Palveluhinnasto - STUK\nSäteilyturvakeskuksen palveluhinnasto 11.4.2014\nSTUK tuottaa tilauksesta toimialansa asiantuntijapalveluita. Vakiopalvelujen hinnat löytyvät hinnastosta. Mittaus-, määritys-, ja vastaaviin hintoihin sisältyy pelkän tuloksen tuottaminen. Jos tilaus edellyttää muita toimenpiteitä, kuten näytteen esikäsittelyä tai tuloksen perusteella tehtävää turvallisuusarviointia, näistä toimenpiteistä veloitetaan erikseen.\nPalvelut, joiden hintaa ei ole hinnastossa, hinnoitellaan valtion maksuperustelaissa (150/92) säädettyjen perusteiden mukaan. Jos työ tehdään aikaveloituksella, minimiveloitus on 0,5 tunnilta.\nPalveluista perittäviin maksuihin lisätään laskutettaessa arvonlisävero.\nSTUKin palveluista ja julkisoikeudellisista tietopyynnöistä perittävät maksut (hinnasto 20.5.2022) (pdf)\nJos olet ottanut käyttöösi Suomi.fi Viestit -palvelun, voit saada STUKilta laskut Suomi.fi-viestilaatikkoosi.\nLisätietoa Suomi.fi/viestit -palvelusta (Suomi.fi)\nMyös maksumuistutukset menevät Suomi.fi-viestilaatikkoon (Suomi.fi)


Erään kännykän tarina… | Petteri Muuruvirta\nMeidän perheessämme 13-vuotissyntymäpäivät ovat tärkeä rajapyykki. Silloin nuori saa ensimmäisen internet-liittymällä varustetun älykännykkänsä. Olemme päätyneet tähän ikärajaan monesta syystä, mutta nämä syyt tai menettelytapamme eivät ole tämän postauksen ydin.\nTyttäreni täytti 13 vuotta 7.10.2014. Pitkällisen harkinnan jälkeen (ja vanhempien tyrmäysten) hän halusi itselleen Samsungin S4 -puhelimen. Päädyimme tilaamaan sen Markantalosta 2.10.2014. Sivuillaan Markantalo lupaa 2-4 arkipäivän toimitusaikaa.\nTiistaina 7.10. (kolmantena arkipäivänä tilauksesta, mikäli lauantaita ei lasketa) sain viestin, että tilaukseni on käsitelty, ja kännykkä lähtee liikkeelle tänään.\nTämän jälkeen tarkistin tietenkin matkahuollon sivuilta pari-kolme kertaa päivässä, missä tyttäreni kännykkä on. Vastaus oli joka kerta sama. Kuvakaappaus on tehty tätä artikkelia kirjoittaessa.\nHermostuin hitaaseen toimitukseen ja kirjoitin Markantalolle sähköpostin 8.10. Vastaus oli seuraava:\nOlen siis maksanut reilu viikko sitten kännykän, jonka toimitusajaksi luvattiin 2-4 arkipäivää. Kännykkä ei ole vieläkään lähtenyt toimitukseen.\nTilasin itselleni silkasta uteliaisuudesta kiinalaisen Zopo-merkkisen kännykän elokuussa Zopomobile.eu -verkkokaupasta. Olen ollut kännykkään erittäin tyytyväinen, mutta mikä tärkeintä: Tilaus lähti toimitukseen alle 12 tunnin kuluessa tilauksen tekemisestä.\nPetteri 10.10.2014 Yleinen No Comments\n← Että hupsista keikkaa!!!!


