voivansa koskaan täyttää markkinatalouden asettamia vaatimuksia. Erityisesti nuorten työntekijöiden katsotaan olevan alttiita kokemaan itsensä ja työpanoksensa hyödyttömiksi. Nuorten työntekijöiden katsotaan olevan varovaisia ja pelkäävän kritiikin esittämistä, koska he 9\n10 ovat huolissaan työpaikkansa pysyvyyden puolesta. Sen sijaan vanhemmat työntekijät uskaltavat kyseenalaistaa työntekijöille asetettuja vaatimuksia. (Sennet 2007, ) 2000-luvulle siirryttäessä työelämätutkijat ovat alkaneet tarkastella työn tekemistä tietoyhteiskunnan näkökulmasta. Tietotyö määritellään työksi, jossa työntekijöiltä vaaditaan itsenäistä päätöksentekoa ja ei-rutiininomaista ongelmanratkaisukykyä. Työtä tehdään useimmiten tieto- ja viestintäteknologian avulla, ja työhön liittyy paljon tiedon vastaanottamista, käsittelyä sekä uuden tiedon tuottamista. Sen sijaan, että työn lopputulos olisi esimerkiksi jokin laite, tietotyöläinen voi suunnitella ohjelmiston, jonka avulla laite toimii. Ajasta, paikasta ja työvälineistä riippumattomien kognitiivisten prosessien katsotaan olevan tietotyössä keskeisiä. Työn ei ajatella olevan sidoksissa tiettyyn aikaan tai paikkaan, vaan työntekijä voi suunnitella ja ideoida työtään missä tahansa, koska tahansa. Tietotyön lisääntymisen myötä myös työ- ja vapaa-ajan välisen rajan on havaittu hämärtyneen, ja työnteon ennustetaan muuttuvan kaikin tavoin liukuvammaksi ja abstraktimmaksi. (Pöyriä 2001, ) Tietotyölle ominaisena piirteenä pidetään tiimityöskentelyä luvun alussa tehdyssä tutkimuksessa neljä viidestä työntekijästä ilmoitti työskentelevänsä tiimissä. Reilu kolmannes työntekijöistä taas kertoi työskentelevänsä suoraan asiakkaiden kanssa. Tulosta on selitetty sillä, että tietotyöläiset työskentelevät usein erilaisten palvelujen tuottamisen ja kehittämisen parissa ja ovat entistä useammin tekemisissä suoraan asiakkaiden kanssa. Tiimityön lisääntymisen on katsottu myös liittyvän laajempiin organisaatiomuutoksiin, joissa työpaikkojen hierarkioita madalletaan ja perinteiset auktoriteettisuhteet vähentyvät. Tiimityön lisääntymistä on toisaalta kritisoitu, sillä sen on todettu voivan aiheuttaa ongelmia ryhmien toimivuudelle. Ongelmien on havaittu muodostuvan, jos tiimillä ei ole selkeää johtajaa ja vastuunjakoa. Tiimityöhön liittyvät ongelmat näyttäisivät siis liittyvän osittain viestintään. Tietotyön yhteydessä on puhuttu myös etätyön lisääntymisestä. Etätyön määrä ei kuitenkaan ole kasvanut ennusteiden mukaista vauhtia. Syyksi tähän on arveltu muun muassa sitä, ettei etätyö voi koskaan korvata interpersonaalista viestintää ja sen avulla saavutettuja tuloksia. Virtuaalisten neuvottelujen ja konferenssien heikkoutena pidetään sitä, että tärkeää tietoa hukkuu, koska ihmiset kiinnittävät huomionsa sähköiseen viestintävälineeseen ja tilanteen epätavallisuuteen. Lisäksi interpersonaalista viestintää pidetään korvaamattomana työpaikan sosiaalisten suhteiden ja työilmapiirin kannalta. Kasvokkain tapahtuvan viestinnän merkitys 10\n11 näyttäisi lisääntyneen tietotyön kehittyessä, vaikka tarjolla on entistä enemmän välineitä virtuaaliseen viestintään. (Ks. Pöyriä 2001, ) Virtuaalisen viestinnän kanavat ja käyttömahdollisuudet nostetaan usein esille, kun puhutaan uuden työelämän viestinnästä. Viestinnäksi käsitetään esimerkiksi Internet, matkapuhelimet ja muut tekniset laitteet sovelluksineen. Näiden viestintävälineiden käyttö on kasvanut tasaisesti koko 2000-luvun ajan. (Ks. Nurmela 2005, ) Toisaalta kulttuurista ja humanistista osaamista pidetään entistä tärkeämpinä, sillä tekniikan ja talouden ei katsota voivan kehittyä ilman niitä. Työelämän humanististen alueiden ja teknologian yhteensovittamista ei pidetä mahdottomana, koska työelämätutkijoiden mukaan teknologiaan pitää suhtautua välineenä, ei vain päämääränä. Tämän näkemyksen mukaan teknologian avulla pitäisi ratkaista kulttuurisen ja sosiaalisen elämän tarpeita. Sosiaalisen elämän piiriin kuuluvien ilmiöiden, teknologian ja tietotyön ei siis ajatella olevan toisensa poissulkevia asioita. (Ks. Hietanen 2005, ) Sosiaalisen elämän, inhimillisyyden ja tietotyön yhteensovittamista puoltavia näkemyksiä on esitetty enemmänkin. Vuonna 2001 tehty työelämän muutoksia koskeva suomalaistutkimus osoittaa, että vaikka it-alalla suositaan pitkiä työpäiviä ja liukuvia työaikoja, piti yli puolet vastaajista työpaikkansa organisaatiokulttuuria inhimillisenä ja sosiaalisena. It-alalla asiantuntijatöissä työskentelevät pitivät työn vaatimuksia ja tulospaineita kovina. Kuitenkin vain viidennes koki työyhteisönsä kaoottiseksi. Erityisesti tietoliikennetekniikan parissa työskentelevät kokivat oman alansa työkulttuurin ihmis- ja perhemyönteiseksi. It-alalla työskenteleviä kuvailtiin erittäin sitoutuneiksi ja työstään kiinnostuneiksi. Vaikka työaikojen venymistä ja tulospaineita pidettiin alalle tyypillisinä, havaitsivat tutkijat, että it-alalla työaikoja kontrolloitiin työnantajan puolelta enemmän kuin muilla aloilla. (Julkunen, Nätti & Anttila 2004.) 11\n12 3 SUOMALAINEN VIESTINTÄKULTTUURI Suomalaisia insinööriyrityksiä tutkittaessa on huomioitava kulttuurin vaikutus ihmisten ajatuksiin ja arvostuksiin. Seuraavissa luvuissa tarkastellaan sitä, miten kulttuuri vaikuttaa viestintään. Luvuissa esitellään suomalaisen viestintäkulttuurin piirteitä ja kulttuurin ilmenemistä työyhteisöissä. Lisäksi suomalaista viestintäkulttuuria tarkastellaan muiden kansallisuuksien näkökulmasta. Tekstissä käydään läpi myös viestintäkulttuurimme positiivisina ja negatiivisina pidettyjä piirteitä. 