Download "John Nurmisen Säätiö 2014"\n1 John Nurmisen Säätiö 2014\n2 John Nurmisen Säätiön vuosikertomus 2014 ja toiminnan kuvaus Sisällysluettelo Tiesitkö tämän meistä? Säätiö lukuina 2 Asiamiehen alkusanat 4 Hallituksen puheenjohtajan tervehdys 6 Vuoden 2014 päätapahtumat 8 Puhdas Itämeri -hankkeet 10 Capgemini asiantuntijuus Itämeren ja merikulttuurin hyväksi 20 Säätiölain mukainen toimintakertomus Säätiön organisaatio Toiminnan rahoitus ja pääoman hoito 27 Säätiön kulut vuonna Merikulttuuri vuonna Puhdas Itämeri -hankkeet Puhdas Itämeri -tukijat 43 Finnpilot Luotsit pelastavat Itämerta joka päivä 46 Puhdas Itämeri -hankkeiden varainhankinta Tilinpäätös Organisaatio 2015 ja yhteystiedot 62 Vuosikertomuksen ekologinen jälki 64 Toimitus: John Nurmisen Säätiö Graafinen suunnittelu ja taitto: Tommi Jokivaara Digipaino: Edita Prima Oy Nordic Morning on tukenut John Nurmisen Säätiön toimintaa painamalla tämän vuosikertomuksen. Kuvat: John Nurmisen Säätiön kokoelmat Kansikuva: Katrinan kannella Hannu Kähönen ja Antti Voutilainen. Kuvaaja: Ari Thiel.\n3 Tiesitkö tämän meistä? SÄÄTIÖ LUKUINA Vaalimme suomalaisen merenkulun ja merihistorian kulttuuriperinnettä ja toimimme aktiivisesti puhtaamman Itämeren puolesta. Säätiön juuret ovat Raumalla : Rauman maalaiskunnassa asuva Johan Matinpoika luopui maanviljelystä ja muutti Rauman kaupunkiin rakennuttamaansa Aaltola-nimiseen taloon. Muuton myötä Johan otti nimekseen Johan Nurminen. Vuonna 1891 Johan Nurminen rakennutti Uljas-kuunarin ja ryhtyi laivanvarustajaksi. Johanista Johniksi: Maalarimestari August Wigell sai tehtäväkseen maalata uuden liikkeen nimikilven. Mestari maalasi kilpeen Johan Nurmisen nimeä, ja huomasi vasta loppumetreillä erehtyneensä 10 sentillä. Neuvokas maalari kertoi Nurmiselle, että oli nähnyt Johanin myös kirjoitettavan lyhyemmässäkin muodossa John, joka sitä paitsi oli hienompi ja kaupunkiin soveliaampi. Johan ihastui nimeen niin paljon, että myös hänen vuonna 1877 syntyneen Johan-poikansa nimi muutettiin myöhemmin Johniksi. Säätiö on perustettu vuonna Takana 20 vuotta merikulttuuria, 10 vuotta Itämeren suojeluprojekteja. SÄÄTIÖN Avainluvut vuonna 2014 Taseen loppusumma EUR Oma pääoma EUR Merikulttuurin toiminnan kulujäämä euroa Puhdas Meri -rahaston pääoma EUR Puhdas Itämeri -hankkeiden kulut EUR Varainhankinnan tuotot euroa 7 vakituista työntekijää, vuoden aikana 16 henkilöä säätiön palveluksessa Merikulttuuri 28 tietokirjaa. 3 kunniamainintaa Vuoden kaunein kirja -kilpailussa. 3 Tieto-Finlandia -ehdokkuutta. Tulossa syksyllä 2015 säätiön mittavin kirja Maailma piirtyy kartalle, jossa 300 kuvaa ja 1000 vuotta maailmankartan historiaa. Kokoelmissa yli 1000 karttaa ja 60 pienoismallia. Kokoelmin vanhin kartta vuodelta 1486, tuoreimmat kartat 1900-luvulta. Meritaidekokoelmassa 150 osaa, muun muassa 20 saksalaisen merimaalari Adolf Bockin teosta. Viiden punnan kulttuuriteko: Yksi säätiön meriantiikkikokoelman helmistä on alkuperäinen s/s Inkeri Nurmisen kapteeninsalonki, joka toimii nykyään kokoustilana Huolintatalossa. Matti Nurminen osti salongin viidellä punnalla laivan romuttajalta vuonna Puhdas Itämeri -hankkeet Käynnistettiin vuonna Hankkeissa vähennetty yli tonnia Itämeren vuosittaisesta fosforikuormasta. Vuosina pääasiassa jäteveden puhdistamoilla 17 projektia, joista 14 valmiina. Vuosina kerättiin noin 15 miljoonaa euroa. Keräystavoite vuosiksi on 20 miljoonaa euroa. Pelasta pala -sivustolla on pelastettavaa Itämeren palaa Säätiön Pietarin-hanke vähensi Suomenlahden vuotuista fosforikuormaa tonnilla. Säätiö on ollut mukana niissä kahdessa projektissa, joiden ansiosta Suomenlahden vuotuinen fosforikuorma on vähentynyt yli 60 %. Huhtikuuhun 2015 mennessä yli välke-laattaa lahjoitettu Horisontti-taideteokseen. Tankkeriturva-hankkeessa luotiin meriliikenteen turvallisuutta edistävä ENSI-palvelu vuosina\n4 4 John Nurmisen Säätiö Vuosikertomus ja toiminnan kuvaus 5 Moottorina meri Asiamiehen alkusanat Lukijan kädessä on viides John Nurmisen Säätiön vuosikertomus. Tällä kertaa julkaisemme koko vuoden 2014 toimintakertomuksen, jonka sisältöä on täydennetty niin, että kansien sisältä löytyy paitsi kuvaus menneestä myös hyvä ja ajantasainen kuva säätiön toiminnasta ja tavoitteista. Painetusta versiosta kiitämme tänäkin vuonna pitkäaikaista yhteistyökumppaniamme Nordic Morningia, ja sähköinen versio löytyy säätiön uudistetuilta verkkosivuilta Ensimmäinen ja äärimmäisen vauhdikas ja inspiroiva vuoteni säätiön asiamiehenä on ohi, ja tätä kirjoittaessani olemme jo pitkällä keväässä. On ollut hienoa saada olla luotsaamassa tämän aktiivisen ja tavoitteellisen säätiön työtä. Monet suunnitelmat ovat muuttuneet teoiksi ja pitkäjänteinen uurastus kantaa hedelmää. Toisaalta lennosta on myös kyetty hyppäämään tilanteisiin, joihin ei vielä viime vuonna ollut näkyvyyttä. Tämä joustavuus ja ketteryys onkin yksi säätiön suuri vahvuus. Ja tässä piilee myös haasteemme: miten sovittaa säätiön resurssit fiksusti nopeasti muuttuvassa tilanteessa. Yhtenä haasteenamme on tasapainon löytäminen säätiön tarkoituksen ja kustannusmaailman realiteettien välimaastosta. Säätiön julkaisu- ja näyttelytoiminnan tavoitteena ei ole voiton, vaan korkeatasoisen merenkulun kulttuuriperintöä vaalivan sisällön tuottaminen suurelle yleisölle. Esimerkiksi säätiön perinteisessä julkaisutoiminnassa kulut ovat ylittäneet kirjamyynnin tuotot jo monena perättäisenä vuotena. Vaikka teemmekin työtä rakkaudesta kulttuuriin, on kulttuuritoiminnan pitkäjänteisen rahoituksen takaamiseksi haettava myös uusia rahoituslähteitä sijoitustoiminnan tuottojen lisäksi. Rahoitusta tarvitaan myös uusiutumiseen: haluamme olla jakamassa merikulttuurin sisältöä uusilla ja moderneilla tavoilla ja uusissa kanavissa. Esimerkkinä tästä julkaisimme kesällä 2014 Kulttuuriretki Suomenlinna -nimisen palvelun, joka toi Suomenlinnan kulttuurikohteet mobiililaitteisiin. Tämän pilotin myötä saimme arvokasta oppia, jonka perusteella pyrimme kehittämään sähköistä kulttuuriperinnön jakamista yhteistyössä muiden toimijoiden kanssa. Vuoden 2015 alussa säätiö haki myös ulkopuolista rahoitusta kulttuuriperintöhankkeelle. Tätä kirjoittaessani voinkin todeta tuen varmistuneen. Yhteishankkeemme suomalaisten museoiden ja sisällöntuottajien kanssa saa siis jatkoa ulkopuolisen rahoituksen voimin. Vuoden 2014 kulttuuritoiminnan kohokohdiksi nousivat kolme uutta teosta, joista ensimmäisenä julkaistiin toukokuussa maailmanympäripurjehtija Eero Lehtisen Pakko purjehtia. Teos sai lämpimän vastaanoton niin purjehduksen ystäviltä kuin laajemmaltakin yleisöltä. Kyseessä oli ensimmäinen säätiön julkaisema muistelmateos. Palautteesta rohkaistuneena jatkamme yhteistyötä Eeron kanssa, ja tämän kevään kuluessa ilmestyy teos suomalaisen purjehduksen historiasta ja edelläkävijöistä. Kesän 2014 kynnyksellä avattiin myös Haminan kaupunginmuseon ja säätiön yhteisnäyttely, joka keräsi museolle Hamina Tattoon aikana ennätysmäärän kävijöitä. Lokakuussa osallistuimme peräti kolmille kirjamessuille Turussa, Frankfurtissa ja Helsingissä. Tällöin toimme lukijoille kaksi uutta teosta, Mikko Huhtamiehen 1700-luvun innovaatioista ja utopioista kertovan Pohjolan Atlantis -teoksen ja toisena esseekokoelman Ranskan viimeisen kuninkaan retkikunta La Recherche Lapissa, jossa matkaillaan 1800-luvun Pohjolassa. Frankfurtista haimme vauhtia tämän vuoden syyskuussa julkaistavalle maailmankartan kulttuurihistoriasta kertovalle suurteokselle. Solmimme arvokkaita kontakteja, joiden kautta toivomme pääsevämme julkaisemaan teoksen mahdollisimman monella kielellä. Puhdas Itämeri -hankkeissa olemme edistäneet uusia hankkeita. Vuonna 2014 valmisteluun tullut Saaristomeren lähikalahanke on jo käynnistetty, ja teollisiin ja kaupunkien jätevesiin keskittyvän BESTprojektin EU-rahoitus ratkeaa tänä vuonna. Lisäksi olemme edenneet NutriTrade-hankkeen kanssa, jossa tarkoituksena on käynnistää ensimmäinen merellinen päästökauppa, johon toimijat voisivat vapaaehtoisesti osallistua ja samalla neutraloida oman fosforijalanjälkensä. Varainhankinnallisesti vuosi 2014 oli äärimmäisen haastava. Keväällä valitsimme kilpailutuksen kautta mainostoimiston ideoimaan säätiölle konseptia, jonka avulla voisimme kutsua myös yksityislahjoittajia tukemaan työtämme. Tekijäksi valikoitui Dynamo&Son, jonka ideoiman Pelasta pala Itämerta -konseptin avulla kampanjoimme tänä vuonna. Vuoden 2014 loppumetreillä saimme ilahduttavasti uuden pääyhteistyökumppanin, kun Supercell teki merkittävän lahjoituksen Puhdas Meri -rahastoon. Kiitän säätiön yhteistyökumppaneita ja Puhdas Itämeri -hankkeiden tukijoita siitä moninaisesta tuesta, jota olette viime ja tänä vuonna meille osoittaneet. Yhtenä hienona esimerkkinä yhteistyökumppanuudesta nostamme tässä vuosikertomuksessa esiin Capgeminin korvaamattoman avun. Kiitän myös lämpimästi säätiön motivoitunutta joukkuetta, jota olen tämän reilun vuoden aikana oppinut tuntemaan ja arvostamaan. Helsingissä, huhtikuussa 2015 Annamari Arrakoski-Engardt Asiamies John Nurmisen Säätiö TERO PAJUKALLIO\n5 6 John Nurmisen Säätiö Vuosikertomus ja toiminnan kuvaus 7 Uusi vaihde silmään Itämeren suojelussa Hallituksen puheenjohtajan tervehdys KARI HAUTALA John Nurmisen Säätiön 20-vuotisjuhlia vietettiin vuonna 2012 ja säätiön Puhdas Itämeri -hankkeet täyttivät 10 vuotta vuonna Tänä ja viime vuonna olemme paitsi miettineet säätiön kulttuurityön jatkuvuutta myös tehneet pidemmän ajanjakson tilinpäätöstä ja strategiaa Puhdas Itämeri -hankkeille. Puhdas Itämeri -hankkeissa olemme kymmenen vuoden ajan tehneet töitä Itämeren pelastamiseksi, ja tulosta on tullut: huima leikkaus Itämeren vuotuisessa fosforikuormassa ja Tankkeriturva-hankkeessamme luotu ENSI-palvelu. Nyt katse on suunnattu jo seuraavaan kymmeneen vuoteen. Konkreettista työtä jäte vesien puhdistamiseksi tulee jatkaa koko Itämeren valumaalueella, mm. väkirikkaan Puolan monissa kaupungeissa. Keskittymällä suurimpiin kuormittajiin voidaan meren tilaa parantaa vaikuttavasti ja nopeasti. Toivoa Itämeren kirkastumisesta nimittäin on. Viime vuosina on saatu aikaan massiivinen 60 % vähennys Suomenlahtea rehevöittäviin fosforipäästöihin tehostamalla Pietarin jätevesien fosforinpoistoa, uusimalla kaupungin puhdistamoita ja viemäristöä sekä vähentämällä venäläisen lannoitetehtaan päästöjä Laukaanjokeen. Tulokset näkyvät jo meren tilassa, etenkin itäisellä Suomenlahdella, joka oli viime kesänä ennätyskirkas. Rohkaisevat tulokset näyttävät, että suojelutoimenpiteet ovat purreet. Nyt on tärkeä varmistaa työn jatkuvuus. Haastavassa taloudellisessa tilanteessa on kuitenkin käynyt selväksi, että Itämeren suojelu uhkaa jäädä muiden asioiden jalkoihin. Me olemme jo identifioineet ja valmistelleet hankkeita, joissa toimintaperiaatteemme mukaisesti voidaan kustannustehokkaasti saavuttaa mitattavia tuloksia, suhteellisen nopealla aikataululla. Nämä hankkeet toteuttaaksemme pyrimme kaksinkertaistamaan varainhankinnan tuloksen, niin että vuosina saisimme kokoon 20 miljoonaa euroa. Omien hankkeidemme lisäksi seuraamme ja tuemme aktiivisesti Itämeren tilan kannalta tärkeitä aloitteita. Maataloussektorilta ei ole aiemmin löytynyt keinoja nopeisiin, suuren mittakaavan päästöleikkauksiin. Ongelma on näkynyt erityisesti Saaristomeren tilassa, joka on pääosin Suomen oman maatalouden kuormittama. Juuri Saaristomeren tilaan kiteytyi vuoden 2014 kesähelteillä koettu kahtiajako: kun itäisellä Suomenlahdella iloittiin huippukirkkaista vesistä, Saaristomeri peittyi haisevaan sinileväpuuroon. Vuoden 2014 aikana alkoi viritä uusi toivo pahoin rehevöityneen Saaristomeren tilan parantamiseksi. Helsingin yliopiston ja Suomen ympäristökeskuksen (SYKE) asiantuntijat ovat monivuotisten tutkimusten jälkeen vahvistaneet, että peltojen kipsikäsittelyllä