Libressen Menkkahaaste – Urheilun viimeinen tabu rikki\nMitä tehdä, jos kuukautiset alkavat kesken turnauksen? Voiko menkkakipujen takia jäädä pois treeneistä? Ja miten keskustella asiasta miesvalmentajan kanssa?\nLibressen Menkkahaaste rikkoo naisia pidättelevät tabut\nKuukautisista puhutaan urheilumaailmassa yhä vähän, vaikka niillä on suuri vaikutus nuorten urheilua harrastavien tyttöjen ja naisten arkeen.\nMonella tyttöjen ja naisten joukkueella tai harjoitusryhmällä on miesvalmentaja, jolta usein puuttuu tietoa valmennettaviensa kehossa tapahtuvista muutoksista – ja ennen kaikkea uskallusta ottaa ne huomioon ja keskustelun aiheeksi.\nVuonna 2016 lanseeraattiin Cannes-palkittu No Blood Should Hold Us Back -kampanja, jonka tarkoitus oli rikkoa urheilun viimeinen tabu ja profiloida SCA:n (nyk. Essity) kuukautissuojabrändit Bodyform ja Libresse naisia rajoittavien tabujen purkajiksi. Vuonna 2017 aloitettiin kampanjan jalkautus Suomeen Kaiku Helsingin avustuksella.\nHuomiota keulakuvilla, keskusteluja arjessa – ja miesvalmentajat mukaan!\nSuomen kampanjalle laadittiin kaksivaiheinen strategia.\nVuoden 2017 aikana tavoitteena oli nostaa kuukautiset ja urheilu puheenaiheeksi mediassa ja sosiaalisessa mediassa. Vuosina 2018 ja 2019 huomio hyödynnettiin haastekampanjalla, jolla rekrytoitiin naisten ja tyttöjen harjoitusryhmiä osallistumaan kampanjasivustolla menkkahaaste.fi sekä käyttämään kampanjan infomateriaaleja ja vinkkejä arjen keskustelujen tukena.\nKampanjan toiseksi keulakuvaksi valittiin uimari Jenna Laukkanen. Ja koska kampanjassa korostettiin myös miesvalmentajien merkitystä avoimen ja rakentavan keskustelun lisäämisessä, toiseksi keulakuvaksi valikoitui lukioikäisten, ammattilaispelaajiksi tähtäävien naisten koripallojoukkue HBA ja joukkueen päävalmentaja Pekka Salminen, joka toimii myös naisten koripallomaajoukkueen päävalmentajana. Keulakuvia hyödynnettiin mediaviestinnässä ja vaikuttajamarkkinoinnissa.\nKaiun hyvä urheilukentän tuntemus mahdollisti sen, että kampanjaa lähdettiin jalkauttamaan myös urheilun lajiliittojen kautta.\nNoin 2700 tyttöä ja naista lähti mukaan kampanjaan, Kaiku Helsingin kehittämä toteutuskonsepti kopioitiin muihin Pohjoismaihin.\nMedianäkyvyys: potentiaalinen tavoittavuus yli 11 miljoonaa\nUrheilujärjestöjen kautta tavoitettiin 71 lajiliittoa, joissa 11 400 jäsenyhdistystä ja 1,3 miljoonaa jäsentä, joista tyttöjä ja naisia yli 400 000.\nKampanjaan on 3.4.2019 mennessä osallistunut 72 eri urheilulajien joukkuetta tai treeniryhmää, joissa arviolta noin 3000 urheilevaa tyttöä tai naista sekä heidän valmentajansa, fysiikkavalmentajansa, joukkueenjohtajansa ja vanhempansa.\nViestintätoimiston ideoimaa kampanjatoteutusta lokalisoidaan parhaillaan muihin Pohjoismaihin.\nYhteistyö vaatii syvää asiantuntemusta\nHaastava tavoite tuoda arkinen mutta vaiettu asia urheiluseurojen ja median puheenaiheeksi on vaatinut myös viestintätoimistolta poikkeuksellisen syvää aiheeseen paneutumista ja kohderyhmään tutustumista.\nKaiku Helsinki on perehtynyt perusteellisesti suomalaisen urheilun rakenteisiin, toimintaympäristöon ja -kulttuuriin sekä siihen, millainen vaikutus harrastuksella on nuorten itsetuntoon ja identiteetin kehittymiseen.\n”Urheilumaailman ja sen kohderyhmien tuntemus sekä laaja mediaviestinnän osaaminen yhdistettynä näkemyksellisyyteen ovat olleet avainasemassa yhteistyössä. Aihe on saavuttanut laajan näkyvyyden mediassa ja urheiluseurojen keskuudessa osaavan viestintätoimiston ansiosta. Suomen idearikasta kampanjatoteutusta lokalisoidaan nyt myös muualla.”\nMargareta von Renteln, Regional Digital Manager Feminine, Essity AB.\n”Kuukautisten vaikutuksesta urheiluharjoitteluun pitäisi keskustella avoimemmin ja selvästi nykyistä aiemmin. Vastuun keskustelun aloittamisesta tulisi olla valmentajilla, ei nuorilla urheilijoilla.”\nJenna Laukkanen, olympiauimari, EM-kultamitalisti.\nsosiaalinen media vaikuttajamarkkinointi viestintä