3.1 Viestinnän ja kulttuurin suhde Hyvien viestintätaitojen määritelmän on todettu riippuvan useista eri tekijöistä. Viestinnän merkityksellisyyteen ja ilmenemistapoihin organisaatiossa vaikuttaa muun muassa kulttuuri. Sen, millaisia viestintätaitoja ihmisiltä odotetaan, on todettu vaihtelevan melko paljon eri maiden kulttuurien välillä (Philipsen 2001). Kulttuurien viestintäjärjestelmiä ja niihin liittyviä arvostuksia tutkittaessa on myös havaittu, ettei kansallisuus aina merkitse kulttuurista yhdenmukaisuutta. Samassa maassa saattaa olla useita kulttuureja, jotka elävät rinnakkain. Näillä alakulttuureilla voi siis olla erilaisia viestintään liittyviä odotuksia ja arvostuksia. (Kluver 2004.) Maan kulttuuri vaikuttaa osittain työpaikkojen arvostuksiin ja käytäntöihin, mutta työyhteisöjen jäsenet rakentavat osaltaan organisaation omaa kulttuuria. Organisaatiokulttuurin on todettu vaikuttavan siihen, millaista viestintää työyhteisöissä arvostetaan ja miten työpaikan viestintä toimii. (Ks. Philipsen 2002, Blewett & Stuntman 1996, Hofstede 1993.) Kulttuuri määritellään usein yhteisön arvojärjestelmäksi. Yhteisöjen on todettu ilmaisevan arvojaan ja moraalijärjestelmäänsä viestinnän kautta. Kulttuurialueeksi käsitetään usein maantieteellisesti yhteneväinen alue, kuten Aasia, Yhdysvallat tai Eurooppa. Jokaisella kansalla on todettu olevan omat kulttuuriset piirteensä, jotka ilmenevät ihmisten toiminnassa. Kansallisten kulttuurien lisäksi ihmiset kuuluvat muihin kulttuurijärjestelmiin. Organisaatioissa ja työpaikoilla on havaittu olevan omat kulttuurinsa. Kansallisen kulttuuriperimän, organisaation historian, käytäntöjen ja henkilökunnan katsotaan vaikuttavan organisaatiokulttuuriin. Lisäksi organisaation jäsenillä on oma kokemus- ja arvomaailmansa, mikä vaikuttaa siihen, millaiseksi 12\n13 organisaation kulttuuri muodostuu. Useat teoreetikot pitävät viestintää merkittävänä kulttuurin ilmentäjänä. Kansojen ja organisaatioiden kulttuureja on tutkittu esimerkiksi havainnoimalla työpaikoilla tapahtuvaa vuorovaikutusta. Kulttuurin on todettu ilmenevän muun muassa esimiesten ja alaisten välisessä viestinnässä, palautteenantotilanteissa, konflikteissa ja työpaikan rituaaleissa. (Ks. Wilkins & Isotalus 2009, Hofstede 1993, Sallinen-Kuparinen 1986.) Organisaatiokulttuurin katsotaan koostuvan yhteisön arvoista, normeista ja moraalijärjestelmästä. Useiden organisaatioteorioiden mukaan paitsi maiden, myös organisaatioiden sisällä on erilaisia alakulttuureja. Alakulttuurien välillä on havaittu olevan joskus ristiriitoja, jotka voivat vaikeuttaa työntekoa ja heikentää työilmapiiriä. Toisaalta liian yhtenäistä kulttuuria ei pidetä toivottavana, sillä organisaatioiden ajatellaan kehittyvän keskustelun ja kyseenalaistamisen kautta. Kulttuuriltaan liian yhdenmukaisten organisaatioiden on todettu kehittyvän vähemmän kuin niiden organisaatioiden, joissa ihmiset kyseenalaistavat vallitsevia tapoja ja ilmaisevat eriäviä mielipiteitä. (Harisalo 2008.) Työpaikoilla ilmeneviä eroja ja ristiriitoja pidetään yleisesti luonnollisina. Ihmisten katsotaan olevan paitsi organisaation jäseniä, myös subjektiivisesti kokevia ja ajattelevia yksilöitä. Saman työyhteisön jäsenten on todettu voivan kokea organisaatiokulttuurin eri tavalla riippuen heidän asemastaan ja työtehtävistään. Ihmisen asema työyhteisössä vaikuttaa tutkijoiden mukaan paitsi siihen, miten hän käyttäytyy, myös siihen, millaista käyttäytymistä hän odottaa muilta. (Blewett & Stuntman 1996.) Organisaatiotutkijat ovat kiinnittäneet runsaasti huomiota kulttuurin ja viestinnän väliseen suhteeseen 1900-luvun puolivälistä lähtien. Esimerkiksi jo Stuart Hallin (1959) näkemyksen mukaan kulttuuri on viestintää ja viestintä on kulttuuria. Viestinnän merkitystä pidetään nykyään niin suurena, että osa tutkijoista esittää organisaatioiden olevan olemassa vuorovaikutuksen kautta. Tämän näkemyksen mukaan organisaatioiden rakenteet sekä työssä käytetyt teknologiat ja menetelmät syntyvät viestinnän lopputuloksena. Rakenteita, resursseja ja menetelmiä kehitetään ihmisten palautteen ja mielipiteiden avulla. (Shockley-Zalabak 1996.) 13\n14 Myös Moren (1996, 3) mukaan käsitys työyhteisöjen luonteesta sosiaalisina konstruktioina on voimistunut viestintä- ja organisaatiotutkimuksen piirissä viime vuosina. Organisaatioiden sosiaalisesta rakenteesta johtuen niiden tutkimista kvantitatiivisin menetelmin pidetään vaikeana eikä edes kovin tarkoituksenmukaisena. Organisaatioita on alettu tarkastella systeemeinä, jotka muuttuvat koko ajan inhimillisen toiminnan seurauksena. Systeemiteoriaa puoltavien näkemysten mukaan organisaatioita ei voida tutkia vain mittaamalla ja etsimällä organisaatioiden toiminnasta lakeja ja korrelaatioita. Kulttuurin ajatellaan olevan sosiaalisen oppimisen tulos synnynnäisen ominaisuuden sijaan. Tämän näkemyksen mukaan kulttuurin vaikutuspiirissä elävien ihmisten voi olla vaikea tarkastella kulttuuriaan, koska se tuntuu itsestään selvältä. Osa teoreetikoista uskoo, että paras menetelmä organisaatiokulttuurien tutkimiseen on ihmisten haastattelu ja heidän puheensa ja vuorovaikutuksensa havainnoiminen. Ihmisten on havaittu ilmaisevan esimerkiksi työpaikkansa ilmapiiriä ja kulttuuria koskevia asioita metaforien avulla. (Ks. Deetz 2001, Blewett & Stuntman 1996.) Kansallisten ja organisaatiokulttuurien ja kulttuurierojen tuntemista pidetään entistä tärkeämpänä, jotta organisaatioiden toimintaa voidaan ymmärtää. Globalisaatio ja tietotekniikan kehittyminen ovat näennäisesti lyhentäneet etäisyyksiä ja lähentäneet kulttuureja ja 2000-lukujen taitteessa globalisaation ja kehittyvien viestintätekniikoiden ajateltiin muuttavan kulttuureja voimakkaasti. Tuolloin jopa ennustettiin, että kulttuurit menettävät yksilöllisiä piirteitään ja niiden tilalle muodostuu yksi globaali