voi- daan leikata maatalouden päästöjä merkittävästi erityisesti Etelä-Suomen alueella. Toimella voitaisiin vähentää vuodessa jopa 100 tonnia (30 %) Saaristomereen päätyvää fosforikuormaa hyvin kohtuullisella kustannuksella. Suomenlahden osalta vähenemä olisi ainakin 50 tonnia. Lupaus on rohkaiseva: näin suuri leikkaus vähentäisi leväkukintojen määrää näkyvästi. Kipsin peltolevityksellä Suomi voisi toteuttaa noin puolet Itämeren suojelukomission Suomelle asettamasta 330 fosforitonnin fosforipäästövähennyksestä. Itämeren kannalta tätä voisi luonnehtia jymyuutiseksi. Seuraavaksi tarvitaan ison mittakaavan pilottihanke, jossa tutkijat ja maanviljelijät yhdessä kartoittavat toimenpiteen yksityiskohtia. Pilotin aikana selvitetään myös, miten toimenpide voitaisiin sisällyttää maatalouden ympäristötukeen. Poliittista tahtoa on ja maataloustuottajien järjestöt ja ministerit ovat tietoisia asian tärkeydestä. Suomessa voitaisiin jälleen kerran yhdistää julkisen ja yksityisen sektorin voimat ja saattaa Saaristomeri yhtä kirkkaaseen tilaan kuin Suomenlahti. Siksi tässäkin säätiössä käytetään hyväksi kaikki mahdolliset tilaisuudet painottaa peltojen kipsityksen tuomaa mahdollisuutta. Toki toimenpiteen kestävyys pitää vielä varmistaa. Kiitän säätiön yhteistyökumppaneita ja tukijoita, niin pitkäaikaisia kuin uusiakin, meille antamastanne arvokkaasta tuesta. Samoin kiitos säätiön asiamiehelle ja hallitukselle siitä tarmokkaasta otteesta, jolla olette säätiön toimintaa kehittäneet. Yhdessä me voimme puhdistaa Itämeren. Helsingissä, huhtikuussa 2015 Juha Nurminen Hallituksen puheenjohtaja John Nurmisen Säätiö\n6 8 Vuosikertomus ja toiminnan kuvaus John Nurmisen Säätiö Vuoden 2014 päätapahtumat Säätiön edustajat mukana jokavuotisessa Puhdas Merivesi -tapahtumassa Raumalla. Tankkeriturva-hankkeen vesillelaskutilaisuudessa kiitettiin hankkeeseen osallistuneita tahoja. Suomenlahti-vuosi 2014 käynnistyi. Hamina Tattoo oli mukana Suomenlahti teemavuodessa Itämeriteemalla. Säätiö järjesti Raatihuoneentorille Itämeri-paneelikeskustelun ja kaupunginmuseossa oli näytteillä Jukka Nurmisen vedenalaisia Itämeri-kuvia. Säätiön ja Puhdas Itämeri -hankkeiden tunnukset ja graafinen ilme uudistettiin. Uusi verkkosivusto avattiin. Finnpilot Pilotage isännöi Club Itämeri -risteilyn Harmajan luotsi- ja majakkasaarelle. Valko-Venäjän PRESTO-hankkeiden rakennustyöt päätökseen. BEST-hanke EU:n Itämeristrategian potentiaaliseksi lippulaivahankkeeksi. Viipurin kokoomaviemäri valmistui. Hallitus hyväksyi Saaristomeren Lähikalahankkeen uudeksi Puhdas Itämeri -hankekohteeksi. Fosforit-lannoitetehdas: viimeiset näytteenotot, loppuraportin valmistelu käynnistyi. NutriTrade-hanke EU:n Itämeristrategian potentiaaliseksi lippulaivahankkeeksi. Säätiön merikarttakokoelma täydentyi loppuvuodesta 2014 kahdella merikartastolla, Nils Strömcronan Itämerta kuvaavalla venäjänkielisellä atlaksella (1750) sekä Laurie & Whittlen The Baltic Pilotilla (1809). Venemessuilla kerrottiin merikulttuurista ja Itämeren suojelusta messuvieraille ja koululaisryhmille. Marja Kurjen huivit ja solmiot myyntiin. Juha Nurmisen rakennuttaman höyrylaiva Marja-Liisa Nurmisen pienoismallin luovutustilaisuus Rauman merimuseolla. Uusi aluevaltaus säätiön merellisellä kustannuslinjalla: Eero Lehtisen omaelämäkerrallinen esikoisteos, Pakko Purjehtia. Hamina maailmankartalle John Nurmisen Säätiön ja Haminan kaupunginmuseon aarteita -näyttely ( ) avautui yleisölle. Näyttelyssä oli lainassa yli 70 esinettä säätiön taide-, kartta ja meriantiikkikokoelmista. Kävijät saivat tutustua säätiön mm. Pohjolaa ja Suomenlahtea kuvaavat karttoihin ja kartastoihin sekä Adolf Bockin maalauksiin. Säätiön toiminnasta ja kirjauutuuksista kertova JNS-uutiset uudistettiin. Uutta graafista ilmettä noudattava Telegrammi ilmestyi ensimmäisen kerran syksyllä JOHN NURMISEN SÄÄTIÖN TIEDONANTO 4/ 2014 JOULUKIRJAT PUKINKONTTIIN John Nurmisen Säätiön syksyn upeat uutuuskirjat ovat näyttävä lahja kaikille merikulttuurista kiinnostuneille. Tilaa säätiön kirjat joululahjoiksi verkkokaupastamme tai takasivun tilauskupongilla. Kulttuuriretki Suomenlinna -pilottipalvelua testattiin kesän ajan. JOULUN YSTÄVÄMYYNTI SÄÄTIÖLLÄ to klo ja to klo Tervetuloa tekemään jouluostoksia John Nurmisen Säätiön toimistolle Pasilaan. Erikoishintaan: Kaksi uutta teosta: Mikko Huhtamiehen Pohjolan Atlantis Uskomattomia ideoita Itämerellä Ranskan viimeisen kuninkaan retkikunta La Recherche Lapissa esiteltiin Turun kirjamessuilla KIRJOJA - MARJA KURJEN HUIVEJA JA SOLMIOITA (18.12.) - POSTIKORTTEJA - JULISTEITA GLÖGITARJOILU Löydätte meidät osoitteesta Pasilankatu 2 (Huolintalo) Uutuusteoksien Ranskan viimeisen kuninkaan retkikunta ja Pohjolan Atlantis kuvituksena nähdään paljon näyttäviä maalauksia, kauniita litografioita ja mielenkiiintoisia karttoja niin säätiön omista kokoelmista kuin euooppalaisista museoista ja arkistoista. Säätiö oli mukana Frankfurtin kirjamessuilla osana Suomen yhteisosastoa. Helsingin kirjamessut\n7 Itämeren tila Itämeren vakavin ongelma on rehevöityminen, jonka näkyvin oire on jokakesäiset sinileväkukinnat. Rehevöityminen johtuu meren liian suuresta fosfori- ja typpikuormituksesta. Suomenlahtea rehevöittäviä fosforipäästöjä on viime vuosina onnistuttu vähentämään jopa 60 %. Suomen ympäristökeskuksen (SYKE) mukaan heinä-elokuun keskimääräiset levien määrää kuvaavat klorofylliarvot olivat Suomenlahden itäisimmillä havaintopaikoilla 2000-luvun alimmalla tasolla. Tulokset näkyvät etenkin itäisellä Suomenlahdella, joka kesällä 2014 pysyi kirkkaana ja uimakelpoisena pitkästä hellejaksosta huolimatta. Suomenlahdellakaan ei voida tuudittautua siihen, että kesän 2014 hyvä levätilanne säilyisi: SYKE varoittaa, että Suomenlahden kehitys ei jatkossa välttämättä etene suoraviivaisesti parempaan suuntaan. Happitilanteeseen ja fosforipitoisuuksiin vaikuttaa keskeisesti Itämeren pääaltaan syväveden ajoittainen virtaaminen pitkälle Suomenlahden itäosiin asti. Pintakerroksiin sekoittuessaan hapettomilta pohjilta vapautunut fosfori voi nostaa rehevyystasoa merkittävästikin. Kesällä 2014 rikottiin ennätyksiä hyvässä ja pahassa. Idässä eli Suomenlahdella koettiin ennätyskirkkaat vedet, kun taas Hangon länsipuolella velloivat kilometrien pituiset sinilevälautat. Pääsyynä lännen katastrofiin oli Itämeren pääaltaan syvänteisiin ajan kuluessa kerääntynyt suuri fosforivaranto, jonka alkuvuoden talvimyrskyt sysäsivät liikkeelle. Sinilevät tarvitsevat fosforia kasvaakseen ja toisena tekijänä sinileväkukintoja kiihdyttää lämpö. Lämmin heinäkuu aiheutti sitten sinilevien räjähdysmäisen leviämisen Saaristo- ja Ahvenanmerellä. Kuvassa Saaristomeri kesällä RAJAVARTIOLAITOS\n8 12 John Nurmisen Säätiö Puhdas Itämeri 13 Itämeren VUOtUINEN fosforikuormitus maittain ja lähteittäin Itämeren vesistöistä ja maalta tuleva vuotuinen fosforikuorma muodostuu pääosin hajakuormituksesta (maatalous, haja-asutus) ja yhdyskuntien sekä teollisuuden jätevesistä. Maista suurimpia kuormittajia ovat väkiluvuiltaan suurimmat Puola ja Venäjä. Kuviosta puuttuvien Valko-Venäjän ja Ukrainan kuormitus näkyy rantavaltioitten ulkopuolisena kuormana, joka tulee Itämereen jokivalumana pääosin Puolan, Latvian ja Liettuan kautta. Luonnollinen taustakuormitus on ilman ihmisen suoraa vaikutusta vesistöihin päätyvää ravinnekuormitusta. Määrittelemätön jokikuormitus tarkoittaa Venäjältä ja Saksalta tulevaa fosforikuormaa, josta ei tiedetä lähdettä. Lähde: HELCOM PLC-5 Tanska 6 % Ruotsi 12 % Saksa 2 % Suomi 11 % Venäjä 20 % Puola 33 % HELCOM PLC-5 Viro 2 % Latvia 8 % Liettua 7 % Nopein tie leikata Itämeren fosforikuormitusta vuoteen 2021 mennessä: yhdyskuntien jätevedet Itämereen tulee ylivoimaisesti eniten ravinteita maatalouden hajakuormituksena. Itämeren suojelukomission HELCOMin arvion mukaan nopein apu merelle saadaan kuitenkin edelleen keskittymällä jäljellä oleviin suuriin pistemäisiin kuormituslähteisiin. Erityisesti näin on fosforin, sinilevän avainravinteen ja keskeisen Itämerta rehevöittävän ravinteen osalta. HELCOM:in mukaan Itämeren vuosittaista fosforikuormitusta pitää leikata vielä noin tonnia, jotta Itämeren hyvä tila voidaan saavuttaa vuoteen 2021 mennessä. Arvioiden mukaan jopa kaksi kolmasosaa tästä voidaan saada tehostamalla edelleen kaupunkien jätevesien fosforinpoistoa. Lähde: HELCOM PLC-5 Maatalous Hajaasutuksen jätevedet Yhdyskuntien jätevedet ( vessavedet ) MITÄ VOIDAAN VIELÄ TEHDÄ? LÄHIVUOSIEN PRIORITEETIT REHEVÖITYMISEN ESTÄMISESSÄ Itämeren tilan kannalta on ratkaisevaa, että Puolan kaikkien kaupunkien, myös keskisuurten ja pienten kaupunkien jätevedet puhdistetaan Itämeren suojelukomission suosituksen mukaisesti eli fosforitasoon, joka on enimmillään 0,5 mg fosforia puhdistamolta lähtevässä jätevesilitrassa. HELCOMin mukaan tällä saataisiin vähennettyä huima fosforitonnia Itämeren vuosittaisesta fosforikuormasta. Jätevesien fosforinpoistoa on myös tehostettava Valko- Venäjällä, Kaliningradissa, Baltian maissa ja Leningrad Oblastin alueella. Lähde: HELCOM, SYKE, JNS Fosforitonnia lähteellä Potentiaali Valmistuneet Valmistuneet Puhdas Itämeri -projektit Uusi toivo Saaristomerelle Helsingin yliopiston ja SYKEn asiantuntijat ovat monivuotisten kokeilujen jälkeen vahvistaneet, että uudella mullistavalla keinolla, peltojen kipsikäsittelyllä voidaan leikata maatalouden päästöjä merkittävästi etenkin eteläisessä Suomessa. Kipsin peltolevityksellä Suomi voisi toteuttaa melkein puolet Itämeren suojelukomission Suomelle asettamasta 330 fosforitonnin päästövähennystavoitteesta Luonnollinen taustakuormitus 16 % HELCOM PLC Määrittelemätön jokikuormitus 10 % Rantavaltioiden ulkopuolinen kuormitus 9 % Pistekuormitus 20 % HELCOM PLC-5 Hajakuormitus (lähinnä maatalous) 45 % Itämeren vuosittaista fosforikuormitusta (P) pitää leikata vielä noin tonnia, jotta Itämeren hyvä tila voidaan saavuttaa vuoteen 2021 mennessä Pietari jätevesiprojektit Fosforit Kingisepp Puola ja Baltian maat EU-tasosta HELCOM-suosituksiin Fosforinpoiston tehostus Valko-Venäjällä Kaliningradin kaupunki ja Oblast Fosforinpoiston tehostus/leningrad-oblast Kipsin levitys\n9 14 John Nurmisen Säätiö Puhdas Itämeri 15 Puhdas Itämeri -hankkeet o 0 o 5 o 10 o 15 o 20 o 25 o 30 o 35 o 40 o Jäämeri Barentsinmeri Säätiön hankekohteet valitaan hankkeen toteutettavuuden, mitattavissa olevien ympäristövaikutusten ja kustannustehokkuuden perusteella. Säätiö on vuosina käynnistänyt lähes 20 hanketta Luoteis- Venäjällä, Puolassa, Baltiassa ja Valko-Venäjällä. Hankkeista 14 on valmistunut ja kolme hanketta Venäjällä on valmistumassa vuoden 2015 aikana. Lisäksi säätiö on ollut käynnistämässä ENSI-palvelun luontiin ja käyttöönottoon tähtäävää Tankkeriturvahanketta. Palvelun jatkokehitys ja käyttöönotto siirtyivät Liikenneviraston vastuulle vuonna o P oh j oinen na pa piiri Atlantti Norjanmeri Lof oot i t Narvik Murmansk Vienanmeri Kohde Aikataulu Ympäristövaikutus: Rahoitus vähenemä vuosittaisessa fosforikuormassa Perämeri Oulu Pietarin jätevedenpuhdistamo (säätiön projektissa, Vesilaitos, JNS, YM Pietarin kokonaisvähenemä 1 700) Hatsinan jätevedenpuhdistamo (kesken)** Vesilaitos, JNS Viipurin jätevedenpuhdistamo (kesken)** Vesilaitos, JNS Udarnikin kanala, Pobeda (kesken)** udarnik, NIB, JNS PURE-projekti eu, YM, JNS (6 kaupunkia ja säätiön lisätuki Riikaan) + Riian kemikaalisäiliö JNS PRESTO-projekti, eu, YM, JNS Valko-Venäjä (7 kaupunkia) YHTEENSÄ Yhteistyökumppanuudet* Czajkan jätevedenpuhdistamo, Varsova Fosforit-lannoitetehdas, Kingisepp * Vähennettyjä tonneja ei ole laskettu mukaan säätiön projektikantaan eu = EU:n Itämeriohjelma ** Projektit ovat viivästyneet säätiöstä riippumattomista syistä JNS = John Nurmisen Säätiö N nib = Nordic Investment Bank YM = Ympäristöministeriö 60 o 55 o