Meistä - Kilen-Kiili\nTietoa Kiilin kotiseutumuseosta\nKristiinankaupungin Siipyyssä sijaitseva Kiili on iso kotiseutumuseo- ja virkistysalue perustettu vuonna 1968 jonka omistaa Säätiö Kiilin kotiseutumuseo Siipyyssä sr . Kiili sijaitsee luonnonkauniilla paikalla vanhan kalasataman tuntumassa Selkämeren rannikolla. Museoalueen rakennukset edustavat maanviljeys-, kalastus- ja talonpoikaiskulttuuria kertoen menneiden sukupolvien elämästä ja elintavoista.\nKiilissä järjestetään kesäisin runsaasti tapahtumia, joita ovat mm. käsityöläispäivät, yhteislauluillat, lasten päivät ja joogaretriitit. Lisäksi Kiilissä järjestetään erilaisia yritystapahtumia, kuten kokouksia, kursseja ja seminaareja, sekä yksityistilaisuuksia, kuten häitä ja muita sukujuhlia.\nRavintola ja kahvila, Länsirannikon helmi, sijaitsee Starcken talossa. Kiili on tunnettu hyvistä ruuistaan ja kodikkaasta ilmapiiristään. Ravintoloitsija Age Teir.\nLapset ja nuoret ovat aina olleet keskeisellä sijalla Kiilin toiminnassa. Kiilissä on järjestetty vuosien varrella lukuisia leirejä, leirikouluja ja kursseja. Kiilissä järjestettävillä kursseilla opetetaan lähinnä luovia aineita. Leirikoululaisilla on Kiilissä mainiot mahdollisuudet kokea upeita elämyksiä. Museoiden lisäksi niitä tarjoavat meri, rannat, metsä, niityt ja elävä kyläyhteisö.\nYhä useammat valitsevat matkakohteekseen Kiilin. Matkailijat läheltä ja kaukaa nauttivat museokäynneistä ja kauniin luonnon tarjoamista elämyksistä. Mereen laskeva aurinko on kävijälle ikimuistoinen kokemus. Voit yöpyä alueella Hostelli Kiilinrannassa, omassa matkailuautossa tai asuntovaunussa tai omassa veneessäsi vierassataman suojissa.\nSavusauna ja tavallinen sauna lämmitetään tilauksesta sekä ryhmille että yksittäisille kävijöille. Saunojen vieressä on myös viihtyisä saunatupa, jossa voi pitää esimerkiksi kokouksia tai virkistyspäiviä. Suolaamo on täysin varusteltu ja sopii hyvin häiden ja muiden juhlien järjestämiseen.


Lahden NKK – Sivu 3 – Lahden Nuorkauppakamari ry\nCategory: Lahden NKK\nby JCI Lahti LIO · Published 26.8.2020 · Last modified 27.8.2020\nMatti Eve – Vuoden positiivisin lahtelainen 2020!\nVuoden 2020 positiivisimmaksi lahtelaiseksi valittiin Rytmiradion ajoista lähtien lahtelaisten ilona ollut, Radio Voiman kantava persoona, päätoimittaja ja lahtelainen ääni Matti Eve. Eve yllätettiin suorassa Radio Voiman lähetyksessä Lahden Nuorkauppakamarin jäsenen ja positiivisin lahtelainen projektipäällikön...\nTeams on toukokuusta eteenpäin kamarimme ja koko SNKK:n virallinen tiedotuskanava. Kamareilla, alueella ja SNKK:lla on omat Teams-kanavat ja kanavia luodaan eri projekteille ja tiimeille. Ei enää pirstaloitunutta tietoa lukuisissa eri WhatsApp-, Facebook- ja Trello-ryhmissä...