kulttuuri. Globaalin kulttuurin uskottiin muistuttavan englanninkielisten maiden ja länsimaiden kulttuuria. Kulttuuritutkijat ovat havainneet globalisaation ja Internetin lisänneen eri kulttuurien välistä viestintää. Ennustukset kulttuurien yhdenmukaistumisesta eivät kuitenkaan näytä toteutuneen niin radikaalisti kuin vuosituhannen alussa uskottiin. Kansallisilla kulttuureilla on edelleen omaleimaisia piirteitä ja ne eroavat toisistaan. Sähköinen media ei siis ole häivyttänyt kulttuurieroja. Kulttuurienvälisten yhteentörmäysten on ajateltu päinvastoin kasvavan, kun ihmiset eri puolilta maailmaa voivat viestiä keskenään helposti. Globalisaatio ja sähköiset viestintävälineet ovat vaikuttaneet myös organisaatioiden toimintaan. Työntekijöiden viestintätaitoja ja kulttuuritietoisuutta pidetään tärkeänä etenkin ulkomaankauppaa tekevissä ja monikansallisissa yrityksissä. Osa tutkijoista uskoo, että viestintätaidot vaikuttavat nyt ja tulevaisuudessa huomattavan paljon organisaatioiden, teollisuudenalojen ja kansojen hyvinvointiin ja kehitykseen. Lisäksi 14\n15 puutteellisten viestintätaitojen on todettu vaikuttavan negatiivisesti yritysten toimintaan. Kulttuurien tuntemusta pidetään välttämättömänä, jos eri maiden viestintäkäytäntöjä halutaan ymmärtää. Käytäntöjen ymmärtämistä pidetään usein välttämättömänä yrityksen menestymisen kannalta. (Ks. Kluver 2004, Stohl 2001.) 3.2 Suomalaisen viestintäkulttuurin piirteet Mielikuvat hiljaisista suomalaisista saavat tukea useista tutkimustuloksista. Hiljaisuuden on katsottu olevan yksi kulttuurimme leimallisista piirteistä. Suomalaisten käsite hiljaa olemisesta eroaa useista muista kulttuureista. Hiljaisuuden katsotaan tarkoittavan monissa kulttuureissa vetäytyvää ja jopa epäkohteliasta käytöstä. Sen sijaan suomalaisten on havaittu käsittävän hiljaisuuden omissa oloissaan olemiseksi. Omissa oloissaan olemisen käsitteen kääntämisen muille kielille on todettu olevan vaikeaa, koska käsite tulkitaan usein muissa kulttuureissa umpimielisyydeksi. Suomalaisten taas on havaittu tulkitsevan käsitteen positiiviseksi. Omissa oloissaan olemiseen liitetään ajatuksia rauhoittumisesta, mietiskelystä ja keskittymisestä. Havainnot tukevat käsitystä, jonka mukaan suomalaiset tarvitsevat välillä miellyttäväksi koettua yksinäisyyttä ja he kunnioittavat toistensa halua olla välillä yksin. (Carbaugh 2009.) Omissa oloissaan viihtyminen saattaa liittyä rakentavan hiljaisuuden (generative silence) käsitteeseen. Yhdysvaltain intiaaniväestön on huomattu liittävän hiljaisuuteen erilaisia merkityksiä kuin amerikkalaisten ja eurooppalaisten. Intiaanien on havaittu liittävän hiljaisuuteen sellaisia käsitteitä kuin hyvyys, rauha, sinnikkyys, kunnioittaminen ja voima. Sen sijaan intiaanit pitivät kärsimättömyyttä ilmaisevaa viestintätyyliä negatiivisena. Rakentavan hiljaisuuden vastakohtana pidetään kuluttavaa hiljaisuutta (consumptive silence). Rakentavan hiljaisuuden ajatellaan tukevan ihmisten välistä viestintäsuhdetta. Hiljaiset hetket voivat siis viedä viestintätilannetta eteenpäin ja olla positiivisia kokemuksia. Kuluttava hiljaisuus taas ei tue viestintätilannetta. Kuluttavasta hiljaisuudesta on kyse esimerkiksi silloin, kun vaikenemisella ilmaistaan paheksuntaa tai halutaan eristää henkilö joukon ulkopuolelle. Hiljaisuus on kuluttavaa myös silloin, kun henkilöt kokevat hiljaisen hetken epämiellyttäväksi. (Covarrubias 2007.) Kohteliaisuus, yksityisyyden arvostaminen ja pyrkimys muiden kunnioittamiseen ovat viestintäkulttuuriamme tutkineiden mukaan tyypillisiä suomalaisia piirteitä. Myös 15\n16 kuunteleminen näyttäisi olevan arvostettu asia viestintäkulttuurissamme. Suomalaisten on selitetty ilmaisevan kunnioitusta hiljaisuudella. Suomalaisten on esimerkiksi havaittu jättävän kertomatta mielipiteensä, jos he arvelevat sen loukkaavan toista. Suomalaisten on myös todettu pitävän toisten mielipiteiden tarkkaa kuuntelemista tärkeänä ja viestintäkumppanin puheen keskeyttämistä tai huolimatonta kuuntelua epäkohteliaana. Toisin kuin monissa muissa kulttuureissa, hiljaisuus voi olla suomalaisten mielestä kohteliasta käytöstä. (Wilkins & Isotalus 2009.) Hiljaisuuttamme on myös selitetty harkitsevaisuudella ja sillä, että suomalaiset antavat tekojen puhua puolestaan. Puheen onkin katsottu olevan kulttuurissamme alisteista teoille. Toisaalta osa tutkijoista katsoo suomalaisten vähäpuheisuuden olevan merkki viestintäkielteisyydestä. Vanhoissa suomalaisissa sananlaskuissa puhumista väheksytään ja pidetään jopa epäilyttävänä. Puheliaisuuden on ajateltu olevan merkki siitä, että ihminen ei ajattele, vaan sanoo kirjaimellisesti mitä sylki suuhun tuo. Kritiikin mukaan suomalaiset peittelevät huonoja viestintätaitojaan yliarvostamalla hiljaisuutta ja liittämällä vähäpuheisuuteen liikaa positiivisia merkityksiä. (Sallinen-Kuparinen 1986.) Puhujan ja yleisön roolien on todettu olevan tarkasti määriteltyjä suomalaisessa viestintäkulttuurissa. Suomalaisia viestintätätilanteita tarkastelleiden tutkimusten mukaan yleisön rooli on kuunnella hiljaa ja puhuja on usein tilanteen ainoa aktiivinen osapuoli. Sen sijaan englanninkielisten maiden kulttuureissa puhujan näkemysten kyseenalaistamista ja kysymysten esittämistä pidetään kohteliaana. Suomalaiset pitävät puhujan keskeyttämistä epäkohteliaana, kun taas suomalaisille esiintyneet ulkomaalaiset ovat tulkinneet yleisön hiljaisuuden johtuvan esityksen huonosta laadusta. Esiintymistilanteita analysoineissa tutkimuksissa on havaittu, että suomalainen viestintäkulttuuri on vahvasti sanomakeskeinen ja asiallinen. Puhujien odotetaan välittävän yleisölle virheetöntä tietoa asiallisessa ja loogisessa muodossa. Odotusten ajatellaan