Bergen TANSKA NORJA Skagerrak OSLO Kattegat KÖÖPEN- HAMINA Göteborg Vänern Malmö RUOTSI Vättern Karlskrona Kalmar Gävle Bor nhol m TUKHOLMA Visby Ö ölant i Uumaja Pohjanlahti Itämeri Ahv enan m a a Saa r e n m a a Gotlan t i Vaasa Turku H iiden m a a Niemen SUOMI Tampere LIETTUA VIRO VILNA Saimaa LATVIA Väinäjoki, Daugava Laatokka Neva VENÄJÄ Petroskoi HELSINKI Kotka Pietari Hatsina Narva Kingisepp TALLINNA Kohtla-Järve Peipsi Suomenlahti Pohjanmeri Riianlahti RIIKA Jurmala Viipuri Udarnik Polotsk Olhava Syväri Vitebsk Ääninen Smolensk Tankkeriturva-hanke ENSI-palvelu vähentää Liikennevirasto, JNS öljyonnettomuuden riskiä %:lla Hampuri Weser Kiel Lyypekki Itämeren valuma-alue Valmiit hankkeet Käynnissä olevat hankkeet Yhteistyöhankkeet Koulutus 100 km Elbe Tonava Rostock BERLIINI SAKSA Dresden Rüge n Szczecin TSEKKI PRAHA Oder Wroclaw Gdansk Veiksel PUOLA Krakova Kalingrad VARSOVA Bug Kaunas Lida Molodetšno MINSK Grodno Baranovitši Slonim Brest UKRAINA VALKO- VENÄJÄ Dnepr KIOVA\n10 Toiminnan tavoitteet Konkreettista työtä Itämeren puhdistamiseksi tulee jatkaa. Kun keskitytään suurimpiin pistekuormituksen lähteisiin, Itämeren tilaa voidaan parantaa nopeasti. John Nurmisen Säätiön Puhdas Itämeri -hankkeilla ehkäistään Itämeren rehevöitymistä sekä vähennetään fosforipäästöjä. Tavoitteena on toteuttaa vuoteen 2025 mennessä ne kustannustehokkaat toimet, joilla parannetaan mitattavasti Itämeren tilaa. Puhdas Itämeri -hankkeiden toimintaperiaatteet Puhdas Itämeri -hankkeiden tavoite on kohdentaa toimet sinne, missä pienimmällä kustannuksella on saatavissa aikaan suurin positiivinen ympäristövaikutus. Me puhdistamme Itämeren Säätiön ympäristötoiminnan periaatteet Konkreettiset toimet Mitattava vaikutus Itämeren tilaan Nopeat tulokset Kustannustehokkuus Rajat ylittävä yhteistyö JUKKA NURMINEN\n11 18 John Nurmisen Säätiö 19 Hankkeita BEST Better Efficiency for Sewage Treatment Valmistelun alla olevan EU:n Itämeristrategian BEST-lippulaivahankkeen tärkein tavoite on konkreettisesti vähentää Itämereen pistemäisistä lähteistä valuvaa ravinneja haitta-ainekuormaa. Hankkeen pääyhteistyökumppani on Helsingin kaupungin ympäristökeskus. Muita tärkeitä kumppaneita ovat Varsovan kaupunki sekä useat vesilaitokset sekä viranomaiset Puolasta, Valko-Venäjältä ja Baltian maista. NutriTrade NutriTrade-hankkeen tavoitteena on luoda maailman ensimmäinen merialueelle tarkoitettu ravinnepäästökauppa. Hankkeessa ovat mukana säätiön lisäksi Suomesta Helsingin yliopisto ja Luonnonvarakeskus (LUKE) sekä Ruotsista Initiativet Hållbara Hav ja Sveriges Lantbruksuniversitet (SLU). Suunnitteilla olevaan ravinnepäästökauppaan voidaan sisällyttää mitä tahansa todennettuja keinoja, joilla voidaan kustannustehokkaasti ja nopeasti vähentää rehevöittävien ravinteiden määrää Itämeressä. Tarkoituksena on luoda mekanismi näiden toimien tunnistamiseksi, rahoittamiseksi ja toteuttamiseksi. Päästökaupan osapuolia voivat olla toimijat, jotka ovat valmiita vähentämään Itämeren ravinnepäästöjä omilla selkeästi mitattavilla toimillaan mm. vesilaitokset, jotka ovat halukkaita parantamaan jätevesien puhdistusta yli vaaditun minimitason. Päästöjen ostajina voivat olla kaupungit, kunnat, yksityiset yritykset ja kansalaiset, jotka haluavat parantaa Itämeren tilaa ja neutraloida oman fosforijalanjälkensä. Hankkeeseen liittyy useita konkreettisia toimia, joiden avulla päästökauppaa pilotoidaan. Lisäksi hankkeessa selvitetään mahdollisuuksia käynnistää päästökauppa kansallisesti Suomessa ja Ruotsissa sekä koko Itämeren alueella. Hanke on nimetty yhdeksi Euroopan unionin Itämeristrategian lippulaivahankkeeksi. Kolmivuotista hanketta suunnitellaan käynnistettäväksi syksyllä 2015, ja se jatkuu vuoteen Saaristomeren lähikalahanke Saaristomeren Lähikalahankkeesta hyötyy kuluttaja, Itämeri ja kalastuselinkeino Säätiö käynnisti maaliskuussa 2015 Saaristomeren Lähikalahankkeen. Hankkeen tavoitteena on kierrättää merkittävä määrä ravinteita meriekosysteemistä maalle särkikaloihin kohdennetulla kalastuksella ja siten täydentää maalla tapahtuvia ravinnekuormituksen vähentämiseen tähtääviä toimenpiteitä. Hankkeessa lisätään samalla Saaristomeren särkikalojen hyötykäyttöä ihmisravintona ja palautetaan rehevöitymisen myötä runsastuneita särkipopulaatioita lähemmäksi luonnollista tasapainoa. Hankkeen aikana on myös tarkoitus tutkia useiden tutkimuslaitosten toimesta särkien kohdennetun pyynnin vaikutusta Saaristomeren kalastoon ja ravintoverkkoihin. Hankkeen tavoitteena on pilotin avulla luoda pysyvä elintarvikeketju sekä suurtalousja kuluttajakysyntä särkikaloista valmistetuille kalatuotteille. Saaristomeren Lähikalahankkeen toteutus ja aikataulu Hankkeen suunniteltu kesto on 3 5 vuotta ja sen toteutus on kaksivaiheinen. Hankkeen pilottivaiheessa rakennetaan toimiva tuotantoketju Turun alueen toimijoiden kanssa. Mukaan haetaan alueen kuntia, jotta pystytään alusta alkaen varmistamaan kalatuotteen riittävän vakaa kysyntä suurkeittiöiden säännöllisen ruokatarjonnan kautta. Tavoitteena on tukea paikallisesti toimivan lähikalatuotemarkkinan syntymistä ja hahmottaa samalla toimintaan liittyvät mahdollisuudet, haasteet ja pullonkaulat pienessä mittakaavassa. Hankkeen toisessa vaiheessa lähikalatuotteiden tuotantoa ja markkinointialuetta on tarkoitus laajentaa koko valtakunnan laajuiseksi. Tällöin tuotteita tarjotaan myös kuluttajamarkkinoille, ja tuotteistukseen ja markkinointiin pyritään sitouttamaan mukaan elintarvike- ja kaupanalan yrityksiä. Hankkeessa tähdätään pysyvän lähikalatuotteiden kuluttajakysynnän luomiseen ja särkikalan arvostuksen ja markkinahinnan kasvattamiseen siten, että kalastuksen tuesta voidaan luopua. JUKKA NURMINEN\n12 20 John Nurmisen Säätiö Puhdas Itämeri 21 ANNA HERLIN TUULA PUTKINEN Matkalla Tankkeriturva-hankkeen työpajaan toukokuussa Vasemmalla Panu Rahikka, oikealla Ilkka Kankare. Gapgemini asiantuntijuus Itämeren ja merikulttuurin hyväksi Kulttuuriperintöhankkeen työpaja Rymättylän Herrankukkarossa marraskuussa On ollut hienoa myös huomata se, miten säätiön kanssa luotu yhteistyömalli toimii yrityksemme sisällä. Yhteistyö ei lähde johtoryhmästä tai markkinointi- ja viestintäosastolta, vaan ihmisistä. Ihmisistä, jotka haluavat osallistua työhön puhtaamman Itämeren ja merellisen kulttuurihistorian vaalimisen puolesta ja ovat valmiita panostamaan siihen pyyteettä myös omaa vapaaaikaansa. Yrityksen rooliksi on jäänyt lähinnä mahdollistaa tämä yhteistyö, muita panostuksia ei ole tarvittu. Panu Rahikka, Capgemini Konsultointi- ja teknologiapalveluita tarjoava Capgemini on tukenut John Nurmisen säätiön toimintaa aktiivisen lahjoitustyön kautta. Yhteistyön historiaan lukeutuu tähän mennessä jo neljän merkittävän suunnittelutyöpajan suunnittelu, fasilitointi ja dokumentointi, kahden eri digitaalisen palvelun vaatimusmäärittelyt sekä lukuisia yksittäisiä kädenojennuksia muun muassa asiantuntijaselvitysten, palveludemon rakentamisen ja säätiön rekisteri - uudistuksen parissa. Mistä John Nurmisen Säätiön ja Capgeminin monivuotinen, lämmin ja tuloksellinen yhteistyö sai alkunsa? Panu Rahikka, Sovellusylläpitopalvelujen johtaja, Capgemini: Pohja yhteistyölle rakentui pitkäaikaisessa asiakassuhteessani Pekka Laaksoseen jo vuosia ennen kuin hän siirtyi säätiön palvelukseen. Yhteistyö jatkui kuin itsestään, kun Pekka soitti ja kertoi ottaneensa sapattivapaata ja lahjoittaneensa vuoden työpanoksensa Itä- meren hyväksi. Pekan näkemyksen mukaan Capgeminillä oli osaamista, josta olisi apua säätiön työssä puhtaamman Itämeren puolesta. Innostuin asiasta heti. Merkittävää rahallista tukea en voinut tarjota, mutta asiantuntijaorganisaatiomme osaamista kyllä. Kollegani Ilkka Kankare, jota kysyin mukaan ensimmäisenä, oli heti valmiina käärimään hihat. Sama vilpitön innostus ja halu osallistua työhön puhtaamman Itämeren puolesta tarttui poikkeuksetta kaikkiin niihin kymmeniin konsultteihimme, jotka ovat vuosien varrella osallistuneet säätiön hankkeisiin eri rooleissa. Ilkka Kankare, Johdon konsultti, Capgemini Consulting: Kun Panu kertoi että John Nurmisen Säätiö oli varovasti kysynyt halukkuuttamme tukea heitä, innostuin välittömästi. Säätiön tavoitteena oli tuolloin koota, käynnistää ja toteuttaa hanke, jolla voitaisiin merkittävästi vähentää öljytankkerionnettomuuden riskiä Itämerellä. Konsulttitiimimme näkökulmasta oli hienoa päästä tarjoamaan tukea säätiölle näin ainutlaatuisen arvokkaassa hankkeessa. Kun tapasin säätiön tiimin ensimmäistä kertaa, minun oli helppo vakuuttua siitä, että tähän kannatti panostaa, sillä asetelma näytti erittäin lupaavalta: hankkeella voisi saada aikaan konkreettisia tuloksia, joilla olisi suuri merkitys. Ensivaikutelma osoittautui oikeaksi: hankkeessa kehitetty ENSIpalvelu on toiminnassa, käytössä, ja kehittyy edelleen. Yhteistyö on sittemmin jatkunut muissakin hankkeissa, mm. digitaalisen kulttuuriperinnön Loki-hankkeen suunnittelussa. Säätiölle yhteistyön tulokset ovat olleet konkreettisia apuvälineitä ja tärkeitä tilaisuuksia, joiden myötä on pohjustettu, aloitettu ja viety projekteja upeina sprintteinä eteenpäin. Mitä Capgeminille on jäänyt käteen? Emme missään vaiheessa lähteneet hakemaan säätiön kanssa tehtävästä yhteistyöstä suoraa liiketoiminnallista hyötyä, mutta muut yhteistyön tuomat hyödyt ovat ylittäneet odotuksemme moninkertaisesti. Yhteistyön myötä olemme voineet tarjota konsulteillemme mahdollisuuden osallistua työhön, joka koetaan merkitykselliseksi ja joka samalla tarjoaa monipuolisia ammatillisia haasteita. Säätiölle tekemämme\n13 22 John Nurmisen Säätiö Puhdas Itämeri 23 Tankkeriturvahankkeen esiselvitysvaiheen lopuksi keväällä 2009 tiimilläni oli koossa valtavasti ideoita tankkerionnettomuuden riskin minimoimiseksi sekä sitoutunut verkosto, jossa oli viranomaisia, tutkimuslaitoksia, kaupallisia toimijoita ja muita kolmannen sektorin toimijoita. Mutta mikä ideoista täyttäisi säätiön tiukat hankekriteerit ja olisi parhaiten toteutettavissa säätiön johdolla? Vastausta tähän miettiessäni muistin, että juuri tällaiseen tilanteeseen Capgeminillä on ASE-konsepti, jonka avulla runsaudenpulan ongelma saataisiin varmasti ratkaistua. Budjettini oli kuitenkin pieni, eikä tällaisen palvelun ostoon oltu varauduttu. Aikani asiaa pyöriteltyäni rohkaistuin soittamaan Panulle, jonka kanssa olin aiemmin tehnyt paljon menestyksellistä yhteistyötä, kerroin ongelmastani ja kysyin, voisimmeko mahdollisesti saada ASE-työpajan lahjoituksena. Ilokseni vastaus oli positiivinen ja siitä alkoi pitkäaikainen, hyvähenkinen, yhä jatkuva yhteistyö säätiön ja Capgeminin välillä. Pekka Laaksonen, John Nurmisen Säätiö Ryhmätyötä miettimässä Ossi Westilä (Aboa Mare), Jorma Timonen (Liikennevirasto), Ilkka Kankare (Capgemini) ja Atso Uusiaho (Arctia Icebreaking Oy). Toukokuu TUULA PUTKINEN työ on sisällöllisesti juuri sitä mitä Capgemini tekee. Olemme päässeet soveltamaan vahvuuksiamme ja osaamistamme esimerkiksi digitaalisen transformaation alueella, päätöksenteon fasilitoinnissa, prosessikehityksessä, käyttöliittymäsuunnittelussa sekä tietojärjestelmien määrittelyssä ja toteutuksessa. Yhteistyön palkitsevuutta lisää myös se, että säätiön tekemä työ on tuottanut konkreettisia tuloksia, ENSIjärjestelmä ehkä toistaiseksi parhaana esimerkkinä. Liiketoiminnan näkökulmasta on ollut ensiarvoisen tärkeää se, että olemme voineet aina sopia yhteistyöstä yhteisymmärryksessä ja joustavasti, mikä mahdollistaa työhön panostamisen ilman, että se vaikuttaa normaalin päivittäisen liiketoiminnan hoitamiseen. Säätiö on kertonut avoimesti yhteistyöstämme, mikä osaltaan rakentaa Capgeminin yrityskuvaa positiiviseen suuntaan asiakaskunnassamme. Parhaana esimerkkinä voi mainita ikimuistoisen Puhdas Itämeri -konsertin Musiikkitalossa vuonna 2013, jolloin