\nby JCI Lahti LIO · Published 28.1.2020\nKV-KOKOUKSET BUDJETTIMATKAAJAN SILMIN\nKansainväliset kokousreissut eivät välttämättä maksa paljoa, vaikka rekisteröitymismaksu on kansallisia kokouksia huomattavasti kalliimpi. Muutamat perusasiat huomioimalla voit säästää paljon rahaa. Tee lähtöpäätös ajoissa. Saavutettu säästö perustuu pitkälti ennakointiin ja niistä ensimmäinen on rekisteröityminen...\nKuinka 50h tiivistetään kolmeen minuuttiin? Siinä oli yksi kysymyksistä, joka esitettiin viron suurimmassa Hackathon kilpailussa. Ennakkoilmoittautujia oli 250 henkeä ja paikalle tuli n. 170 ihmistä. Start-up ideoita saatiin lavalle 30 kpl. Näistä 16 meni...\nby JCI Lahti LIO · Published 7.1.2020 · Last modified 28.1.2020\nEnsimmäistä kertaa maailmankokouksessa – Riku Mäki\nHomma alkoi hienoilla avajaisilla, jotka vietettiin Saku Areenalla. Oli mukava nähdä kaikki osallistujamaat sekä hieman huvittua siitä kenelle taputetaan kovasti ja kenelle ei. Esimerkiksi itse tykkään kovasti Puolasta, mutta näköjään muut pohjoismaalaiset ei, ainakaan...\nHallitus / Lahden NKK\nJCI-Lahti ja osa Lahden kaupungin valtuustosta tapasivat lämminhenkisessä tapahtumassa juuri ennen joulua 17. päivä joulukuuta. Paikalla oli jäseniä sekä vuoden 2019 että 2020 hallituksista. Lahden kaupungin edustajina paikalla olivat kaupunginjohtaja Pekka Timonen, valtuutetut...\nAluevaalikokous 2021 – Taking care of the future\n17:30 NLP–Uskomukset työelämässä @ Teams\nNLP–Uskomukset työelämässä @ Teams\nhuhti 14 @ 17:30 – 19:30\nTervetuloa omien uskomusten äärelle! Ihmisen ajattelua ja toimintaa ohjaa uskomukset. Uskomuksia syntyy ja ne vahvistuvat meissä tiedostamattamme. ”Tiedämme” mihin pystymme, mikä on meiltä kiellettyä, millaisia muut ovat jne, uskomukset ovat meille totta. Osa uskomuksista...\n18:00 Etähengailua ja kuulumisia @ Teams\nEtähengailua ja kuulumisia @ Teams\nhuhti 21 @ 18:00 – 19:30\nTule linjoille vaihtamaan kuulumisia ja tapaamaan vanhoja, sekä uusia tuttavuuksia rennoissa merkeissä. Linkin tapaamiseen löydät Teams:stä Lahden Nuorkauppakamarin ryhmästä. Tervetuloa mukaan!!\n18:00 Maailman ympäri ulkoministeriölä... @ Teams\nMaailman ympäri ulkoministeriölä... @ Teams\nOsallistu Teamsin kautta JCI Havis Amandan järjestämään iltaan, jossa Ulkoministeriön hallintouran virkamies Marika Knaapila-Navarrete kertoo meille uratarinansa. Marika on ehtinyt työskennellä tähän mennessä jo 11 Suomen ulkomaanedustossa ympäri maailmaa. Marika kertoo meille mikä on...\n17:30 Leanin perusteet\nhuhti 22 @ 17:30 – 19:30\nLean-ajattelu on pikkuhiljaa alkanut esiintyä yhä useampien organisaatioiden toiminnan kuvauksissa. Mutta mitä lean ihan oikeasti on? Yli 90% lean-toteutuksista epäonnistuu, koska sitä ei ymmärretä. Tässä koulutuksessa opit, mistä leanissa on kyse, sekä mistä siinä...\n12:30 Kamarilounas Santa Fé:ssä @ Santa Fé\nKamarilounas Santa Fé:ssä @ Santa Fé\ntouko 4 @ 12:30\nTule nauttimaan kamarilounaasta ravintola Santa Fé:hen loistavassa seurassa ja hyvästä ruuasta nauttien kamarilaisille sovittuun hintaan! Olethan huomannut, että tämä mainio tilaisuus on tarjolla jokaisen kuukauden ensimmäisenä tiistaina koko vuoden 2021, joten...\nLahden Nuorkauppakamarille palkintosadetta Alue B palkintogaalassa\nVuoden ensimmäinen koejäsen-kummi-keskiviikko startattu\nVuoden 2020 Vientitykki on valittu 29.10.2020\nUUTISARKISTO Valitse kuukausi maaliskuu 2021 (1) helmikuu 2021 (1) tammikuu 2021 (4) joulukuu 2020 (2) marraskuu 2020 (2) syyskuu 2020 (1) elokuu 2020 (2) helmikuu 2020 (1) tammikuu 2020 (3) joulukuu 2019 (1) joulukuu 2017 (1)\nLahden Nuorkauppakamari ry © 2021. All Rights Reserved.