aiheuttavan sen, että esimerkiksi opettajat tukeutuvat puhuessaan runsaasti oheismateriaaliin. Tutkimuksissa on myös havaittu, että suomalaiset eivät pidä kovin tunnepitoisesta ilmaisusta ja puhujan odotetaan pysyvän melko tiukasti aiheessaan. Asiallinen puhe ja small talk erotetaan toisistaan, eikä jälkimmäistä pidetä yhtä tärkeänä kuin ensimmäistä. Suomalaiset pitävät small talkia usein lämpimikseen juttelemisena, jolla alustetaan varsinaisia tärkeitä viestintätilanteita. Suomalaisten kokousten on huomattu alkavan usein epämuodollisella puheella, kunnes joku toteaa, 16\n17 että on aika lopettaa mukavien jutustelu ja mennä itse aiheeseen. (Ks. Wilkins 2009, Sallinen-Kuparinen 1986.) Suomalainen viestintäkulttuuri ei kuitenkaan ole täysin ristiriidaton, vaikka tutkijat ovat melko yksimielisiä siitä, että suomalaiset pitävät hiljaisuudesta ja osoittavat kunnioitustaan kuuntelemalla. Suomea on luonnehdittu vahvasti individualistiseksi maaksi, jossa yksilöön vaikuttavat tekijät määräävät viestintäkäyttäytymistä enemmän kuin kulttuuri. Individualistisissa maissa puhujan roolia pidetään korostuneena. Tämä voi osittain selittää puhujakeskeistä viestintäkulttuuriamme, jossa yleisö on hiljaisen kuuntelijan osassa. Ihmisten on kuitenkin havaittu puhuvan enemmän kokemuksistaan ja tunteistaan muissa individualistisissa kulttuureissa. Suomalaisia taas pidetään pidättyväisempinä. Suomalaisia on luonnehdittu kansaksi, joka vaikenee kahdella kielellä, kun taas muissa individualistisissa kulttuureissa ihmiset ilmaisevat näkyvämmin tunteitaan ja ajatuksiaan. (Pörhölä 2000.) 3.3 Idän ja lännen välissä Suomi luokitellaan paitsi vahvasti individualistiseksi, myös melko feminiiniseksi kulttuuriksi. Valtaerot ovat Suomessa pieniä ja viestintätyyliämme on luonnehdittu matalakontekstiseksi. Viestintäkulttuurimme voidaan katsoa olevan erikoinen sekoitus itäisiä ja läntisiä kulttuureja. Suomalaisessa viestintäkulttuurissa on yhteneväisyyksiä useiden Aasian maiden kanssa. Toisten kunnioittaminen ja hiljaisuuden arvostaminen ovat esimerkkejä tästä. Toisaalta viestintätyylissämme näyttäisi olevan myös hyvin länsimaisia piirteitä. Suomalaisia pidetään erittäin suorina ihmisinä, jotka eivät kunnioita auktoriteetteja yhtä paljon kuin aasialaiset. (Ks. Andersen, Hecht, Hoobler & Smallwood 2002, Lim 2002.) Aasialaiset luonnehtivat länsimaita sanojen ja itää ajattelun kulttuuriksi. Vertauksen katsotaan liittyvän siihen, että hiljaisuutta arvostetaan Aasiassa enemmän kuin länsimaissa. Tutkijat ovat huomanneet, että puhumiseen liitetään negatiivisia merkityksiä Aasian kulttuureissa. Puhumisen ajatellaan aiheuttavan enemmän ongelmia kuin vaikenemisen. Eurooppalaisissa kulttuureissa arvostetaan usein sitä, että ihmisellä on tietoa ja hän osaa verbalisoida sen. Aasiassa arvostetaan tietoa ja viisautta, mutta ei niinkään ajatusten ilmaisemista ääneen. Aasiassa puheliaisuuden ajatellaan vähentävän ihmisen arvovaltaa muiden silmissä. Vaikenemista pidetään aasialaisissa kulttuureissa parempana vaihtoehtona, jos puhumisen pelätään 17\n18 loukkaavan toista ihmistä. Voimakkaita tunnepitoisia ilmaisuja pidetään merkkinä ihmisen huonosta itsekontrollista. Jopa suoria positiivisia ilmaisuja, kuten julkisia rakkaudentunnustuksia pidetään epäsopivana käytöksenä. Epäsovelias käytös voi johtaa kasvojen menettämiseen. Kasvojen säilyttämisen käsitteen katsotaan olevan Aasiassa niin tärkeä, että ihmiset ovat valmiita hyvin äärimmäisiin tekoihin ja pidättäytymiseen välttääkseen häpeään joutumisen. (Lim 2002.) Toisaalta suomalaisten on havaittu välttelevän aasialaisten tavoin voimakkaita positiivisia tunneilmaisuja julkisilla paikoilla, vaikka käyttäydymme muuten varsin suorasukaisesti. Rakkauden- ja ilontunnustuksiin liitetty epäsopivuus ja jopa häpeä saattavatkin selittävää myös suomalaisten hiljaisuutta (Ks. Wilkins 2009, Wilkins & Isotalus 2009, Pörhölä 2000, Sallinen-Kuparinen 1986). Vaikka voimakkaiden tunneilmaisujen ajatellaan voivan johtaa Aasiassa kasvojen menetykseen, voi ihminen menettää kasvonsa, jos hän on vähäpuheinen väärässä tilanteessa. Puhumattomuutta pidetään töykeänä käytöksenä etenkin silloin, kun toinen ihminen tervehtii tai kysyy jotakin. Hiljaisuuden ja mietiskelyn tärkeyttä selitetään usein aasialaisten kulttuurien uskonnoilla, kuten buddhalaisuudella ja kungfutselaisuudella. Suomalaisten omissa oloissa viihtymistä ei liitetä uskonnollisuuteen, vaan enemmänkin oman tilan kaipuuseen. (Ks. Carbaugh 2009, Lim 2002). Feminiinisyys maskuliinisuus -asteikolla Suomi sijoittuu feminiinisimpien kulttuurien joukkoon. Feminiinisten kulttuurien ajatellaan olevan mukautuvaisempia ja hiljaisempia kuin maskuliinisten kulttuurien. Nonverbaalisten viestien on huomattu olevan feminiinisissä kulttuureissa tärkeämpiä kuin maskuliinisissa. Ihmisten on todettu tekevän feminiinisissä maissa enemmän tulkintoja nonverbaalisesta viestinnästä ja ilmaisevan asioita vihjeiden ja eleiden avulla. Tämä on tyypillistä myös monille Aasian kulttuureille. Suomi kuitenkin eroaa Aasiasta vähäisessä valtaetäisyydessä ja matalakontekstisessa viestintätyylissä. Suomalaisissa työyhteisöissä ei ole kovin jyrkkiä auktoriteettieroja esimiesten ja alaisten välillä. Suomea pidetään tasa-arvoisena yhteiskuntana, jossa sosiaaliluokkien väliset erot ovat melko pieniä, eikä sosiaaliluokka anna ihmiselle samanlaista statusarvoa kuin korkean valtaeron maissa. Aasiassa valtaerojen on todettu olevan suuria ja viestintä työpaikoilla on muodollisempaa kuin Suomessa. Esimerkiksi Japanissa ihmisten on havaittu käyttävän kolmea erilaista puhetyyliä riippuen siitä, onko heidän 18\n19 viestintäkumppaninsa samanarvoinen tai korkeammassa tai alhaisemmassa