säätiön edustajat kertoivat yhteistyöstämme kutsuvierasasiakkaillemme unohtumattoman musiikkielämyksen lomassa. Capgeminin oma fasilitointimenetelmä on ollut käytössä sekä Tankkeriturva-hankkeen eri vaiheissa että digitaalisen kulttuuriperinnön Loki-hankkeen suunnittelussa. Menetelmää käyttäen on luotu arvoverkosto ja ensimmäiset visiot, ja Loki-hankkeessa viimeisimmäksi marraskuussa 2014 kehitetty yhteistyösuunnitelma merellisen kulttuuriperinnön toimijoiden yhteiseksi digitaaliseksi palveluksi. Miten ASE -menetelmä käytännössä toimii? Capgeminin työkalupakettiin kuuluu pitkälle jalostettu fasilitointimenetelmä, Accelerated Solutions Environment (ASE), jota käytämme vaativissa asiakashankkeissamme. Menetelmä on erityisen arvokas silloin, kun ratkaisun kehittämisessä tarvitaan usean eri alueen asiantuntemusta, tai kun tehdään päätöksiä jotka koskevat useita liiketoimintayksiköitä ja organisaatioita. Koska John Nurmisen Säätiön toiminta perustuu eri toimijoiden kokoamiseen, yhteisten haasteiden ratkaisemiseen, ja vahvojen vaikuttajaverkostojen hyödyntämiseen, ASE-fasilitointimenetelmä on ollut erinomainen lähestymistapa. Mikä on jäänyt yhteistyöstä erityisesti mieleen? Panu: Ikuisesti mieleen painuneita hetkiä on niin monia, että niistä on vaikea tehdä lyhyttä listaa. Ensimmäinen työpaja Boistön saarella, se vilpitön innostus ja halu mikä kaikilla Capgeminin konsulteilla on ollut lähteä mukaan Säätiön hankkeisiin. Ne toisten työpajapäivien hetket, kun väsynyt ryhmä oivaltaa saaneensa yhdessä aikaan jotain suurta Kaikki ne mielenkiintoiset ihmiset, joita on ollut ilo tavata säätiön tilaisuuksissa tasavallan presidentistä ja amiraali Kaskealasta lähtien kaikkiin niihin omien osa-alueidensa huippuosaajiin ja asiantuntijoihin, jotka ovat tuoneet oman panoksensa säätiön hankkeisiin. Ilkka: Vahvoja, hienoja muistoja on paljon. Ensimmäinen visiitti Boistön saarelle, kun menimme säätiön silloisen asiamiehen Erik Båskin kanssa moottorikelkalla jäitä pitkin suunnittelemaan työpajan toteutusta. Upeita puheenvuoroja eri alojen huipuilta työpajoissa. Se, kun säätiön hallitus valitsi työpajassa kokoamistamme useista tankkerionnettomuuksia ehkäisevistä hankeaihioista vahvimman, ja se hetki, kun ENSI-palvelu oli valmis pilotointiin Nesteen tankkereilla. Juha Nurmisen, Pekka Laaksosen ja monen muun henkilön pyyteetön ja sitoutunut, pitkäjänteinen työ Itämeren puolesta. Millainen on oma Itämerenne? Miksi sitä pitää suojella? Panu: Minulle Itämeri on tärkeä ja erottamaton osa kotikaupunkiani Helsinkiä. Se on nuoruudessa Hirvensalon mökin saunalta aukeava maisema Airistolle ja viimekesäinen rakkolevän täyttämä kirkasvetinen lahdenpoukama Korppoosta etelään. Itämeri on ainoa meri, joka meillä suomalaisilla on. Siksi siitä on pidettävä huolta. Olen ylpeä saadessani tuoda oman ja työnantajani panoksen Itämeren hyväksi. Pidän säätiön hyvin liiketoimintamaisia toimintaperiaatteita erinomaisena tapana tehdä työtä puhtaamman Itämeren puolesta: toteuttamiskelpoisia hankkeita, joilta vaaditaan konkreettisia tuloksia. Ilkka: Olen itse saanut pulikoida Itämeressä lapsesta asti, samoilla Espoon ja Helsingin rannoilla joilla omat lapseni nyt pulikoivat. Sukellella, vesihiihtää, kalastaa. Hiihtää jäillä, retkeillä upeille lähisaarille kesällä ja talvella. Nauttia upeasta merimaisemasta päivittäin työmatkalla. Itämeri on haavoittuva ja erittäin tiiviisti liikennöity merialue, josta huolehtiminen on äärimmäisen tärkeää mutta valitettavasti myös äärimmäisen vaikeaa. Itämeren suojeleminen vaatii kaikkien rannikkovaltioiden tiivistä yhteistyötä ja sitoutumista yhteisiin suojelu toimiin. Tässä vaikeassa toimintaympäristössä säätiö on tehnyt arvokasta, pitkäjänteistä työtä, jota haluan tukea jatkossakin. Toivottavasti Itämeren suojelemiseen tarttuu jatkossa yhä useampi, tehtävää riittää.\n14 24 John Nurmisen Säätiö Vuosikertomus 2014 Vuosikertomus ja toiminnan kuvaus 25 Säätiön organisaatio 2014 JOHN NURMISEN SÄÄTIÖ SÄÄTIÖLAIN MUKAINEN TOIMINTAKERTOMUS 2014 Säätiön hallitus ja neuvonantajaryhmät John Nurmisen Säätiön hallituksessa oli kahdeksan jäsentä vuonna Hallitukseen nimitettiin kolme uutta jäsentä säätiön hallituksen vuosikokouksessa Uusina jäseninä aloittivat KTM Eeva Ahdekivi, professori Per-Edvin Persson ja valtiosihteeri Pertti Torstila. Hallituksessa jatkoivat vanhoina jäseninä amiraali Juhani Kaskeala, professori Jouko Lönnqvist (varapuheenjohtaja), KTM Juha Nurminen (puheenjohtaja), valtiosihteeri Veli Sundbäck ja OTK, ekonomi Hannu Syrjänen. Säätiön asiamieheksi tammikuussa 2014 nimitetty vuodesta 2012 hallituksessa toiminut FL Annamari Arrakoski-Engardt jätti hallituspaikkansa asiamiehen roolin myötä. Hallitus kokoontui vuoden 2014 aikana kahdeksan kertaa. Vuonna 2014 hallituksen jäsenille maksettiin euron kertakorvaus ja 400 euron kokouspalkkiot. Yhteensä hallituspalkkioita maksettiin euroa. Kaikki hallituksen jäsenet eivät vastaanottaneet palkkiota hallitustyöskentelystä. Säätiön toimintaa tukevat tärkeistä sidosryhmien edustajista ja asiantuntijoista kootut neuvonantajaryhmät. Ryhmien jäsenet toimivat vapaaehtoispohjalta eikä heille makseta kokouspalkkiota. Tankkeriturvahankkeen ohjausryhmä kokoontui vuoden aikana kaksi kertaa Juhani Kaskealan johdolla. Ohjausryhmä lakkautettiin kesäkuussa hankkeessa kehitetyn ENSIpalvelun jatkokehityksen siirryttyä Liikenneviraston alaisuuteen. Merikulttuurin neuvonantajaryhmä kokoontui kolme kertaa Annamari Arrakoski-Engardtin johdolla, Varain hankinnan tukena toimiva säätiön hallituksen jäsenistä muodostuva neuvonantajaryhmä kokoontui Hannu Syrjäsen johdolla kolme kertaa. Rehevöitymishankkeiden ohjausryhmä kokoontui kerran Veli Sundbäckin johdolla. Säätiön henkilökunta Säätiön palveluksessa oli vuoden 2014 aikana 16 henkilöä, joista yhdeksän määrä- tai osa-aikaisesti tai harjoittelijoina. Vuoden lopussa säätiön palveluksessa oli seitsemän vakituista työntekijää. Asiamies Annamari Arrakoski-Engardt ( alkaen; tähän saakka asiamiehenä toimi Erik Båsk) Viestintäpäällikkö Tuula Putkinen Merikulttuuri Julkaisu- ja kokoelmavastaava Maria Grönroos Kulttuuriteknologian projektipäällikkö Anna Herlin (äitiyslomalla ja vanhempainvapaalla välisenä aikana). Myynti- ja markkinointipäällikkö Anne Mäkijärvi ( alkaen) Harjoittelija Christian Palsamäki Korkeakouluharjoittelija Iiris Konttinen ( ) Puhdas Itämeri -hankkeet Maija Salmiovirta, varainhankintavastaava Rehevöitymishankkeet Johtaja Marjukka Porvari Projektipäällikkö Elena Kaskelainen Projektipäällikkö Viivi Moll ( ) Projektipäällikkö Miina Mäki ( alkaen; virkavapaalla ) Senior Advisor Martin Grotenfelt (pro bono, kaksi päivää viikossa) Tankkeriturva-hanke Johtaja Pekka Laaksonen ( asti) Projektipäällikkö Mikko Klang Harjoittelija Eeva Hirvonen (työssäoppimisjakso ).\n15 26 John Nurmisen Säätiö Vuosikertomus ja toiminnan kuvaus 27 Säätiön toiminnan rahoitus ja pääoman hoito vuonna 2014 Säätiön taseen loppusumma tilikauden 2014 lopussa oli euroa ( euroa vuonna 2013). Säätiön kokoelmien arvo taseessa oli euroa vuonna 2014 ( euroa vuonna 2013). Oma pääoma oli euroa ( euroa vuonna 2013). Säätiön sijoitusten arvo oli euroa (vuonna 2013 arvo oli euroa). Säätiön sijoitettava varallisuus koostuu Länsi-Pasilassa sijaitsevan Huolintatalon osakkeista sekä varainhoitajien hoidossa olevista sijoitussalkuista, joista toinen koostuu Puhdas Meri -rahastoon kerätyistä varoista. Sijoitusvuosi 2014 oli hyvä haastavasta taloudellisesta tilanteesta huolimatta. Säätiön sijoitus- ja rahoitustoiminnan tulos vuonna 2014 oli euroa ( euroa vuonna 2013). Sijoitussalkun realisoitumaton arvonnousu oli noin euroa ( euroa ). Säätiön sijoitussalkkua hoiti vuonna 2014 Taaleritehdas. Taaleritehtaan hoidossa olevan salkun markkina-arvo oli vuoden lopussa euroa ja tuotot vuoden alusta noin 7 %. Osingot vuoden alusta olivat euroa. Säätiön sijoitusstrategian mukaan tuottavasti ja turvatusti hoidetussa salkussa osakkeet ovat hajautettuna globaalisti. Allokaation vaihteluväli antaa varainhoitajalle mahdollisuuden reagoida markkinoiden liikkeisiin siten, että säätiön varallisuus on eri markkinatilanteissa turvallisesti hajautettuna, kuitenkin niin, että 5 % vuosittainen tuottotavoite toteutuisi. Säätiön Puhdas Itämeri -hankkeet rahoitetaan lahjoitusvaroin. Lahjoitukset ohjataan Puhdas Meri -rahastoon. Rahaston säännöissä on määritelty, että rahaston käyttämätön pääoma tulee sijoittaa turvallisesti joukkovelkakirjalainoihin, sijoitustodistuksiin, korkorahastoihin ja muihin mahdollisimman riskittömiin, tuloa tuottaviin instrumentteihin. Tämän mukaisesti osa Puhdas Meri -rahaston varoista on sijoitettu matalariskiseen FIM Varainhoidon Korko-optimaattori -korkorahastoon. Vuoden 2014 lopussa Puhdas Meri -rahastossa oli euroa, josta käyttämättömänä pääomana 1,468 milj. euroa oli Korko-optimaattori -rahastossa. Säätiö ei käy aktiivisesti kauppaa rahoitusmarkkinoilla lyhyen aikavälin voiton tavoittelemiseksi. Tämän vuoksi sijoitusten käyvän arvon muutos on kirjattu omaan pääomaan sisältyvään käyvän arvon rahastoon Kirjapitolain 5:2a:n mukaan. Tämä tarkoittaa, että vain sijoitusomaisuuden realisoituneet voitot ja tappiot esitetään tuloslaskelmassa. Realisoitumattomat arvonmuutokset esitetään taseen käyvän arvon rahastossa. Käypään arvoon arvostettu omaisuus sisältää säätiön omistamat rahastosijoitukset ja osakkeet huoneistoosakkeita lukuun ottamatta. Vuokraustoiminta John Nurmisen Säätiö omistaa noin 12 % Huolintatalosta Länsi-Pasilassa (noin 892 m 2 ). Täällä sijaitsevat myös säätiön toimitilat ja kokoelmat. Ne tilat, jotka eivät ole säätiön käytössä, ovat vuokrattuna. Huolintataloa hallinnoiva JN Uljas on teettänyt markkina-arvion omistamistaan Kiinteistö Oy Pasilankatu 2 -yhtiön osakkeista Realia Managementilta. Teetetyn arvion mukaan säätiön omistamien osakkeiden markkina-arvo on noin euroa. Säätiön Huolinta talossa sijaitsevasta kaksikerroksisesta toimipisteestä yläkerta (120 m 2 ) on Juha Nurmisen omistama, kun taas alakerran toimitilat (135,5 m 2 ) omistaa säätiö. Vuoden 2014 keväällä ja kesällä alakerran tiloissa toteutettiin remontti. Remontti kalustehankintoineen maksoi säätiölle yhteensä euroa. Ylä- ja alakertaa yhdistävien portaiden lattiapäällysteen uusi misen kattoi säätiön yläkerran vuokranantaja Juha Nurminen. Pasilankadun katutason kolmiosta (281 m 2 ) vuonna 2013 irtisanoutuneen John Nurminen Oy:n tilalle saatiin toukokuun alussa kaksi uutta vuokralaista, Makery ja Pakkaustutkimus (PTR). Säätiön toinen vuokralainen Codemate irtisanoi vuokrasopimuksensa tammikuussa. Huolintatalon toisessa kerroksessa sijaitseva 123 m 2 tila vapautui toukokuun alussa, mutta se saatiin uudelleen vuokrattua vasta lähtien. Säätiö joutui teettämään noin euron keittiöremontin vuokrattavassa tilassa. Haastavasta vuokraustilanteesta johtuen säätiön vuokraustoiminnan tuotot vuonna 2014 olivat euroa ( euroa vuonna 2013). Tili kauden 2015 alussa säätiön kaikki tilat olivat vuokrattuina. PETRI PUROMIES\n16 28 John Nurmisen Säätiö Vuosikertomus ja toiminnan kuvaus 29 Säätiön kulut vuonna 2014 John Nurmisen Säätiön yhteiskulut Säätiön yhteiskulut olivat yhteensä euroa ( euroa vuonna 2013), jotka koostuivat henkilöstökuluista euroa ( euroa vuonna 2013), poistoista 5024 euroa (779 euroa vuonna 2013) sekä muista kuluista euroa ( euroa vuonna 2013). Muut kulut sisältävät hallituksen palkkiot, kokouskulut, taloushallinnon ja tilintarkastuksen (ei Puhdas Itämeri -hankkeiden EU-hanketarkastusta), tietoliikennekulut, postitus-, toimisto- ja puhelinkulut sekä markkinoinnin ja viestinnän kulut (ei Puhdas Itämeri -hankkeiden viestintää ja markkinointia). Säätiön merikulttuurin toimintalinjan rahoitus ja kulut Merikulttuurin toimintalinja rahoitetaan mahdollisilla näyttelyiden