Kaupungin joulukorttirahat erityislapsiperheille | Mikkeli\nEtusivu ›› Uutinen ›› Kaupungin joulukorttirahat erityislapsiperheille\n16.12.2014 - 18:45\nKaupungin joulukorttirahat erityislapsiperheille\nMikkelin kaupunki on luovuttanut tälle vuodelle varaamansa joulukorttirahat Mikkelin seudun Omaishoitajat ja Läheiset ry:n kautta erityislapsiperheille. Lahjoituksen suuruus on 2500 euroa.\nLahjoitustilaisuus Mikkelin kaupungintalolla 16.12. Kuvassa vasemmalta Lamppu-hankkeen projektityöntekijä Kati Oinonen, Lamppu-hankkeen projektivastaava Annastiina Vesterinen, Mikkelin seudun Omaishoitajat ja Läheiset ry:n varapuheenjohtaja Annikki Pursiainen, yhdistyksen puheenjohtaja Marja Lehtonen, yhdistyksen hallituksen jäsen Tapani Varjus, Mikkelin kaupunginhallituksen puheenjohtaja Seija Kuikka, yhdistyksen hallituksen jäsen Leevi Piispa ja Mikkelin kaupunginjohtaja Kimmo Mikander.\nMikkelin seudun Omaishoitajat ja Läheiset ry on erilaisissa elämäntilanteissa olevien omaistaan tai läheistään hoitavien henkilöiden tuki- ja etujärjestö. Yhdistys muun muassa järjestää toimintaa omaishoitajille ja tekee omaishoitajien työtä tunnetuksi. Yhdistys myös ohjaa ja neuvoo omaishoitoon liittyvissä asioissa, toimii omaishoitajien edunvalvojana ja auttaa omaishoitajia jaksamaan.\nLahjoituksella virkistyspäivä lapsiperheille\nYhdistyksellä on parhaillaan käynnissä kaksi hanketta: Lamppu-hankkeessa on selvitetty työelämän ja omaishoidon yhteensovittamista lapsiperheissä, ja Valot II -projektin tavoitteena on kampanjoida omaishoitotilanteiden varhaisen tunnistamisen puolesta sekä kehittää omaishoitoperheiden tukemisen muotoja eri järjestöjen sekä julkisen sektorin kanssa.\n- Lamppu-hankkeessa teimme ensin kyselyn sekä työntekijöille että työntekijöille. Kyselyn tulokset jalostuivat kahdeksi oppaaksi, joista toinen on tarkoitettu omaishoitajille ja toinen työnantajille. Oppaille oli tarvetta, sillä omaishoitajia on arvioiden mukaan noin 20 prosenttia kaikista työssäkäyvistä, selvittää Lamppu-hankkeen projektivastaava Annastiina Vesterinen.\nLamppu-hanke on päättymässä vuonna 2015, mutta sille on suunniteltu jo jatkohakemusta.\n- Tiedon jakamista pitää jatkaa. Esimerkiksi neuvoloissa ja kouluissa tarvittaisiin enemmän tietoa erityislapsiperheiden ohjaamisesta ja tukemisesta, kiteyttää hankkeen projektityöntekijä Kati Oinonen.\nKaupungin lahjoitukselle löytyikin luonteva käyttötarkoitus Lamppu-hankkeen kohderyhmästä.\n- Olemme alustavasti kaavailleet, että käyttäisimme rahat erityislapsiperheiden virkistyspäivään. Yhteiset koko perheen tilaisuudet vertaisverkostojen kanssa ovat tärkeitä, Kati Oinonen tähdentää.\nOmaishoitajan arki on raskasta ja sitovaa\nOmaishoitajien tekemän työn merkitys on kansantaloudellisestikin suuri.\n- Omaishoidon tuen määrä on mitätön, vaikka valtiolta säästyy 2,8 miljardia euroa pelkästään ikäihmisten omaishoidon ansiosta. Tavoitteena onkin saada seuraavaan hallitusohjelmaan kansallinen omaishoidon kehittämishanke ja sen mukana uusi omaishoitolaki, kaavailee yhdistyksen puheenjohtaja Marja Lehtonen.\nYksi suurimmista omaishoidon pulmista on lakisääteisten vapaapäivien käyttämättä jääminen.\n- Lakisääteisiä vapaapäiviä on vuosittain tietty määrä, mutta hoitopaikkoja ei ole tarpeeksi. Itseltäni on jäänyt useana vuonna puolet päivistä käyttämättä hoitopaikan puuttumisen vuoksi, kertoo yhdistyksen hallituksen jäsen, omaishoitajana toimiva Tapani Varjus.\nOmaishoidon kehittäminen on myös kaupungin tavoitteena.\n- Meidän pitäisi saada monimuotoisempia sijaishoitomahdollisuuksia, pohtii kaupunginhallituksen puheenjohtaja Seija Kuikka.\n09:07 • 17.8.\nVielä ehdit vastata lapsiperhekyselyyn\n15:46 • 11.11.\nVarhaiskasvatuksen Daisy-palvelu uudistui\n13:34 • 21.12.\nKaupungin joulukorttivarat MLL:n toimintaan