asemassa. Korkeakontekstisessa viestintätyylissä on enemmän seremonioita ja muodollisuuksia kuin matalakontekstisessa viestinnässä. Aasiassa seremonioiden ja henkilökohtaisten suhteiden on havaittu olevan olennainen osa myös liike-elämän viestintätilanteita. Liikesuhde voidaan solmia vasta sitten, kun osapuolten välillä on luottamuksellinen suhde, ja he ovat osoittaneet kunnioittavansa toisiaan. Monet Aasian kulttuurit ovat samanaikaisesti feminiinisiä ja viestintätyyliltään korkeakontekstisia. Tällöin sanattomien viestien tulkinta ja ajatus kasvojen säilyttämisestä korostuvat. Matalakontekstisten kulttuurien maailmankuvaa pidetään suoraviivaisena ja rationaalisena. Suomi ja Saksa luokitellaan erittäin matalakontekstisiin kulttuureihin. Viestintätyyliämme voidaan pitää korkeakontekstisissa maissa kärsimättömänä ja epäkohteliaana, sillä matalakontekstisissa kulttuureissa sanomaa pidetään tärkeämpänä kuin viestijöiden välistä suhdetta. (Ks. Isotalus 2009, Andersen ym. 2002, Hofstede 1993). Suomalaiselle viestintäkulttuurille ominaiset piirteet ovat nähtävissä myös työpaikoilla. Viestintäkulttuurimme hallitsevimpien piirteiden on todettu ilmenevän erityisesti monikulttuurisissa työyhteisöissä. Isotalus (2009) tutki meksikolaisten käsityksiä heidän suomalaisten työtovereidensa puheviestintätaidoista. Meksikolaisten mielestä small talk ja arkipuhe työtovereiden kanssa kuuluivat hyviin käytöstapoihin. Heidän mielestään suomalaiset vaikuttivat välillä töykeiltä, koska he olivat hiljaisempia eivätkä osallistuneet yhtä aktiivisesti vapaamuotoisiin keskusteluihin. Haastateltujen mukaan suomalaiset eivät arvosta seremoniallisuutta, jota pidetään Meksikossa kohteliaana. Seremoniallisuuteen kuuluu ihmisten huomioiminen ja fraasinomaiset lupaukset, joita ei ole tarkoitus toteuttaa. Meksikolaisten mielestä suomalaiset olivat hieman naiiveja, sillä he tulkitsivat lupauksen "soitellaan" kirjaimellisesti, vaikka kyseessä oli vain kohtelias hyvästelytapa. Suomalaisia pidettiin jopa liian rehellisinä ihmisinä. Meksikolaisten mielestä totuutta ei kannattanut kertoa aina suoraan, vaan viesti piti muokata keskustelukumppanin ja tilanteen mukaan. Suomalaisten tapaa kertoa asiat suoraan pidettiin joissakin tilanteissa ajattelemattomana. Tutkimuksessa ilmeni myös, että meksikolaiset vierastivat suomalaisten suoruutta. Suomalaisten sanottiin käyttäytyvän työpaikalla liian tuttavallisesti auktoriteetteja kohtaan, mitä pidettiin epäsopivana käytöksenä. Meksikolaiset kokivat hierarkian ja statuserot tarpeellisiksi ja heidän mielestään ylempi- ja alempiarvoisten ihmisten kanssa ei voinut viestiä samalla tavalla. 19\n20 Vaahterikko-Mejía (2009) teki samansuuntaisia havaintoja tutkiessaan suomalaisten ja chileläisten välistä viestintää. Hänen mukaansa Etelä-Amerikassa arvostetaan sosiaalisen pääoman käsitettä. Hän määrittelee sosiaalisen pääoman ihmisen kyvyksi toimia kulttuurissaan sekä luoda suhteita ja verkostoja. Tutkijan mukaan sosiaalisen pääoman uskotaan Etelä-Amerikassa edesauttavan talouskasvua ja hyvinvointia. Vertaillessaan chileläistä ja suomalaista liike-elämää hän havaitsi, että chileläisten strategiat perustuvat henkilökohtaisiin suhteisiin, suomalaisten strategiat taas laadukkaisiin tuotteisiin. Chileläiset tekivät yhteistyötä niiden yritysten kanssa, joihin heillä oli hyvä henkilökohtainen suhde. Suomalaisten taas on todettu olevan halukkaita yhteistyöhön, jos potentiaalisen kumppanin tuotteet olivat tarpeeksi hyviä. Myös suomalaisten ja chileläisten aikakäsityksessä ja maailmankuvassa näyttäisi olevan eroja, jotka vaikuttavat viestintään. Tutkijan mukaan chileläiset mukauttavat viestintänsä nopeasti vallitsevaan tilanteeseen sopivaksi. Suomalaisten toiminta taas perustuu pitkän aikavälin suunnitelmiin. Tutkimuksessa ilmeni, että suomalaiset eivät mukauta viestintäänsä kontekstiin sopivaksi, jos toiminta on ristiriidassa pitkän aikavälin suunnitelmien kanssa. Chileläiset kokivat tämän joustamattomuudeksi ja heidän mielestään suomalaiset olivat hitaita päätöksentekijöitä. Suomalaisten verbaalista ilmaisua ei pidetty kovin hyvänä, mutta heitä pidettiin luotettavina neuvottelijoina. Chileläisten mielestä suomalaiset työntekijät olivat vakavia, mutta tehokkaita työntekijöitä, jotka huolehtivat hyvin yksityiskohdista. Osa vastaajista kertoi, että suomalaiset suhtautuivat chileläisiin liikekumppaneihinsa epäluuloisesti, mikä vaikeutti suhteen rakentamista. 20


FC Jazz - Astora-Rakennuksen junioriviikkoraportti: UEFA A-malliryhmäleiri & Huuhkajapäivä\nFC JazzJulkaistu: 13.07.2021 16.00\nAstora-Rakennuksen junioriviikkoraportti: UEFA A-malliryhmäleiri & Huuhkajapäivä\nFC Jazz edustettuna UEFA A-malliryhmäleirillä Eerikkilässä\nAlle 15-vuotiaat (2006 ja myöhemmin syntyneet) pojat ja tytöt osallistuivat UEFA A -malliryhmäleirille 5.–9. heinäkuuta. Eerikkilässä järjestettävälle leirille osallistui suuren pelaajamäärän ja maajoukkueiden valmennustiimien lisäksi 16 UEFA A -kurssilaista sekä heidän kouluttajansa. Sekä pojat että tytöt jaettiin neljään joukkueeseen, joita kurssilaiset valmensivat turnauksessa. FC Jazzista mukana oli 2006-ikäluokasta Juuso Marttila ja seuran talenttivalmentaja Waltteri Piispanen, joka käy parhaillaan UEFA A-kurssia.\nJuuso ja Wade kertoivat leirin jälkeen hieman fiiliksiään.\n- Kokonaisuutena hieno viikko takana. Varsinkin näin poikkeuksellisen puolitoistavuotisen jälkeen, kun töitä on tehty pitkälti omassa seuraympäristössä, oli erityisen kiva päästä kokoontumaan isolla ryhmällä hienoihin olosuhteisiin tekemään töitä hyvien pelaajien kanssa. Mukaan tarttui paljon ajateltavaa, jonka prosessointi varmasti taas virikkeistää omaa ajattelutapaa pelin eri vaiheista, kuvailee FC Jazzin talenttivalmentaja Waltteri Piispanen fiiliksiään leiriltä.