pääsylipputuloilla, julkaisutoiminnan tuotoilla, avustuksilla, lahjoitusvaroilla sekä säätiön sijoitustoiminnan tuotoilla (sisältää vuokratuotot). Merikulttuurin toiminnan kulujäämä vuonna 2014 oli euroa ( euroa vuonna 2013). Näyttelytoiminnan kulut vuonna 2014 olivat euroa ( euroa vuonna 2013). Kuluista euroa muodosti Loki-kulttuuriteknologiaprojekti, jolle myönnettiin hallituksen kokouksessa euron lisäbudjetti syksyn rahoitushakukierrosta ja hankkeen partnereille järjestettävää workshopia varten. Säätiön julkaisutoiminnan tuotot vuonna 2014 olivat euroa ( euroa vuonna 2013) ja kulut euroa ( euroa vuonna 2013). Kuluista valtaosan muodostavat kirjojen tuotantokulut sekä henkilöstökulut. Kirjamyynti parani edellisvuoteen verrattuna 27 %, mikä johtui Ultima Thule -teoksen venäjänkielisen painoksen myyntituotoista. Kotimaan myynti vuonna 2014 oli hieman edellistä vuotta matalampi euroa ( euroa vuonna 2013). Julkaisu toiminnan kulut olivat merkittävästi edellisvuotta korkeammat, sillä vuonna 2014 julkaistiin kolme uutta teosta. Ultima Thule -teoksen venäjänkielisen painoksen kustannukset kasvattivat osaltaan julkaisutoiminnan kuluja, niin ikään Frankfurtin kirjamessuille osallistuminen näkyi kuluissa poikkeuksellisena kertaluonteisena eränä. Säätiöön palkattiin vuonna 2014 uusi puolipäiväinen myynti- ja markkinointipäällikkö mm. säätiön kirjavaraston ja uustuotannon hallintaan sekä digitaalisten sisältöjen myyntiin, mikä näkyi ensimmäisenä vuotena kulujen nousuna. Myös syyskuun lopussa avattu verkkokirjakauppa booky.fi lisäsi osaltaan kuluja edellisvuoteen verrattuna. Uudistuksen myötä kirjojen myynti omassa verkkokaupassa kasvoi kuitenkin 55 % vanhaan verkkokauppaan verrattuna. Myös La Recherche -teoksen PR-toiminta aiheutti jonkin verran kulujen kasvua, esimerkkinä osallistuminen ensimmäistä kertaa Turun kirjamessujen ohjelmaan. Kokoelmiin liittyvän toiminnan tuotot olivat euroa ( euroa vuonna 2013) ja kulut euroa ( euroa vuonna 2013). Puhdas Itämeri -hankkeiden rahoitus ja kulut Puhdas Itämeri -hankkeet rahoitetaan lahjoitusvaroin ja julkisella rahoituksella. Lahjoitukset ohjataan Puhdas Meri -rahastoon, joka käsitellään säätiön kirjanpidossa erikseen. Näin taataan, että lahjoituksilla rahoitetaan pelkästään Puhdas Itämeri -hankkeita. Varainhankinnan tuotot vuonna 2014 olivat euroa ( euroa vuonna 2013), joista yrityksiltä ja yksityishenkilöiltä kerättyjen lahjoitusten osuus oli euroa ( euroa vuonna 2013). Yrityslahjoitusten määrä kasvoi merkittävästi haastavasta taloustilanteesta huolimatta. Säätiön julkisen rahoituksen määrä vuonna 2014 oli pienempi kuin edellisvuonna verrattuna, euroa ( euroa vuonna 2013), sillä EU-rahoitteinen syksyllä 2014 valmistunut PRESTO-hanke painottui vuodelle 2013 ja vuonna 2014 hanke viimeisteltiin. Kun julkisia avustuksia ei oteta huomioon, varainhankinnan tulos oli samaa tasoa kuin edeltävinä vuosina. Sijoitustoiminnasta tuli myyntivoittoa euroa (ei tuottoja vuonna 2013). Puhdas Meri -rahaston FIM Korko Optimaattoriin sijoitettujen varojen käyvän arvon muutos vuonna 2014 oli euroa (9 114 euroa vuonna 2013). Puhdas Itämeri -hankkeiden kulut vuonna 2014 olivat euroa ( euroa vuonna 2013). Valtaosa kuluista oli henkilöstökuluja ja konsulttipalveluita: henkilöstökulut euroa ja konsulttikulut euroa ( euroa ja euroa vuonna 2013). Säätiöstä riippumattomien aikataulujen viivästymisen takia Viipurin ja Hatsinan vesilaitosten alun perin vuodelle 2013 suunnitellut merkittävät investoinnit siirtyivät jälleen vuodella eteenpäin, joten toimialoittain tarkasteltuna rehevöitymishankkeiden osuus kuluista oli vain 39 % eli euroa ( euroa vuonna 2013). Tankkeriturva-hankkeen kulut olivat euroa ( euroa vuonna 2013). Yleiskulujen osuus oli 16 %. Säätiö käynnisti vuoden 2014 alussa uuden varainhankintakonseptin suunnittelun. Erityisesti yksityislahjoittajille suunnatun konseptin tavoitteena on laventaa Puhdas Itämeri -hankkeiden rahoituspohjaa yksityislahjoittajiin ja näin vähentää suurta riippuvuutta yksittäisistä yrityslahjoituksista. Toiminnan riskit ja epävarmuustekijät John Nurmisen Säätiö on toiminnallinen säätiö, jonka tavoitteena on säilyttää merellinen kulttuuriperintö elävänä tekemällä merkittäviä kulttuuritekoja sen vaalimiseksi. Merikulttuurin toimintalinja rahoitetaan näyttelyiden pääsylipputuloilla, julkaisutoiminnan tuotoilla avustuksilla, lahjoitusvaroilla sekä säätiön säätiöpääoman tuotoilla. Säätiön julkaisu- ja näyttelytoiminnan tavoitteena ei ole voiton, vaan korkeatasoisen merenkulun kulttuuriperintöä vaalivan sisällön tuottaminen suurelle yleisölle. Tämä säätiön tarkoituksen toteuttaminen toimintaympäristössä, jossa kilpailu ihmisten vapaa-ajasta on kasvanut digitalisoitumisen myötä, on haasteellista. Kirja-alan globalisaatiosta ja digitalisoitumisesta johtuva murros haastaa myös säätiön sopeutumaan jatkuvasti muuttuvaan markkinaan ja tutkimaan näiden edellä mainittujen muuttujien tuomia mahdollisuuksia. Museo- ja näyttelytoiminta on niin ikään digitalisoitumisen myötä murroksessa, jota julkisen talouden säästöt syventävät. Samalla esimerkiksi Yhdysvalloissa kirjamyynti on muutaman vuoden laskun jälkeen jälleen nousussa ja digitaalisten sisältöjen liiketoiminnassa on sekä media- että museoalalla pieniä onnistumisen merkkejä näkyvissä, joskin tällä alueella taloudelliset riskit ovat edelleen suuria ihmisten jo totuttua ilmaisiin sisältöihin ja palveluihin. Esimerkiksi säätiön perinteisessä julkaisutoiminnassa kulut ovat ylittäneet kirjamyynnin tuotot jo monena peräkkäisenä vuotena. Kulttuuritoiminnan pitkäjänteisen rahoituksen takaamiseksi sijoitustoiminnalta odotetaan tasaista vuosittaista tuottoa. Säätiö tavoittelee myös uusia yleisöä ja haluaa panostaa uusiin sisällönjakelutapoihin. Säätiön toiminnan rahoitus on\n17 30 John Nurmisen Säätiö Vuosikertomus ja toiminnan kuvaus 31 Säätiön viestintä ja markkinointiviestintä pitkällä aikavälillä riippuvaista hyvästä sijoitustoiminnan tuloksesta, niin että säätiö ei joudu syömään omaa pääomaa perustoiminnan rahoittamiseksi. John Nurmisen Säätiön Puhdas Itämeri -hankkeiden rahoitus tapahtuu lahjoitusvaroin ja julkisella rahoituksella. Varainhankinnassa vallitsee kova kilpailu. Vaikka säätiön varainhankinnan tulosta vuonna 2014 voidaan pitää erittäin hyvänä haastavassa taloustilanteessa ja kilpaillussa hyväntekeväisyyskentässä, säätiö pyrkii varmistamaan kestävän rahoituspohjan. Yritykset ovat karsineet panostuksiaan hyväntekeväisyyteen, minkä vuoksi säätiö ei voi enää nojata ympäristötoimintaansa monivuotisiin ja suuriin lahjoituksiin alkuvuosien tapaan. Säätiö käynnisti tästä syystä pitkäjänteisen erityisesti yksityislahjoittajille suunnatun kampanjan suunnittelun. Lahjoittajapohjaa laajentamalla säätiö pyrkii reagoimaan yrityslahjoitusten epävarmuuteen. Säätiö keskittyy vaikuttaviin ja mitattaviin hankkeisiin ja sen toiminnan tavoitteellisuus ja tuloksellisuus auttavat sitä erottumaan muista toimijoista. Säätiöllä on hyvä maine ja julkisuuskuva. Epävarmassa rahoitustilanteessa säätiö panostaa jatkossakin mahdollisimman tehokkaaseen toimintaan ja läpinäkyvään raportointiin. Säätiön toiminnallista luonnetta pyritään jatkossakin korostamaan, erotukseksi säätiöistä, jotka toimivat joko viestinnällisin keinoin tai apurahoja jakamalla. Säätiön Puhdas Itämeri -hankkeissa suurimmat riskit ja epävarmuustekijät liittyvät aikatauluihin. Esimerkiksi Viipurin ja Hatsinan projektit Venäjällä ovat molemmat viivästyneet säätiöstä riippumattomista syistä. Venäjä-yhteistyö kytkeytyy myös tämänhetkiseen koko Euroopan laajuiseen poliittiseen tilanteeseen, mikä aiheuttaa epävarmuuksia säätiön tulevien Venäjän-hankkeiden suunnittelussa ja toteutuksessa. Säätiön investoinnit kemialliseen fosforinpoistoon vaativat vesilaitokselta omaa panostusta. Säätiö on saattanut loppuun useita projekteja, ja on tärkeää taata, että vesilaitokset voivat myös projektien loputtua jatkaa kemiallista fosforinpoistoa ilman, että se tulee taloudellisesti kohtuuttoman kalliiksi. Jotta vesilaitokset voivat sitoutua kemialliseen fosforinpoistoon pitkällä tähtäimellä, on niille taattava riittävän alhainen kemikaalin hinta ja riittävän hyvä kemikaalin saatavuus. Säätiö käynnisti vuonna 2014 projektin, jossa pyritään luomaan mekanismi, jonka avulla molemmat toteutuisivat. EU-rahoitteinen BEST-hanke (Better Efficiency for Sewage Treatment) keskittyy jätevesien puhdistuksen tehostamiseen Puolassa ja Baltiassa, jossa tavoite on saada jätevedenpuhdistamot HELCOM-tasoon kannustamalla niitä tehostettuun fosforinpoistoon. Toisena hankkeen tavoitteena on teollisten ja kunnallisten jätevesien yhteiskäsittelyn parantaminen teollisuuden, viranomaisten ja vesilaitosten yhteistyön kautta. Tarkoituksena oli, että myös venäläiset ja valkovenäläiset laitokset olisivat investoineet hankkeen rahoituksella tehostettuun fosforinpoistoon, mutta poliittinen tilanne on vaikuttanut siihen, että EU:n ja Venäjän sekä Valko-Venäjän välisten rahoitussopimusten valmistelu on viivästynyt. Tästä johtuen Venäjän ja Valko-Venäjän vesilaitokset eivät voi olla mukana EU-rahoitteisessa BEST-hankkeessa investoivina yhteistyökumppaneina. Fosforit-lannoitetehtaalla Kingiseppissä saadut tulokset ovat erinomaisia. Säätiön yhteistyön EuroChemin kanssa päättyessä on tärkeä varmistaa, että tehdas on myös jatkossa motivoitunut puhdistamaan tehokkaasti tehtaan lähialueilta Laukaan-jokeen päätyviä fosforipäästöjä. Säätiö uudisti verkkosivustonsa vuoden 2014 aikana. Uudistuksessa yhdistettiin aiemmin erilliset merikulttuurin ja Puhdas Itämeri -hankkeiden sivustot. Molempien sivustojen tekniset alustat olivat vanhentuneet, sillä nämä olivat toteutettu vuosina 2008 ja Uusi sivusto tukee merikulttuurin kirjamyynnin ja Puhdas Itämeri -hankkeiden varainhankinnan tavoitteita ja samalla tarjoaa sidosryhmille ajanmukaista ja kiinnostavaa tietoa säätiön toiminnasta ja Itämeren tilasta. Uudistuksen tärkeänä tavoitteena oli myös varmistaa vaivaton integrointi uuteen verkkokauppaan sekä lahjoitusalustaan. Uudistus toteutettiin kaksivaiheisesti. Adage teki konsepti- ja käytettävyyssuunnittelun ja lopputuloksena syntynyt konseptisuunnitelma ja teknisten alustojen rajaus olivat osa tarjousdokumentaatiota. Uuden responsiivisen, eri laitteisiin ja mobiilikäyttöön optimoidun verkkosivuston toteutti MediaCabinet tarjouskilpailun perusteella. Sivusto julkistettiin syyskuun lopussa. Uudistuksen kokonaiskulut olivat noin euroa, ja vaikka uudistus koski myös merikulttuurisivustoa, se kirjattiin Puhdas Itämeri -viestinnän kuluihin, jonne se oli myös budjetoitu. Säätiön ja Puhdas Itämeri -hankkeiden logot sekä graafinen ilme uudistettiin syksyllä Uudistuksen toteutti mainostoimisto Dynamo & Son, joka valittiin keväällä 2014 toteuttamaan yksityislahjoittajille suunnattu varainhankintakampanja. Myös logouudistuksen kustannukset ohjattiin Puhdas Itämeri -hankkeiden viestinnän kuluihin. Uudistuksista johtuen Puhdas Itämeri -hankkeiden viestinnän ja ympäristökasvatuksen kulut vuonna 2014 olivat edellisvuotta korkeammat, euroa ( euroa vuonna 2013). Säätiön toiminnasta kertova JNS-uutiset uudistettiin syksyllä 2014 vuoden alussa toteutetun kyselyn perusteella. Säätiön uutta graafista ilmettä noudattava Telegrammi ilmestyi ensimmäisen kerran syksyllä Muita sidosryhmäviestinnän keskeisiä välineitä olivat kesäkuussa ilmestynyt yhdistetty vuosikertomus ja toiminnan kuvaus, kaksi kertaa vuodessa sähköisenä julkaistu Puhdas Itämeri -hankkeiden rahasto raportti sekä neljä kertaa vuodessa lähetettävä sähköinen Puhdas Itämeri -uutiskirje. SEPPO KONSTIG\n18 32 Vuosikertomus ja toiminnan kuvaus 33 John Nurmisen Säätiö TUULA PUTKINEN Merikulttuuri vuonna 2014 Näyttelytoiminta John Nurmisen Säätiö lainasi ja esitteli kokoelmiaan vuonna 2014 kahdessa