Ski.fi - Osa 4 - Alppilajien �iti ja is�\nOsa 1 - Perusasiat kuntoon\nOsa 2 - Alppihiihto harrastuksena\nOsa 3 - Pujottelutreenin eri muodot\nOsa 4 - Alppilajien �iti ja is�Osa 5 - Taktiikka on puoli laskua\nAlppilajien �iti ja is�\nRataharjoittelu on parasta aloittaa suurpujottelusta, koska 20-30 metrin portinv�lill� ehtii asioita hieman mietti�kin, eik� kepinotto aiheuta ylim��r�ist� p��nvaivaa.\nSuurpujottelua pidet��n alppihiihdon peruslajina, jossa laskutekniikkaa hiotaan eniten. Sen vuoksi k�yn t�ss� jutussa l�pi hiukan tarkemmin alppihiihdon lainalaisuuksia ja nopeaa k��nn�st�. Itse��n kehitt�v�n laskijan on hyv� tiet�� sek� laskun aikana ett� sit� j�lkeenp�in analysoidessaan, mit� asioita tulee tehd� ja miksi.Suurpujottelun nopeudet ovat kasvaneet viime vuosien aikana. Niinp� hyv�n alppihiiht�j�n tyypillisi� ominaisuuksia ovat rohkeus ja kova yritys. Teknisesti t�rkeit� elementtej� on molempien suksien kuormittaminen, keskell� suksea seisominen sek� entist� nopeampi kantin vaihto k��nn�ksest� toiseen � paineetonta vaihetta ei juuri nykytekniikassa ole.Laskija ei tee en�� yl�s-alas-liikett� kohottamalla painopistett�, vaan l�hinn� polvikulmaa muuttamalla. Samalla suurpujottelussa, kuten toki pujottelussakin, on t�rke�� pit�� vartalon lihasj�nnitys p��ll� koko ajan. Silloin lasku pysyy hallinnassa, eik� esimerkiksi lumikontakti h�vi� k��nn�sten v�lill�. Se on vain yksi pieni asia, jota esimerkiksi Tanja Poutiainen on saanut parannetuksi laskussaan t�lle kaudelle.\nKanttausta tilanteen mukaan\nSuurpujottelussa on rinteen muodosta ja olosuhteista sek� k��nn�ksen s�teest� riippuen s��delt�v� kanttausta eri tavoin. Loivalla ja v�h�n k��nt�v�ll� osuudella polvikanttaus on usein riitt�v� ja varmistaa parhaiten sen, ettei laskija k��nn� liikaa, ja ett� suksi liukuu kantilla optimaalisesti. Kun menn��n hiukan jyrkemm�lle ja k��nt�v�mm�lle osuudelle, t�ytyy lis�t� lantiokanttausta peliin eli lis�t� lantiokulmaa. N�in suksea saa entist� enemm�n kantilleen, kuormitusta kasvatettua ja k��nt�s�dett� pienennetty�.\nMist� on nopeat laskut tehty?\nLuonnollisesti on t�rke�� v�ltt�� luisumista ja pyrki� leikkaaviin k��nn�ksiin. T�ll� minimoidaan kitkan vaikutusta. T�rkeit� elementtej� matkalla kohti puhtaita k��nn�ksi� ovat yhdensuuntaiset sukset, optimaalinen kuormitus sis�- ja ulkosuksen kesken ja suksen oikea kuormittaminen pituussuunnassa. Toki my�s edell� l�pi k�yty optimaalisen kanttauskulman k�ytt�minen on olennaista.Seuraava t�rke� asia on ilmanvastus. Sill� alkaa olla merkityst� suurpujottelun loivimmilla osuuksilla. Harjoittele siis sy�ksylaskuasennossa laskemista. Pid� kuitenkin huolta siit�, ett� laskeminen on silti rauhallisen aktiivista. Vaikeinta on vastata itseens� kohdistuviin ulkoisiin voimiin oikealla tavalla, eli hy�dynt�� painovoiman rinteen suuntainen komponentti oikein. Mik�li k��nn�ss�de on tiukka, t�ytyy silloin erityisesti keskitty� k��nn�ksen alkuun ja saada paine sukselle mahdollisimman nopeasti. Loivemmalla portin j�lkeisen k��nn�ksen suuntaaminen alasp�in on t�rke��. Oikolinjan suuntaisesti tuotetut voimat lis��v�t vauhtia ja oikolinjaa vasten tuotetut voimat hidastavat. Oikea-aikainen ja tilanteen mukainen suksen kuormittaminen syntyy vain monien treenilaskujen tuloksena.