\n- Juuso osoitti omalla tekemisellään niin kentällä kuin sen ulkopuolellakin olevansa oikeassa paikassa. Kova työnteko omassa arjessa on selkeästi noteerattu, ja tämä leiri oli taas yksi välietappi ja palkinto tehdystä duunista. Ajatus omista vahvuuksista sekä kehityskohteista suhteessa kansalliseen huipputasoon varmasti kirkastui entisestään, ja nyt on jatkettava määrätietoista työskentelyä seuraympäristössä, kommentoi Piispanen Marttilan leiriä.\n- Leiri piti sisällään viisi harjoitusta, neljä peliä, luentoja ja palavereja. Taso oli todella korkea ja oli hienoa päästä mittaamaan taitojaan muihin pelaajiin. Leiriltä jäi käteen tasokkaat pelit ja uudet kaverit, kommentoi Juuso Marttila leiriä.\n2007-ikäluokasta ja FC Jazz/Karhu-Futis YJ:stä kuusi pelaajaa Huuhkajapäivillä\nPyynikin stadionilla pelattuun Huuhkajapäivään valittiin FC Jazzin ja Karhu-Futiksen yhdistelmäjoukkueesta kevään peleissä vahvasti esiintynyt kuusikko: Arttu Furuholm, Simo Männistö, Eetu Salmi, Otto Wiik, Nehir Aydin ja Aleksi Mäntynen. Lisäksi maalivahti Arttu Takala valittiin suoraan elokuun alussa pelattavaan Huuhkajaturnaukseen 24 muun Lännen alueen pelaajan ohella. Tampereen Huuhkajapäivän kaikkiaan 88 pelaajasta valitaan vielä noin puolet Huuhkajaturnaukseen. Koko maasta Huuhkajaturnaukseen osallistuu 240 pelaajaa.\nHuuhkajapäivä toteutettiin neljän joukkueen turnauksena, jossa kaikki pelasivat kerran toisiaan vastaan. Yhden joukkueen valmentajana toimi Huuhkajapäivässä ja toimii tulevassa Huuhkajaturnauksessa FC Jazz P2007-joukkueen pitkän linjan valmentaja Vesa Furuholm.\n(Artikkelikuva: Kalevi Hämäläinen)


Voiko Bitcoin pelastaa planeetan? Tämä lainsäätäjä korostaa, miten BTC: n kaivoskertomukset voivat muuttua - CRYPTO PUMP SIGNALS FOR BINANCE\nVoiko Bitcoin pelastaa planeetan? Tämä lainsäätäjä korostaa, miten BTC: n kaivoskertomukset voivat muuttua\nSenaattori Ted Cruz '& rsquo; s Ota\npääkirja By Godfrey Benjamin Julkaistu 51 minuuttia sitten Päivitetty 51 minuuttia sitten\nBitcoinia (BTC) ja myös menetelmää upouusien kolikoiden valmistamiseksi kaivostoiminnassa on itse asiassa ollut paljon vastalauseita, joita liittohallitukset ja myös alan ammattilaiset vahingonkorvausvaatimus ovat energiaintensiivisiä. Nykyinen näkemys BTC: n suurista tehontarpeista on todella painostanut Kiinaa rankaisemaan kaivostehtäviä lähettämällä kaikki maan kaivostyöläiset. Myös hallintoaloitteet salaustehtävien sulkemiseksi ovat olleet puristettu merkittävä kaivostyökalujen toimittaja, Bitcoin lopettaa tuotteidensa toimittamisen Kiinalle.\nBitcoinin epäedulliset nähtävyydet & rsquo; Sen Ted Cruzin mukaan kaivostoimintoja ei aina ole tarkoitus pitää negatiivisina kohtina, jotka tänään Texas Blockchain -huippukokouksessa puhuttaessa korostivat menetelmiä, joita BTC -kaivoskertomukset voivat muuttaa paljon paremmaksi. Senaattorin kirjausten mukaan '& rsquo; puhetta johtavan salausäänen Nic Carterin jakaman Bitcoinin avulla voidaan käyttää laitetta joidenkin maapallon korjaamiseen '& rsquo; vakavimmat teho -ongelmat.\nKäyttämällä Texasia suositustekijänä, senaattori mainitsi, että osavaltiolla on suuri tuulenlähde, joka on kansakunnan kärjessä ja suuri kaasun saanti, ja jokainen niistä tarjoaa merkittävän mahdollisuuden Bitcoinin louhintaan.\nSenaattorin mukaan valtava osa kansakunnassa syntyvästä kaasusta leimahtaa jätteeksi. Kaasun polttotehtävistä yli 50% suoritetaan yksin Texasissa, ja myös tämä ylimääräinen teho voidaan kätevästi ottaa kiinni ja myös ohjata käytettäväksi Bitcoinin kaivostoiminnassa. Senaattori Ted Cruz piti mielessä, että maapallolla on lukuisia alueita, joissa on liikaa uusiutuva luonnonvara, ja myös nykyaikaisen teknologian asianmukaisen kasvun myötä, joka pystyy saamaan nämä voimat käyttöön Bitcoinin kaivostoiminnassa, tulee varmasti olemaan merkittävä muutos siihen, miten johtavaa kryptovaluuttaa katsotaan tällä hetkellä ja miten sitä varmasti seurataan sen jälkeen.\nSenaattori Ted Cruz on lisäksi pyrkinyt parantamaan kannatustaan Bitcoinin louhinnassa ympäristöystävällisiä resursseja tai öljynjalostuksen jätteitä hyödyntäen. versio, jossa Bitcoin -kaivostyöläiset voivat tarjota virtaa takaisin verkkoon, kun sitä eniten tarvitaan.\nBiden Administration suunnittelee toimeksiannon salausmarkkinoilla, tässä on kaikki mitä sinun pitäisi tietää\nBitcoin sisältää selkeästi maapallon tallennuksen '& rsquo; Ylimääräisten uusiutuvien luonnonvarojen ansiosta se tulee suoraan mukaan taisteluun ympäristön muutoksen torjumiseksi, mikä on suuri ero nykyiseen tapaan. Vaikka monet senaattorin ehdotuksista ovat tällä hetkellä olemattomia tällä alueella, joka varmasti tekee merkittävän eron, hän uskoo, että hänen ehdotuksensa on todennäköisimmin todennäköisesti trenditekniikka seuraavien viiden vuoden aikana.\nLumenswap julkaisee uuden tuotteen: DAO


Lyhythihainen paita, apinat turkoosi - LASTEN VAATTEET - LASTEN PAIDAT / SVETARIT - LASTEN LYHYTHIHAISET PAIDAT - Sampsukka\nTuotekoodi: 1109 23,99€\nhttp://www.sampsukka.com/product_info.php?products_id=15496 15496 Lyhythihainen paita, apinat turkoosi https://www.sampsukka.com/images/products/apinakuvioinen_lastenpaita_04042019_1.jpg 23.99 EUR InStock LASTEN VAATTEET/LASTEN PAIDAT / SVETARIT/LASTEN LYHYTHIHAISET PAIDAT/ 23.99\nSuositut apinat! Jumppatunnille, saunan jälkeen, kesäpäiviin, vaikka yöpaidaksi! Aina tyylikkään hauskasti. Kuosikin tuo jokaisen hyvälle mielelle! Sampsukan lasten paidat ommellaan aina 100% Suomessa. Vaatteille on myönnetty myös Avainlippu-merkit. Valmistettu ÖkoTex -sertifioidusta trikoosta, kanttaukset resorista.