näyttelyssä ja kaksilla messuilla. Haminan kaupunginmuseon järjestämässä näyttelyssä Hamina maailmankartalle John Nurmisen Säätiön ja Haminan kaupunginmuseon aarteita oli lainassa 70 esinettä säätiön taide-, kartta- ja antiikkikokoelmista. Näyttely oli osa Hamina Tattoo -yhteistyötä. Säätiö myös lainasi yhden kartan Heinolan kaupunginmuseon Barokki-näyttelyyn Helsingin venemessuilla säätiön osastolla esiteltiin Puhdas Itämeri-hankkeita sekä merikulttuuritoimintaa. Helsingin kirjamessuilla säätiön osastolla oli näytteillä uutuuskirjoihin liittyvää esineistöä. Loki-kulttuuriteknologiaprojekti Vuonna 2013 käynnistettyä Loki-kulttuuriteknologiahanketta jatkettiin, ja sen pilottipalvelu Kulttuuriretki Suomenlinna avattiin Palvelu toteutettiin responsiivisena verkkosivustona (www.kulttuuriretki.fi), joka sisältää tietoa Suomenlinnassa ja sen läheisyydessä sijaitsevista kulttuurikohteista. Palvelua markkinoitiin lähinnä Facebookissa, Googlessa ja paikan päällä Suomenlinnassa. Pilottipalvelussa oli mukana paikallisia palveluntuottajia. Pilotin käyttäjäkokemukset ja siitä saatu palaute oli suotuisaa ottaen huomioon pienen markkinointipanostuksen. Loki-projektin seuraavan vaiheen valmistelu aloitettiin syksyllä. Hankkeen työpaja järjestettiin Rymättylän Herrankukkarossa Capgemini lahjoitti työpajan edeltäneen selvitystyön sekä työpajan fasilitoinnin ja dokumentoinnin pro bono -työnä. Työpajassa oli mukana hankkeen yhteistyökumppanit Merikeskus Vellamo, Forum Marinum, Rauman merimuseo sekä Museoliiton, Museo viraston ja Turun yliopiston Technology Research Centerin edustajat. Työpajan tuloksena saatiin tilannearvio nykyisistä hankkeista, tunnistettiin kulttuurikentän ekosysteemin vahvuudet ja heikkoudet sekä keskeiset toimijat, tunnistettiin yhteistyömahdollisuudet digitaalisuuden hyödyntämisessä sekä tarkennettiin tavoitteet jatkotyölle. Syksyn 2014 aikana säätiö haki myös rahoitusta hankkeen jatkokehitykselle sekä aloitti palvelun käyttöliittymän suunnittelun. Kesän 2014 pilottipalvelu Kulttuuriretki Suomenlinna sai käyttäjiltä hyvää palautetta. Säätiön osastolla Helsingin kirjamessuilla esiteltiin uutuuskirjoja. Näytteillä oli myös laivan pienoismalli, karttoja ja muuta rekvisiittaa. MAX EDIN\n19 34 John Nurmisen Säätiö Vuosikertomus ja toiminnan kuvaus 35 TUULA PUTKINEN Säätiö lahjoitti Rauman merimuseolle Juha Nurmisen rakennuttaman pienoismallin höyrylaiva Marja-Liisa Nurmisesta. RAUNO TRÄSKELIN Vuonna 2014 julkaistiin kolme uutta kirjaa. Julkaisutoiminta Toukokuun puolivälissä julkaistiin purjehtija Eero Lehtisen muistelmat Pakko purjehtia. Teos julkaistiin toukokuun lopussa myös e-kirjana, ja sitä myytiin Elisa Kirja -palvelun kautta. Painetun kirjan painosmäärä oli Syyskuussa ilmestyi venäjänkielinen painos Ultima Thule-teoksesta. Kirjan painosmäärä oli Lokakuun alussa julkaistiin kaksi teosta: historian dosentti Mikko Huhtamiehen kirjoittama Pohjolan Atlantis Uskomattomia ideoita Itämerellä sekä Jan Bormin, Matti Klingen, Märtha Norrbackin, Osmo Pekosen ja Juha Pentikäisen kirjoittama Ranskan viimeisen kuninkaan retkikunta La Recherche Lapissa. Molempien kirjojen painosmäärä oli Uutuusteosten lisäksi vuoden aikana jatkettiin Kauhia Oolannin sota, Luotsisaaren tarina, Seitsemän meren purjehtijat, Kustaa III ja suuri merisota, Adolf Bock, Muskottisota, Valo merellä/ljuset till havs, Kuninkaansaari, Muodonmuutoksia, Yli maan äären, Meritie, The History of the Nordic Map, Marinkonstens mästare, Ultima Thule ja Mare Balticum -teosten myyntiä. Kokoelmat Rauman merimuseolle lahjoitettiin Juha Nurmisen rakennuttama pienoismalli höyrylaiva Marja-Liisa Nurmisesta. Laiva oli John Nurmisen omistuksessa vuosina Pienoismallin lahjoittamisesta Rauman merimuseolle sovittiin vuonna Mallin rakensi Tarmo Kyntöaho. Säätiö ja Rauman merimuseo järjestivät yhdessä luovutustilaisuuden, jossa kutsuvieraiden lisäksi läsnä oli myös laivan kummi, Marja-Liisa Suopanki (o.s. Nurminen). Säätiö toteutti vuoden 2014 aikana meritaidetta, atlaksia, pienoismalleja ja meriantiikkia koskevien esineiden kaupan. Mikael Schnitt (Hagelstam & Co) arvioi kyseessä olevat esineet ja taideteokset. Säätiö myi vaihtokaupassa erikseen luetteloituja Nurmisen varustamolle aikoinaan kuuluneita nk. kapteenin tauluja, meriantiikkiesineitä ja pienoismalleja ja osti vastavuoroisesti Juha Nurmisen omistamista kokoelmista Strömcrona ja Baltic Pilot -merikartastot. Koska riippumattomien asiantuntija-arvioiden mukaan edellä mainittujen Juha Nurmisen omistuksessa olevien kartastojen arvo ylittää säätiön luovuttamien esineiden arvon, maksaa säätiö erotuksen rahana. Vaihtokauppa tuki säätiön tarkoituksen toteuttamista ja kokoelmakokonaisuuksien eheyttämistä. Säätiö arvioitti muutaman arvokkaimman taulun, pienoismallin ja meriantiikkiesineen Tuija Peltomaalla ennen lopullista vaihtosopimuksen solmimista sen varmistamiseksi, että kokonaisuudet on arvioitu riippumattomasti ja oikealle tasolle.\n20 36 John Nurmisen Säätiö Vuosikertomus ja toiminnan kuvaus 37 MARJA KURKI Säätiön verkkokauppa: jnsshop.fi Säätiön karttakokoelmien tuotteistaminen aloitettiin vuonna 2012, jolloin säätiö solmi yhteistyösopimuksen Vallila Interiorin kanssa. Vuonna 2014 säätiö käynnisti yhteistyön Marja Kurjen kanssa ja ensimmäiset karttakuosiset huivit, solmiot ja taskuliinat tulivat myyntiin joulukuussa Merikulttuurin myynti, markkinointi ja viestintä Kirjoja myytiin kirjakauppojen, verkkokauppojen ja kirjamyyjien kautta sekä suoramyyntinä säätiöstä ja eri tilaisuuksien yhteydessä. Syyskuussa säätiön oma verkkokauppa siirrettiin Booky.fi-verkkokirjakaupan hoidettavaksi säätiön verkkosivustouudistuksen yhteydessä, mikä nosti verkkokaupan kappalemääräistä myyntiä 55 %. Vuoden aikana tehostettiin kirjamyyntiä panostamalla uusiin ja vanhoihin jälleenmyyjiin, verkkokauppaan ja tapahtumamyyntiin. Kirjoja myytiin Kirjavälityksen, kirjakauppojen, nettisivujen, kirjamyyjien ja säätiöstä suoraan tapahtuvan myynnin kautta. Joulukuussa säätiö järjesti kahtena päivänä Ystävämyynnit säätiön tiloissa Huolintatalossa. Merellisille seuroille ja yhdistyksille järjestettiin säätiön julkaisuihin liittyviä luentoja ja räätälöityjä tarjouskampanjoita. Säätiön Huolintatalossa sijaitsevia kokoelmia esiteltiin noin 50 ryhmälle ja sadoille yksityishenkilöille vuoden aikana. Tärkeä kirjamyynnin kanava on myös neljä kertaa vuodessa ilmestyvä uutiskirje joka esittelee säätiön toimintaa ja julkaisuja. Uutiskirjeen graafinen ilme uudistettiin syksyllä 2014 ja sen nimi muuttui JNS-Uutisista Telegrammiksi. Telegrammia toimitetaan säätiön rekisterissä oleville asiakkaille ja yhteystyökumppaneille, ja sen painosmäärä on Uutiskirjeen painosta kasvatettiin vuoden aikana liittämällä siihen lisää kohderyhmiä, seuroja ja yhdistyksiä sekä yksityishenkilöitä. Säätiö julkisti syksyllä La Recherche -teoksen Turun kirjamessuilla , missä teoksen kirjoittajat olivat mukana Jussi Nuortevan juontamassa keskustelussa. Säätiö osallistui Helsingin kirjamessuille Suomi oli Frankfurtin kirjamessujen teemamaana vuonna 2014, ja säätiö osallistui tähän maailman tärkeimpään kirja-alan tapahtumaan nyt ensimmäistä kertaa, osana Suomen yhteisosastoa Säätiön merikarttakokoelma täydentyi loppuvuodesta 2014 kahdella merikartastolla, Nils Strömcronan Itämerta kuvaavalla venäjänkielisellä atlaksella (1750) sekä Laurie & Whittlen The Baltic Pilotilla (1809). Strömcrona julkaisi kartastonsa alun perin vuonna 1739, ja se oli toinen ruotsalainen esitys alueen merikartografiasta. Kartat edustivat aiempaa tarkempaa ja tieteellisempää vaihetta Itämeren karttahistoriassa. Itämeri alkoi kiinnostaa venäläisiä erityisesti Pietarin perustamisen jälkeen, ja ennen oman karttatuotannon aloittamista he käänsivät useita alueen kartastoja venäjäksi. The Baltic Pilot julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1725 englantilaisen Robert Sayerin toimesta. Maanmiehet Laurie & Whittle jatkoivat sittemmin kartaston kehittämistä. Kartastolla oli suuri merkitys Iso-Britannian merivoimille, ja se lisäsi mielenkiintoa Itämerta kohtaan. RAUNO TRÄSKELIN


Strateginen johtaminen Eksotessa - PDF\nStrateginen johtaminen Eksotessa\nDownload "Strateginen johtaminen Eksotessa"\n1 Strateginen johtaminen Eksotessa Asiakirjassa on linkkejä Eksoten intranetiin Eksonetiin, jota voivat käyttää vain henkilöt, joilla on käyttäjätunnukset. 4/2015\n2 2 (13) SISÄLLYSLUETTELO 1 STRATEGIAN JOHTAMINEN EKSOTESSA EKSOTE INTEGROITU SOSIAALI JA TERVEYDENHUOLLON KUNTAYHTYMÄ HIERARKIASTA VERKOSTOIHIN STRATEGINEN JOHTAMINEN Arvot ja visio Visio STRATEGIAN JALKAUTTAMINEN, KÄYTÄNNÖN TOIMENPITEET PAJA malli Prosessit Palveluverkosto, koti keskiössä, kotia kohti, kansalaisten tukeminen omahoitoon ja itsenäiseen selviytymiseen ETELÄ KARJALAN KANSALAISET TOIMINTAYKSIKÖN/VASTUUALUEEN ASIAKKAINA, STRATEGINEN KUMPPANUUS ASIAKASTYÖSSÄ SÄHKÖISET TYÖKALUT, SÄHKÖINEN ASIOINTI JA STRATEGIA HYVINVOINNIN JA TERVEYDEN EDISTÄMINEN 12\n3 3 (13) 1 Strategian johtaminen Eksotessa 1.1 Eksote integroitu sosiaali ja terveydenhuollon kuntayhtymä Etelä Karjalan sosiaali ja terveyspiirin perustamisen tärkeimmät lähtökohdat olivat palvelujen saatavuuden turvaaminen alueen kuntien taloudellisten mahdollisuuksien rajoissa. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi kunnat olivat valmiita luopumaan kuntakohtaisesta palvelujen tuottamisesta ja siihen liittyvästä kuntakohtaisesta laskutusperiaatteesta. Tämä merkitsi tarvetta luoda hallinnollinen kehys, jonka sisällä mahdollisuus uusien toimintatapojen kehittämiseen ja käyttöönottoon on oleellisesti aikaisempaa tapaa parempi. Nämä perustamisen tavoitteet ja niiden saavuttamiseksi tehdyt periaatepäätökset antavat hyvät lähtökohdat laatia sellainen johtamisjärjestelmä, joka luo kokonaan uudenlaisen tavan tuottaa sosiaali ja terveydenhuoltopalveluja. Siirtyminen tulosohjauksesta kohti prosessiperusteista ohjausta on tällä hetkellä koko julkishallinnon johtamisen suurin kehittämishaaste. Tulosohjaus ja sen mukainen organisaatiorakenne on ollut suomalaisen julkishallinnon keskeinen ohjauskeino viimeisen kahdenkymmenen vuoden ajan. Tulosjohtamisen yksipuoliset painotukset ja terminologia sekä näkemys julkisen sektorin johtamisesta pelkästään byrokraattisena ja joustamattomana ovat tuoneet julkiselle sektorille tarpeen monipuolistaa johtamisjärjestelmää. Asiakaskeskeisyys ja vaatimukset toiminnan tuloksellisuuden monipuolisemmasta mittaamisesta ovat nousemassa johtamisen keskiöön. Nämä seikat korostavat palveluprosessien toimivuutta sekä henkilöstön osaamisen, kehittämisen ja innovaatioiden merkitystä. Lisäksi uusi tietotekniikka ja sen myötä kansalaisille suunnatut sähköiset palvelut vähentävät erilaisten hallinnon rajojen ja organisaatiokohtaisten palvelujen merkitystä ja lisäävät kansalaisen autonomiaa palvelujen käyttäjänä. Eksotessa luodaan strategiakartassa esitettyihin arvoihin perustuva johtamisjärjestelmä, joka on selkeä ja johdonmukainen sekä jatkuvasti avoin keskustelulle. Johtamisen pelisääntöjen läpinäkyvä kuvaaminen ja pelisääntöjen noudattaminen luovat perustan hyville johtamisperiaatteille. Yhtenäiset pelisäännöt koskevat kaikkia johtamistehtäviä ja yhteisten arvojen toteutumista johtamistehtävissä seurataan aktiivisesti. 