\nLaskussa pit�� olla rytmi� ja erityisen t�rke�� on hy�dynt�� �keinuefekti� optimaalisesti. Sivuttaissuunnassa tapahtuva keinuefekti luo kasvavia kuormituksia suksille ja carving-suksien antamat avut luovat laskijalle wau-fiiliksi�.Kasvavaa kiihtyvyyden tunnetta taas luo eteen-taakse-liike, jossa siis k��nn�ksen alussa tapahtuu eteen-liikett� ja k��nn�ksen lopussa taakseliikett�. Sukset toisin sanottuna siirtyv�t eteenp�in laskijan alla kiihdytt�en vauhtia. T�t� harjoitellessa pit�� muistaa, ettei laskuasentoon saa tulla kiertoja ja ett� aina pyrkii aloittamaan k��nn�ksen edest�.Rohkeasti radalle sek� vapaalaskuun hakemaan wau-el�myksi�. Niit� kun saa hallitusti k��nn�s k��nn�ksen per��n aikaiseksi, n�kyy kehitys my�s tulostaululla\n*Yhten� lis�tiedon l�hteen� on k�ytetty Suomen naisten alppimaajoukkueen p��valmentajan Christian Thoman ajatuksia ja teorioita.\nTeksti: Juuso Aulanko / Skimbaaja 2/2011


Helsinki ja Espoo tuomitsevat Länsimetron alipalkkaukset - Länsimetro - Kotimaa - Helsingin Sanomat\nKuorma-autot vievät louhetta Länsimetron työmaalta Jätkäsaareen. Työmaalla rikotaan järjestelmällisesti työehtosopimuksia. Yksi sopimusrikkojista on Suomen Maa-autot Oy.\nHelsingin Sanomien tietojen mukaan Länsimetron työmaalla Espoossa rikotaan järjestelmällisesti työehtosopimuksia. Parikymmentä kuljettajaa on jäänyt ilman työehtosopimuksen mukaisia lisiä ja ylityökorvauksia.\nHelsingin kaupunginhallituksen puheenjohtaja Risto Rautava (kok) kertoo Helsingin Sanomille tuomitsevansa alipalkkauksen ankarasti.\n"Ensinnäkin täytyy todeta, että tämä on täysin väärin ja Helsingin kaupungin politiikkaa vastaan. Yritysten, jotka tekevät töitä kaupungille, on noudatettava työehtosopimuksia ja maksettava lakisääteiset lisät", Rautava kertoo.\nHelsingin kaupunginhallitus aikoo Rautavan mukaan pyytää palkkauksista selvitystä. Länsimetro Oy:n toimitusjohtajan Matti Kokkisen kanssa Rautava ei ollut ehtinyt vielä käydä aamulla neuvotteluja.\nLänsimetro Oy:n toiminta ei ole ollut Rautavan mielestä täysin asianmukaista\n"Olen lukenut asiasta vasta Helsingin Sanomista. Jos tiedot pitävät paikkansa, on Helsingin kaupungin linja se, että asiaan olisi pitänyt puuttua välittömästi", Rautava kertoo.\nRautavan mukaan ongelmia on myös lainsäädännössä, joka kieltää verottajaa ilmoittamasta kaupungille yritysten verotuksellisista ongelmista.\n"Eduskunnan tulisi puuttua asiaan nopeasti, sillä se helpottaisi harmaan talouden seurantaa."\nRautavan mukaan on kuitenkin hyvä, että louheenkuljettajien alipalkkausasia on nyt tullut julkisuudessa ilmi.\nEspoon kaupunginhallituksen varapuheenjohtaja Sirpa Hertell (vihr) kertoo kutsuvansa Länsimetro Oy:n toimitusjohtajan Matti Kokkisen ja yhtiön hallituksen seuraavaan konsernijaoston kokoukseen, joka järjestetään syyskuun alussa.\nHertellin mukaan on valitettavaa, ettei Kokkinen ole selvittänyt asiaa, vaikka tämä sai tietää alipalkkauksista jo kesäkuussa.\n"Vielä raskauttavamman tästä tekee se, että Espoon kaupunki on juuri tehnyt harmaan talouden toimintaohjelman. Olemme selkeästi edellyttäneet ohjelmassa nollatoleranssia. Toimitusjohtaja on ylenkatsonut meidän antamaamme ohjeistusta", Hertell kertoo.\nHelsingin Sanomien tietojen mukaan aliurakoitsijat ovat palkanneet palkkasaataviaan hakeneiden kuljettajien tilalle uusia työntekijöitä, jotka eivät kuulu liittoon. Hertellin mielestä ei ole hyväksyttävää, että kaupungin omistaman yhtiön aliurakoitsija ei salli ammattiliittoon kuulumista.\n"Meidän sopimuksissamme edellytetään työsopimuslain noudattamista ja veromaksujen maksamista. Vastuusta ei voi vetäytyä."\nKunnat ovat käyttäneet rakennustöissään viime vuosina yhä enemmän urakoitsijoita. Hertellin mukaan Espoolla ei ole tällä hetkellä tarpeeksi resursseja valvoa urakoitsijoiden toimia. Hän aikoo ehdottaa, että valvontaan saataisiin seuraavissa budjettineuvotteluissa lisää rahaa.\nHertell kertoo ottavansa yhteyttä Länsimetro Oy:n toimitusjohtajaan vielä torstaiaamun aikana.\n| Helsingin uusiin metrojuniin väliaikainen ohjaamo\n| Uhkaava autopalo metrotyömaan tunnelissa