Sivuston seuraajien kokemuksia? | Elokuva-arvioita\nSH Sivuston seuraajien kokemuksia? 15.7.2019 11:35\nHeip! Olisi äärimmäisen mielenkiintoista kuulla näin ylläpitäjän ominaisuudessa sivustoa seuraavilta esimerkkejä elokuvista, jotka ovat "löytyneet" nimenomaan täältä annettujen vinkkien/ylistyksen myötä - tietenkin sillä varauksella että sellaisia ylipäätään on hehe. Ja ovat mahdollisesti myös lunastaneet antamani "lupaukset"?\nRohkenen kaikesta huolimatta olettaa että ainakin vanhempien elokuvien ystävät saattaneet bongata useammankin itselleen ja suurelle yleisölle aiemmin tuntemattomaksi jääneen helmen (=sleeperin). Sellainen kaivuutyö nimittäin itsellä ollut vuosien saatossa niin monien kulttiharvinaisuuksien yms kohdalla...\nWatson Re: Sivuston seuraajien kokemuksia? 15.7.2019 20:22\nLöytyi Helsingin Filmihullu -leffakaupasta (harvinaisten leffojen suhteen oikea aarreaitta). Selvästi tähän mennessä paras näkemäni martial arts -elokuva: Bruce Leen aikaisempia taisteluleffoja isompi budjetti näkyy lopputuloksessa ja kyseinen äijä todella pääsee pistämään kaikki uskomattomat kykynsä peliin hienosti toteutetuissa taistelukohtauksissa. Kokonaisuudessaan elokuva on siis oikein hyvää viihdettä, mutta mitään klassikon aineksia siitä ei löydy. Aiotko muuten joskus katsoa ne tätä ennen ilmestyneet Bruce Leen taisteluelokuvat?\nSH Re: Sivuston seuraajien kokemuksia? 15.7.2019 23:07\nTuskinpa. Brucen elämänkertafilmeistä tullut nähtyä kaikki ne klassisimmat mätkinnät. Mikäs perkele se oli muuten Chuck Norrisia vastaan... "An Eye For An Eye"? Ja Kareem Abdul-Jabbar taisi olla "Game Of Death"issa.\nIlmo Re: Sivuston seuraajien kokemuksia? 27.7.2019 23:57\nKatselin aikoinaan (n. 1985) The Long Good Fridayn, mutta ehkä iästä johtuen en sitä oikein ymmärtänyt. Luin arvostelusi ja katsoin sen äskettäin uudemman kerran todeten, että tämähän on yksi parhaista rikoselokuvista ikinä, ainakin paras brittiläinen. Ja juu, vaikka olen oppinut aika hyvin ymmärtämään brittein saarten eri aksentteja, niin cockneyn kanssa oli tekemätön paikka.\nWatson Re: Sivuston seuraajien kokemuksia? 24.10.2019 14:39\nItsekin voisin puhua vähän tuosta Pitkä Pitkäperjantai (1980) -elokuvasta, josta sain tietää ensimmäistä kertaa vasta arviosi kautta. Kiinnostuin välittömästi kyseisestä elokuvasta antamasi valtavan tähtimäärän vuoksi. Tuossa viime viikolla tulikin sitten tilaisuus nähdä se Yle Areenasta ja aika lailla odotusten mukaiseksi rikoselokuvaksihan se paljastui eli oli laadukas ja hienosti näytelty (etenkin Bob Hoskinsin osalta). Parhaiten siitä jäi mieleen Francis Monkmanin tunnusmusiikki ja Pierce Brosnanin toden totta James Bondiaan vaikuttavampi suoritus IRA:n tappajana. Kaikesta huolimatta ei rikoselokuvana kuitenkaan saavuta esim. mitään Casinon (1995) (kenties kaikkien aikojen paras rikoselokuva) sfäärejä.\nSH Re: Sivuston seuraajien kokemuksia? 27.10.2019 10:11\n"Sfääri" (laajamittaisuus, eeppisyys, värikkyys) onkin juuri oikea termi mikä erottaa mm. Casinon, Scarfacen tai Kummisedät pienimuotoisemmista rikoskuvauksista: Pitkä pitkäperjantai, Sudenpesä, Pitkät jäähyväiset, Taksikuski... joissa tietenkin nimenomaan se katurealistinen karheus/rosoisuus viehättää ja erottaa näistä isomman luokan rikossaagoista.\nMolemmissa omat huikeat ansionsa.\nHisto Re: Sivuston seuraajien kokemuksia? 5.5.2020 21:44\nAi perkule. Minä kun olen pitänyt mukamas tapana vilkuilla aina tätä keskusteluosiota samalla kun olen tsekannut uusimmat arvostelut. Nyt saa huomata että täällähän on keskustelu kuhissut jo pitkälle yli puoli vuotta!\nKysymykseen siitä, mitä on tullut tämän sivuston tai sen pitäjän arvioiden kautta löydettyä voisin heittää vaikka leffat Olen vainottu kahlekarkuri ja Yks' kaks' kolme!\nNämä tosin tulivat muistaakseni puheeksi jo eräillä keskustelupalstoilla aikoinaan ja silloin tuli katsottua yhtä sun toista vanhaa ja hyvää sekä paljon ahneemmin leffoja ihan jo katsotuista leffoista pitämäni listauksen perusteella. Äkkiseltään luulisi, että nykyään elokuvateatteria pyörittäessä pystyisi pitämään tahtia yllä, mutta taidan olla valikoivampi kuin aiemmin.\nSH Re: Sivuston seuraajien kokemuksia? 7.5.2020 11:08\nTerve taas Kotter? eikun Histo.\nJa kyllä, mukavan huimasti alkoi aktiivisuus yht'äkkiä palstan seuraajien taholta lisääntymään tuossa viime kesän paikkeilla jo - joten tiettyä ihmiset kotiin sulkevaa virustautiakaan (jonka nimeä en tähän hätään millään saa päähäni) ei voi pitää tähän mielikuvitukselliseen tilanteeseen syypäänä...