1.2 Hierarkiasta verkostoihin Tärkein uudistamisen väline sosiaali ja terveydenhuollon alueellisen yhteistyön kehittämisessä ovat verkostomaiset rakenteet ja niihin liittyvät palveluprosessit. Erityisesti sosiaali ja terveydenhuollossa pitää yhdistää eri organisaatioiden ja ammattiryhmien mukaan jakautuneita työvaiheita asiakastilanteen vaativiksi kokonaisuuksiksi. Tämä edellyttää nykyistä suurempaa avoimuutta ja luottamusta sekä mahdollisuutta asettaa laajoja yli kuntarajojen ja erikoisalojen meneviä potilaan asiakastilanteen mukaisia tavoitteita. Nykyinen vuorovaikutus ja yhteydenpito pitää kuvata alueellisesti uudelleen verkostomaisena yhteistyönä, jonka lähtökohtana on potilaan asiakastilanteesta lähtevän palvelu ja hoitoketjun kokonaisuuden hallinta. Tällöin kukin toimija tuo verkostoon oman asiantuntemuksensa, jolloin voidaan helposti selvittää miten asia voidaan hoitaa nopeimmin ja taloudellisimmin. Kun jokaisella verkon\n4 1.3 Strateginen johtaminen 4 (13) toimijalla on käsitys taustalla toimivasta verkostosta, nykyinen hallinnollinen yhteydenpito jäsentyy enemmän yhteistyönä, jossa kukin tietää tehtävänsä ja vastuunsa. Tällöin johtamisessa korostuvat strategian ja prosessien merkitys, kyky määritellä yhteisiä tahtotiloja ja vuorovaikutus organisaation sisällä ja organisaatiosta ulospäin. Oikeudenmukaisuus ja luottamus ovat tärkeimmät edellytykset aidon verkoston syntymiselle ja henkilökohtaisen tulosvastuun ottamiselle ja vastuun kantamiselle. Kun työntekijät sitoutuvat yhdessä määriteltyihin strategisiin tavoitteisiin ja prosesseihin, perinteinen esimiehen käskyvalta ja valvonta voi jäädä taustalle. Verkostossa koordinaatio ei ole hierarkkisesti määräävä vaan luottamukseen perustuvaa horisontaalista sopimista ja neuvottelua. Tällöin myös organisaatioiden madaltaminen on mahdollista. Työn tuloksellisuutta seurataan ja arvioidaan yhdessä sovituilla kriteereillä, joiden mukaisesti määräytyvät myös palkkiot hyvästä suorituksesta. Strateginen johtaminen on muodostunut yleiskäsitteeksi kaikenlaiselle johtamistoiminnalle tai tavoitteiden asettamiselle. Strategialla viitataan sekä strategiaan kokonaisuutena että sen erilaisiin osiin. Strateginen johtaminen voi painottua useammallakin eri tavalla. Vakiintuneen johtamisajattelun ja tutkimuksen mukaan strategia muodostaa keskeisimmän organisaation toimintaa kokonaisuutena suuntaavan johtamisvoiman. Eksotessa tämä tarkoittaa niitä uusia tapoja, joilla pystymme vastaamaan piirin perustamisen aikana esitettyihin odotuksiin palvelujen saatavuuden turvaamisesta kuntien talouden kestävyyden rajoissa. Strateginen johtaminen Eksotessa jakautui kahteen sisällöltään erilaiseen vaiheeseen. Ensimmäisessä vaiheessa korostui rakenteiden luominen ja toisessa vaiheessa palvelujen sisällön kehittäminen. Jo ensimmäisessä vaiheessa strategian esittämisen viitekehykseksi valittiin ns. tasapainotettu mittaristo. Tasapainotettu mittaristo on monipuolinen strategian perusrakenne, joka yhdistää talouden ja tuloksellisuuden näkökulman, asiakasnäkökulman, toimintamallit ja prosessit eli organisaation sisäisen tehokkuusnäkökulman sekä ihmiset, osaamisen ja innovaatioiden näkökulman. Eksoten strategisen johtamisen näkökulmiksi valittiin kolme näkökulmaa. Nämä näkökulmat ovat: Ihmiset ja osaaminen, palvelut ja prosessit sekä talous ja tuloksellisuus.\n5 5 (13) Arvot ja visio Tasapainotetun mittariston nimi viittaa nimenomaan tasapainon löytämiseen eri näkökulmien kesken. Sosiaali ja terveydenhuollossa ei voi painottua yksinomaan kuntatalous vaan sen tasapainottavana tekijänä on asiakkaista lähtevä palveluiden saatavuuden turvaaminen. Eri näkökulmista johdettujen mittareiden ja prosessien tulee lisäksi olla sellaisia, joihin henkilöstö voi itse vaikuttaa. Näin ollen visiosta ja strategiakartasta johdetut pääprosessit ja mittarit pitää pystyä jalkauttamaan koko henkilöstölle sillä tavalla, että jokainen työntekijä voi vaikuttaa jalkauttamiseen ja voi itse seurata omaa työtään ja omaa kehittymistään. Samalla tulee varmistaa, että prosessit tukevat strategisia tavoitteita ja resurssit kohdennetaan prosesseille sen mukaan miten tärkeitä ne ovat organisaation strategisten tavoitteiden toteutumiselle. Strategisen johtamisen lähtökohdat määriteltiin Eksoten perustamisen yhteydessä ja ne painottuivat uuden rakenteen ja organisaation perusteiden luomiseen. Rakennevaiheesta on nyt siirrytty palveluiden sisällön kehittämiseen ja samalla on tarkistettu strategiaa ja organisaatiorakennetta. Arvot ja visio ovat keskeinen osa strategiaprosessia ja johtamista. Johtaminen perustuu arvoihin, jotka kuvaavat hyvän johtamisen tunnuspiirteitä. Eksoten rakennevaiheen arvoja on tarkennettu, ja niistä on haluttu tehdä enemmän henkilökohtaisia ja puhuttelevia. Strategian tarkistuksen yhteydessä Eksoten arvot määriteltiin uudestaan ja niiden haluttiin olevan henkilökohtaisempia ja helpottavan henkilöstön sitoutumista arvoihin. Määrittelyn jälkeen käynnistettiin erillinen arvojen jalkautuksen kampanja Vanhat ja uudet arvot on kuvattu alla olevassa kuviossa.\n6 6 (13) Visio Eksoten rakennevaiheen visio oli organisaatio ja henkilöstölähtöinen. Visio oli kuvattu tasapainotetun mittariston mukaisesti: Olemme valtakunnallinen edelläkävijä, joka tarjoaa xlaadukkaat ja riittävät sosiaali ja terveydenhuollon palvelut kustannustehokkaasti Olemme tuloksellisin kustannustehokkaana toimijana paras hyvinvoinnin ja terveyshyötyjen lisäämisessä innovatiivisin teknologian hyödyntäjänä innostavin ja iloisin työyhteisönä Vision kuvaamista haluttiin myöhemmin yksinkertaistaa ja ennen kaikkea visio haluttiin kuvata lyhyesti ja yksinkertaisesti kansalaisen näkökulmasta. Tällä perusteella uusi visio kuvattiin: Toimintakykyisenä kotona Strategia löytyy Eksonetista ja Eksoten verkkosivuilta.\n7 7 (13) 1.4 Strategian jalkauttaminen, käytännön toimenpiteet PAJA malli Strategian jalkauttamista ja käytännön toimenpiteitä varten on luotu oma malli. Mallin tavoite on toimia välineenä strategian jalkauttamisessa sekä yhdistää käytännössä johtamisen eri osa alueita. Lisäksi tavoite on palveluiden jatkuva parantaminen ja siitä johtuva lyhenne PAJA. PAJA malli jakautuu kolmeen eri osa alueeseen. Henkilökohtainen kyvykkyys toimia johtajana tai esimiehenä sisältää johdolle suunnatun koulutuksen sisällön suunnittelun sekä toteuttamisen. Tavoite on lisätä johdon ja esimiesten henkilökohtaista kyvykkyyttä ja valmiutta johtamis ja esimiestehtäviin. Toinen PAJAn osa alue on jatkuva toimintaprosessien parantaminen. Siinä tarkastellaan johtamista erilaisten johtamisjärjestelmien ja prosessien parantamisen kautta. Tavoite on tunnistaa ja käyttää erilaisia menetelmiä prosessien parantamiseksi johtamisjärjestelmiä ja tunnistaa niiden välisiä eroja ja painotuksia. Tietojohtaminen on kolmas PAJAn osa alue. Tavoitteena on edistää digitalisoitumista sekä luoda lisäarvoa tiedosta. Lisäksi tavoite on oppia ymmärtämään yhtenäisen kirjaamisen ja sitä kautta tiedon laadun merkitys raportoinnissa ja johtamisessa. Kaikilla näillä toimenpiteillä voidaan päästä tarkempaan ja nopeampaan raportointiin ja kustannusten johtamisen Arjen toiminnassa strategian toimeenpanoa lähestytään asiakaskeskeisten palveluprosessien kautta. Keskeistä on asiakkaan tarpeiden mukaisen oikeaaikaisen palvelun tuottaminen logistisesti tehokkaasti, käytössä olevat resurssit mahdollisimman tehokkaasti hyödyntäen. Tukiprosessien tulee tukea palveluprosesseja mahdollisimman tehokkaasti, toimintaa optimoiden. Organisaation eri osat vastaavat strategian määrittelemien tavoitteiden saavuttamisesta osana isoa kokonaisuutta. Asiakasprosessi muodostuu monen eri yksikön toiminnan yhdistämisestä ja tavoitteena on tarkastella sitä kotoa\n8 1.4.2 Prosessit 8 (13) kotiin periaatteella. Jokaisella esimiehellä on vastuu strategian jalkauttamisesta omassa yksikössään. Strategian jalkautuksen ja sen vaatimat toimenpiteet voi toteuttaa oman yksikön 1. päivittäisen toiminnan 2. toimintasuunnitelman 3. koulutussuunnitelmien 4. laatutyön 5. viestinnän 6. kehittämistoimenpiteiden ja projektienkautta. Tärkeää on keskustelu oman henkilöstön kanssa strategiasta, siitä mikä on meidän toiminta ajatus, periaatteet, arvot. Miten nämä toteutuvat omassa yksikössäni? Miten ne ovat siirtyneet perustehtävään eli asiakkaan palveluprosessin toteuttamiseen? Strategian toteutumisen valvonta on osa strategian jalkauttamisprosessia. Valvontaan osallistuvat yleensä kaikki ne tahot ja henkilöt, jotka ovat osallistuneet strategian luontiin. Vähintään kerran vuodessa käydään läpi organisaation toiminta ajatus, arvot ja visio. Tuntevatko kaikki sen? Onko organisaatio toiminut toiminta ajatuksensa mukaisesti? Onko toiminta ajatus edelleen oikea? Tuntevatko ja ymmärtävätkö kaikki arvomme? Toimiiko henkilöstö arvojemme mukaisesti? Onko syytä käydä arvokeskustelua ja mahdollisesti jopa muuttaa arvoja? Viekö strategiamme kohti visiota? Onko visio selkeä ja oikea? Tuntevatko työntekijät visiomme? Muuttuuko ympäristömme? Pitäisikö strategiaa täsmentää? Ovatko strategiset tavoitteet oikeat ja tasapainossa keskenään? Ohjaavatko ne todella organisaatiomme toimintaa? Miten hyvin strategian toimeenpano ohjelma ja strategiaa tukevat kehittämishankkeet ovat toteutuneet? Tarvitaanko strategian toteuttamisen seurantaan riskianalyysiä? Jos kyllä, miten on suoriuduttu ennalta huomioon otetuista riskeistä? Entä niistä, joihin ei osattu varautua? Kuinka hyvin olemme onnistuneet strategian tiedottamisessa ja strategian mukaisessa koulutusohjelmassa kaikilla organisaation tasoilla? Kuinka hyvin strateginen ja operatiivinen johtaminen on saatu kytkettyä yhteen? Ovatko strategiset tavoitteet purettu vuosittaisiksi alatavoitteiksi kaikille yksiköille ja henkilöille vai ovatko tavoitteet vain jonkun omia? Kuinka hyvin yksiköiden toimintasuunnitelmat tukevat strategisia tavoitteita? Arvioinnin yhteydessä haetaan vastauksia kysymyksiin: Miksi? Mitä? Ketkä? Prosessien tehtävä on kuvata organisaation toiminnan logiikka. Ne kuvaavat sitä toimintojen sarjaa, minkä avulla saavutetaan käytännössä organisaation tulokset. Prosessikuvausten avulla yritetään ymmärtää sitä, mikä on kriittistä organisaation keskeisten tavoitteiden saavuttamisessa. Tällä tavalla voidaan mittaaminen ja kehittäminen kohdistaa näihin kriittisiin vaiheisiin ja samalla vähentää osaoptimointia. Prosessin avulla voi ymmärtää kokonaisuutta niitä toimintoja, joita tarvitaan palveluiden aikaan saamiseksi toimintojen vaikutuksia toisiinsa omaa roolia ja muiden roolia yhteistyön tärkeyttä ja mahdollisuuksia hyvien tulosten aikaansaamiseksi\n9 9 (13) toiminnan logiikkaa mikä on kriittistä onnistumisen kannalta mitä meidän tarvitsee muuttaa, jotta voimme toteuttaa strategiaamme millaista osaamista tarvitaan prosessien suorittamiseen Toimintamallin määrittämisen lähtökohtina ovat Eksoten visio ja strategiset tavoitteet, joista erityisesti toiminnan asiakaskeskeisyys sekä palvelutuotannon ja palvelujen jakelun uudistaminen ovat keskeisiä painopistealueita. Vision ja strategisten tavoitteiden määrittämien suuntaviivojen mukaan määritetään Eksotelle ydin, ohjaus ja tukiprosessit, jotka implementoidaan organisaatioon integroituna, yhteisenä uutena toimintamallina. Eksotessa ydinprosessien kuvaamisen jälkeen ryhdytään mallintamaan toiminnan kannalta tärkeitä osa ja tukiprosesseja, jotka tukevat strategisia tavoitteita, aina työyksikkötasolle saakka. Samalla määritetään kuvatuille prosesseille myös prosessin johtamista ja seurattavuutta tukevat mittarit Prosessien mallintamisen jälkeen saadaan parempi ymmärrys toiminnan prosesseista ja näin ollen niitä pystytään paremmin kehittämään. Tämä prosessien jatkuva kehittäminen ja ylläpitäminen on merkittävä toiminnan laadun kehittämisen tapa, johon jokaisen yksikön tulee sitoutua. Toimintamallit ja prosessit onkin nostettu Eksoten strategian yhdeksi neljästä näkökulmasta. Ydinprosesseiksi on määritetty asiakkaiden tarpeiden ymmärtäminen ja uudistettu palveluprosessi Palveluverkosto, koti keskiössä, kotia kohti, kansalaisten tukeminen omahoitoon ja itsenäiseen selviytymiseen Eksoten strategisena tavoitteena on vähentää laitoshoitoa ja vahvistaa kansalaisten omaehtoista hyvinvoinnin ja terveyden edistämistä. Palvelurakenteen muutoksella vahvistetaan kotona asumista. Oman yksikön johtamisessa prosesseja voi tarkastella esim. seuraavien kysymysten kautta: Vahvistaako oman yksikköni toiminta kotona asumisen mahdollisuutta? Vahvistavatko toimintamallimme asiakkaiden voimavaroja?