\nOmakin valikoivuus ja yhdeksän kertaa kymmenestä oikeaan osuva ennakoitavuus - plus se että niitä toivotuimpia klassikkoleffoja (sanotaan nyt ennen 1990-lukua tehtyjä) - enää varsin vähän katsomatta hidastanut omaakin tahtia. Kaikki Baghin Elämää Suuremmatkin (osa 1) sain tuossa vihdoin hoidettua viime talvena Häämarssin myötä... Toisaalta eipä tarjonnan suhteen tarvitse olla kauheasti huolissaan että mitään olisi menettänyt vaikka olisi jättänyt väliin lähestulkoon jokikisen leffan 2010-luvun alusta lähtien - mutta pääseepähän ainakin tällainen kärttyisä palsta-ukko leffan lisäksi haukkumaan samalla nykymaailman menon lyttyyn :)\nVanhoja muistellen, tämänkin pikku koosteeni oli joku tuolla Jatkoajassa ymmärtänyt melkein viiden vuoden jälkeen nostaa taas etusivulle: https://keskustelu.jatkoaika.com/threads/suomen-mm-ja-olympiahistoria.57943/\nSiinäpä kaikille tämänkin palstan jääkiekosta kiinnostuneille taustaa mm. vuoden 2019-20-jne maailmanmestaruus-ihmeeseen. Niin ja onnittelut HPK:lle myös!\nHisto Re: Sivuston seuraajien kokemuksia? 13.5.2020 9:48\nTulipa vuosien jälkeen nuo luettua taas uudestaan.\nHuomautan pari juttua: 1970-reportaasissa "No ei sentään, ne toiveet murskasi kahden pääsarjajoukkueen ihmemaa DDR, yhden maalin erolla..."\nKaudella 1969-70 DDR:n pääsarjassa viiletti kuitenkin kaikkiaan seitsemän porukkaa. SC Karl-Marx-Stadt olisi ollut kahdeksas, mutta luopui ennen kauden alkua.\n1976 olympiakisoissa mainittakoon, että saksalaiset eivät tosiaan pelin aikana tienneet että kolmen maalin voitto (jos max 5 maalia itsellä) riittää suoraan pronssiin. Xavier Unsinn veti lopussa molarinkin pois... ja manasi lehdistölle että "olin perkele munia koko homman". Ja tuo ruotsalaistenkin olympiaboikotti lopullisesti sitten herätti päättäjät sallimaan ammattilaispelaajat MM-jäille. Jenkeillä olikin heti Katowicessä seitsemän WHA- ja NHL-miestä mukana.\nTshekkien kolmas perättäinen kulta Prahassa 78 tolppalaukauksen päässä kolmannessa erässä. Sen jälkeen NL oli kaikissa MM-turnauksissa 79-90 voitoissa, pisteissä ja tehdyissä maaleissa paras joukkue, mutta koska 83 alkaen loppusarja alkoi nollista, menetti pari mestaruutta...\nMites nuo 2014-2019-kisareportaasisi, mistä löytyvät? Eikö jo olisi syytä heittää tänne jollekin alasivulle?\nSH Re: Sivuston seuraajien kokemuksia? 14.5.2020 9:09\nMitä viimeiseen kysymykseen tulee, ovat jääneet tekemättä ja näin pysynee. Ei ole oikein materiaaliakaan tueksi, muuta kuin Wikipediasta tulokset ja koneella mitalikisoista koosteet muutaman kokonaisenkin matsin lisäksi.\nDDR-jutun tiesin että joku tulee korjaamaan joku päivä, kun tulin jälkikäteen lukeneeksi jostain historiikista miten vasta vuosia myöhemmin toteuttivat tuon kahden Dynamon pääsarjansa.\nSamoin ne Kanadan törkyilyt 1977 MM-kisojen NL-yhteenotoissa - etenkään siinä jälkimmäisessä loppusarjan "Raimo Sepponen"-matsissa - ei nyt niin pahoja olleetkaan nyttemmin katseltuna. Enemmänkin huvitti se valtava vihellyskonsertti 'Suuren ja mahtavan' päälle mikä tuohon aikaan tietysti kuului asiaan kaikkien sivistyskansojen kohdalla :)\nNoihin kisoihin liittyen, olitkos tämän jo bongannut? https://www.youtube.com/watch?v=UbwJrEfvywc&t=25s\nHisto Re: Sivuston seuraajien kokemuksia? 16.5.2020 1:43\nKyllä, katsoin sen kun laitoit linkin johonkin toiseen keskusteluun.\nMukavasti on YouTubeen ilmaantunut viime vuosina vanhoja pelejä tarjolle.\nSH Re: Sivuston seuraajien kokemuksia? 21.5.2020 10:12\nTosi on, ja onneksi löytyy latausohjelmia joilla nuokin klipit saa tallennettua omiin arkistoihin. Kuten myös DVD-levyt PC-kansioiksi - jopa ne "viimeistelemättömät", mikä ominaisuus hajosi aikoinaan raivostuttavasti ensimmäisenä levynpolttolaitteeltani. Eikä uusia ainakaan Euroopasta tahtonut enää saada.\nLienevät nämä kansiot nyt se tähänastisista pysyvin ja toimivin kuvallisen ohjelmiston tallenneformaatti, ulkopuolisten emolevyjen varmuuskopioineen kaikkineen...\nHisto Re: Sivuston seuraajien kokemuksia? 25.5.2020 1:13\nEniten tässä harmittaa, että liveurheilun tallentaminen on mennyt varsin hankalaksi, mikä tietysti ollut myös kanavien mieleen. Kaikki kun menee pilveen niin jos sitä ei saa fyysisesti omaan arkistoon, ollaan pilvipalvelun ylläpidon armoilla. Aikoinaan Yhdysvalloissa piti korkeimmassa oikeudessa päättää, että kuluttajalla on oikeus nauhoittaa televisiosta elokuvia, mutta nyt vajaat 40 vuotta myöhemmin vastapuoli on viemässä voiton...\nWatson Re: Sivuston seuraajien kokemuksia? 11.7.2021 17:49\nTuli mieleen kaksi elokuvaa, jotka olen vähän aikaa sitten hankkinut kuultuani niistä juuri tältä sivustolta. Ja joista olen myös tykännyt.\nTargets (1968) - 3/5\nTarinat Charles Whitman-kopiosta ja eläkkeelle jäävästä kauhuelokuvatähdestä nivoutuvat ihan lopussa yhteen näppärällä tavalla ja hyvin saadaan jännitystäkin kasvatettua siihen asti. Erityisesti kohtaus, jossa Tim O'Kelly ampuu öljysäiliön huipulta moottoritiellä ajelevia ihmisiä, on kaikessa realistisuudessaan komeaa katsottavaa.\nFreaks (1932) - 3,5/5\nAjankohtansa huomioiden suorastaan hämmästyttävän humaanisti on kuvattu noita friikkisirkuslaisia, joiden kiinnostavuutta lisää totta kai se, että ovat ihan oikeiden "friikkien" esittämiä. Harvoin on vain vähän yli tunnin mittainen filmi saanut näin nopeasti kiinnittymään hahmoihinsa. Ainut miinus siitä, miten lopussa ilmiselvästi leikattuja kohtauksia ei voi nähdä missään.\nRe: Kokemuksia elokuvauraltani