\n10 10 (13) Ovatko yksikköni asiakasprosessit sellaisia, että ne tukevat kuntoutumista ja itsenäistä selviytymistä? Onko yksikössämme käytössä itsepalvelun tai omahoidon mahdollistavia toimintamalleja? Saako asiakas meihin yhteyden helposti? Tukeeko työnjakomme asiakaslähtöistä toimintaa? 1.5 Etelä Karjalan kansalaiset toimintayksikön/vastuualueen asiakkaina, strateginen kumppanuus asiakastyössä 2000 luvun palvelutuotanto toteutuu lisääntyvässä määrin erilaisten kumppanuusosapuolien yhteistyönä. Se merkitsee siirtymistä julkisen hallinnon vahvasti johtamasta toiminnasta verkostomaiseen monitoimijamalliin, johon olennaisesti kuluu asiakkaiden osallisuus sekä julkisen, yksityisen ja kolmannen sektorin yhteistyö. Kansalaiset eivät elä vain yhteiskunnan tuottamien palvelujen varassa, vaan tärkeää on myös lähiyhteisöjen sosiaalinen tuki ja keskinäinen huolenpito. Kumppanuudessa on kyse sovitusta yhteistyöstä tietyn päämäärän saavuttamiseksi. Lähtökohtana on, että jokainen mukana oleva hyötyy yhteistyöstä. Kumppanuudelle rakentuvan yhteistyön seurauksena saadaan samalla aikaan enemmän kuin erikseen toimien. Strateginen kumppanuus tarkoittaa sitä, että kaksi tai useampi toimijataho keskittävät yhdessä voimavarojaan tärkeäksi katsomiensa edellytysten rakentamiseen parantaakseen sillä tavoin kummankin osapuolen mahdollisuuksia onnistua tulevassa toiminnassaan. Kumppanuuden keskeisiä piirteitä ovat konkreettinen yhteinen tekeminen asiakkaan hyväksi toisen kunnioittaminen ja toisen osaamisen arvostus tiivis harkittu yhteistyö luottamus tasavertaisuus vastavuoroisuus avoimuus tiedon jaossa sovitut pelisäännöt monen tasoiset kohtaamiset ja kohtaamisen paikat kunkin osapuolen omien erityispiirteiden ja kulttuurin hyväksyminen lähtökohdaksi. Kumppanuudella uskotaan saavutettavan monia hyötyjä. Näitä ovat mm. kustannusten väheneminen kun tuotetaan palveluja yhdessä. Vastaavasti voimavaroja yhdistämällä mahdollistuu uuden toiminnan tai palvelun kehittäminen. Lopputuloksena asiakas saa paremman palvelun ja kokonaisvaikuttavuuden kun hyödynnetään toisiaan täydentäviä voimavaroja. Monitoimijaista kumppanuusyhteistyötä käynnistettäessä on heti alkuun sovittava ja kirjattava yhteiset pelisäännöt. Tämä edellyttää että selkeästi määritellään valta ja päätöksenteko oikeudet sekä vastuut ja liikkumavarat. Erikseen on sovittava, millaisia konkreettisia ratkaisuja tehdään, miten kustannukset jaetaan, miten raportointi toteutetaan sekä miten yhdessä asetettujen tavoitteiden toteutumista arvioidaan. Kumppanuustoiminnan tulee niveltyä myös organisaation perustoimintaan.\n11 11 (13) Eksoten kaikilta vastuu ja palvelualueilta löytyy hyviä esimerkkejä jo käynnistyneestä tai orastavasta kumppanuusyhteistyöstä. Konkreettinen esimerkki monitoimijaisesta kumppanuusyhteistyöstä on Etelä Karjalan työvoiman palvelukeskus, joka on työ ja elinkeinotoimistojen, kuntien, Kelan ja Eksoten yhdessä muodostama asiantuntijapalveluita tarjoava työyhteisö. Työvoiman palvelukeskus verkostoituu kiinteästi muiden palveluntuottajien kanssa auttaen niitä ihmisiä, jotka tarvitsevat työllistymisensä edistämiseen eri tahojen palveluita. 1.6 Sähköiset työkalut, sähköinen asiointi ja strategia Yhtenä strategisten tavoitteiden saavuttamisen oleellisena edellytyksenä nähdään palveluprosessien tuottamista tukevien tietojärjestelmien kehittäminen osana yksiköiden toiminnan kehittämistä. Asiakkaiden liikkuvuuden ja palveluresurssien optimoinnin takia asiakkaiden hoito ja asiointitiedot tulee olla asiointitapahtumasta riippuen käytössä kaikissa tarvittavissa Eksoten yksiköissä ja myös asiakkaiden itsensä käytössä. Tietojärjestelmien kehittämisessä sovelletaan mahdollisimman paljon kansallisia tietojärjestelmäratkaisuja ja määrityksiä ja järjestelmäkehitystä pyritään tekemään toisten piirien kanssa yhteistyössä. Sähköiset työkalut on tarkoitettu yhdenmukaistamaan, automatisoimaan ja nopeuttamaan organisaation asiakaspalveluprosessien ja organisaation sisäisten tukiprosessien toimintaa. Asiakastietojen keräämisen ja välittämisen lisäksi tietojärjestelmiä tullaan kehittämään tulevaisuudessa enemmän resurssien hallinnan ja logistisen ohjauksen näkökulmasta. Resurssien hallinta ja logistisen ohjauksen kehittäminen tarkoittaa esimerkiksi leikkaussalitoimintaan liittyvien resurssien ja logistiikan hallintaa tai kotihoidon ammattilaisten etäkirjausten ja hoitotapahtumien työsuunnittelua uusien tietojärjestelmien avustuksella. Asiakaspalveluprosessit ovat tällä hetkellä kehittymisvaiheessa, jossa asiakkaiden rooli osana prosessia tulee korostumaan. Tavoitteena prosessien kehittämisessä on vastuuttaa asiakkaita enemmän muun muassa oman terveytensä hoitamisessa mutta myös siirtää palveluprosessien osavaiheiden hoitaminen soveltuvin osin asiakkaiden itsensä vastuulle. Tietojärjestelmien näkökulmasta tämä tarkoittaa muun muassa erilaisten sähköisten palveluiden tarjoamista asiakkaiden käyttöön. Asiakaspalveluprosessien suhteen kehittäminen tähtää voimakkaasti myös organisaation sisäisten tukiprosessien sähköistämiseen. Tämä tarkoittaa muun muassa sähköistä matkalaskujen hallintaa, sähköistä työsopimuksien laadintaa, videoneuvottelumahdollisuuksien tuomista kokouskäytäntöihin jne. Kuten asiakaspalveluprosessien myös sisäisten tukiprosessien sähköistämisellä on tarkoitus kehittää palveluiden logistiikkaa ja saada informaatio sähköistämisen kautta näkyväksi saman tien kaikille osapuolille ja päästä eroon perinteisistä logistisista elementeistä kuten kirjepostista. Koska julkisen sektorin sähköisten palveluiden kehittäminen on koko valtakunnassa kehittämisen alla, ei kehittämiseen ole yhtä oikeaa tapaa ja ratkaisua. Tämän takia on olennaisen tärkeää, että kukin yksikkö keskustelee sisäisesti ja miettii toimintamalliensa kehittämisen osana kuinka sähköisten palveluiden käyttöönotto voisi muun muassa 1. vähentää yksiköiden työtä (poistaa manuaalisia työvaiheita), 2. virtaviivaistaa toimintaprosessia, 3. lisätä asiakkaiden osallistumista toimintaan,\n12 12 (13) 1.7 Hyvinvoinnin ja terveyden edistäminen 4. parantaa toiminnan laatua, 5. kehittää prosessin logistiikkaa ja seurattavuutta. On oleellista huomata, että tietojärjestelmien ja sähköisten palveluiden kehittäminen on aina prosessien kehittämistä. Kaikki työ, joka tähtää asioiden sähköistämiseen, tulee aina alkaa miettimällä miten me voisimme näiden palveluiden kautta kehittää organisaation ja asiakkaidemme toimintaprosessia ja laatua ja että miten muutosta voidaan mittaroida ja johtaa. Raportoinnin sähköisistä työvälineistä on kerrottu tarkemmin kappaleessa 2.5 Raportointi. Jokaisella esimiehellä on vastuu siitä, että yksikössä käytetään sähköisiä työkaluja yhteisesti sovittujen periaatteiden mukaisesti. Jos yhteiseen toimintamalliin ei sitouduta, johtaa tämä asiakkaan kokonaishoidon tai palveluprosessin heikkenemiseen ja toisten ammattilaisten työprosessien hidastumiseen. Hyvinvoinnin ja terveyden edistäminen on keskeinen osa Etelä Karjalan sosiaalija terveyspiirin strategiaa. Sen tulee näkyä kaikessa toiminnassa ja päätöksenteossa. Hyvinvoinnin ja terveyden edistämisellä tuetaan kansalaisten omaehtoista toimintaa oman hyvinvointinsa toteuttajina. Hyvinvoinnin ja terveyden edistäminen pitää esimiestyössä nähdä ainakin kahdesta näkökulmasta: Eksoten oman henkilöstön hyvinvoinnin näkökulmasta ja maakunnan kaikkien asukkaiden hyvinvoinnin näkökulmasta. Hyvinvoinnin ja terveyden edistäminen on ennaltaehkäisevää toimintaa kaikilla toimialueilla, hyvinvointiin ja terveyteen sijoittamista, tietoista asian toteuttamista, voimavarojen kohdentamista, taustatekijöihin vaikuttamista ja tavoitteellista toimintaa, jolla tuetaan väestön hyvinvoinnin, terveyden ja toimintakyvyn lisäämistä, kansantautien, tapaturmien ja muiden terveysongelmien vähentämistä, ennenaikaisten kuolemien ja väestöryhmien välisten terveyserojen ja hyvinvointivajeiden vähentämistä. Vuonna 2011 teemme hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen toimintaohjelman ja sen pohjalta käytännön toteuttamissuunnitelman, johon linjaamme vastuutahot ja päätöksentekojärjestelmän hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen kokonaisuudesta. Terveydenhuoltolaissa (2 luku11, 12 ja 13 :t) määritellään, että kaikissa ratkaisuissa ja päätöksenteossa on arvioitava päätösten ja ratkaisujen vaikutukset väestön terveyteen ja sosiaaliseen hyvinvointiin. Kunnan/kuntayhtymän on seurattava asukkaiden hyvinvointia ja terveyttä sekä niihin vaikuttavia tekijöitä. Eksoten on raportoitava vuosittain, yhdessä kuntien kanssa, kuntien/kuntayhtymän valtuustolle kuntalaisten terveydestä ja hyvinvoinnista sekä toimialueella toteutetuista toimenpiteistä. Kerran valtuustokaudessa on valmisteltava laaja hyvinvointikertomus. Strategisessa suunnittelussa on asetettava hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen tavoitteet ja niitä tukevat toimenpiteet sekä nimettävä hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen vastuutahot. Eksoten on osallistuttava asiantuntijana eri\n13 kuntien/kuntayhtymien toimialojen väliseen yhteistyöhön sekä sosiaalisten ja terveydellisten vaikutusten arviointiin kunnan/kuntayhtymän alueella. 13 (13)


Sairaanhoitaja erityisasumispalveluihin | MediPower\nEtusivu > Avoimet työpaikat > Sairaanhoitaja erityisasumispalveluihin\nEtsimmekin nyt sairaanhoitajaa kehitysvammaisten, autistien sekä mielenterveyskuntoutujien ryhmäkotiin. Sinun on mahdollista työllistyä tähän kohteeseen omien toiveidesi mukaan joko vakituisesti tai määräaikaiseen sijaisuuteen. Tästä siis oivallinen mahdollisuus napata vaikkapa ainutlaatuinen kesäduuni!\nTyökohde on Hämeenlinnassa sijaitseva erityisasumispalveluja tarjoava yksikkö. 13 paikkainen kohde tarjoaa asukkailleen virikkeellistä tehostettua palveluasumista. Tässä kohteessa unelmoidaan ja eletään oman näköistä elämää! Kohde on melko uusi, joten puitteet työntekoon ovat hyvät. Kyseessä on arkipäivätyö. Tässä tehtävässä pääset suunnittelemaan asukkaille rytmiä ja ohjelmaa arkeen. Toimit lähihoitajien tukena ja apuna vuoroissaja perehdytät uusia tekijöitä. Tämän lisäksi vastaat lääkehoidosta ja sen toteutuksesta. Samalla saat mahdollisuuden vaikuttaa koko yksikön toimintaan ja kehitykseen.\nSinulta toivomme sairaanhoitajan tutkintoa ja Valviran laillistusta. Voimassa olevat lääkeluvat ovat plussaa, mutta voit myös suorittaa ne kohteessa aloituksen yhteydessä. Arvostamme aikaisempaa kokemusta vastaavanlaisesta työstä, mutta tärkeintä on reipas ja iloinen asenne työtä kohtaan.


Vilanova kriittisessä tilassa\nPerjantai 25.4.2014 klo 10.22\nEntisen Barcelona-valmentajan syöpä on edennyt hälyttävän pitkälle.\nTito Vilanova taistelee elämästään barcelonalaissairaalassa. (GETTY IMAGES / AOP)\nTito Vilanova kiidätettiin torstaina pikavauhtia leikkaussaliin, jossa ex-valmentaja läpikävi pitkän operaation. Lääkärit yrittävät pelastaa vain 45-vuotiaan Vilanovan hengen, mutta ainakin perjantaiaamuna hänen tilaansa kuvattiin espanjalaislehdissä "kriittiseksi".\nVilanova on kärsinyt sylkirauhassyövästä marraskuusta 2011 lähtien. Häntä on hoidettu useilla leikkauksilla ja ärhäkkäällä kemoterapialla, mutta lehtitietojen mukaan sairaus on edelleen varsin aktiivinen.\nBarcelonan presidentti Jose Maria Bartomeu välitti potilaalle seuran terveiset paranemisesta. Vilanova on vetäytynyt sairautensa takia julkisuudesta. Hän jätti valmennustehtävät viime kesän syövän uusiuduttua toisen kerran.\n4. Washington passitti Columbuksen kesälomille - Leijonille tarjolla peräti kolme uutta NHL-vahvistusta!