Pyöräilijällä outo kohtaaminen itseajavan auton kanssa: Tunsin oloni turvalliseksi - Lifestyle - MTV.fi\nPyöräilijällä outo kohtaaminen itseajavan auton kanssa: Tunsin oloni turvalliseksi\nLifestyle > Autot Julkaistu 29.08.2015 11:28\nTraagiset suojatieonnettomuudet ovat puhuttaneet viime päivinä suomalaisia. Nyt Yhdysvalloista tulee erikoinen esimerkki siitä, miten automaattisesti itseään ajava auto on suhtautunut tien risteyksessä olevaan pyöräilijään.\nThe Washington Post kertoo sivuillaan pyöräilijän ja Googlen itseajavan auton kohtaamisesta risteyksessä.\nGooglen auto joutui erikoiseen tilanteeseen, sillä pyöräilijä oli pysähtynyt, mutta hän tasapainoili samalla paikallaan pyörän selässä.\nPyöräilijä kirjoittaa pyöräilyfoorumissa, että Googlen auto saapui risteykseen häntä aiemmin, joten hän jäi odottamaan autoa pyöränsä päällä tasapainoillen.\nTämä kuitenkin auheutti päänvaivaa auton toiminnalle. Itseajavat autot on kehitetty erittäin varovaisiksi ja ne jarruttavat heti, kun ne tulkitsevat jonkun liikkuvan ajoneuvon väylälle. Järjestelmä tulkitsee myös pyörän selässä tasapainottelun liikkeeksi.\nIhminen kyllä tunnistaa helposti pyörällä tasapainoilun ja varsinaisen pyörällä liikkumisen eron, mutta Googlen auto näytti ottavan asian varman päälle.\n-Auto ilmeisesti havaitsi minut ja pysyi paikallaan useita sekunteja. Kun auto vihdoin lähti etenemään, niin se pysähtyi jälleen välittömästi, kun liikahdin vähän pyörän selässä.\nTätä erikoista pysähtymistä ja liikkeelle lähtöä kesti lopulta kahden minuutin ajan. Auton sisällä olleet testaajat nauroivat tilanteelle.\nPyöräilijälle ei jäänyt kuitenkaan ikävää vaikutelmaa itseajavan auton kohtaamisesta.\n-Kummallinen asia on, että tunsin oloni turvallisemmaksi itseajavan auton kanssa kuin sellaisen auton kanssa, jota ajaa ihminen, pyöräilijä kirjoittaa.\nWashington Post arvelee, että itseajavat autot saattavat lisätä intoa pyöräilyyn, mikäli ne muuttavat tiellä ajamisen turvallisemmaksi.\nVideo: Näin kestävät luoteja Italian poliisin Seat Leonit Kolme vaikeinta väistämissääntöä – näiden oppiminen voi pelastaa henkiä


Stadin friidu: TIMBUKTUUN\nKuivin suin joutuivat M ja A eilen luonani istumaan. Kun M sanoi, että vain käväisevät, niin otin sen kirjaimellisesti. He puolestaan toivat taas samppanjaa ja suklaata. Sydämellinen kiitos. Toinenkin yllätys ilmestyi M:n laukusta. Oli tavannut taas taiteilija Adam Dariuksen, joka tahtoi antaa minulle jälleen kirjansa. Se on The Way To Timbuktu ja siinä on myös Dariuksen runoja. Niitä en uskalla tänne lainata, kun ei ole lupaa annettu. Omistuskirjoitus "June 2nd, 2017 To (etunimi) Happy Summer Season. Adam Darius". Voi kuinka herttaista. Kirjansa hän on omistanut alun perin äidilleen sekä tädilleen. Dariuksen ihka ensimmäisen runon nimen uskallan kertoa "In An Old Edinburgh Graveyard" ja sanojensa mukaan viimeinen on "Waves of Glory", tämä kirjoitettu jossain Niilillä. Muutama sivu minulla vielä Dariuksen edellistä kirjaa jäljellä, sitten käyn tätä lukemaan.\nVieraitteni lähdettyä, rullasin asioille ja ostin, totta kai, marjoja. Enimmäiset kotimaiset avomaan mansikat! Lajike on Honey. Makeita, ihania, Suomen kesän kypsyttämiä, niitä oikeita mansikoita. Tuoretta parsaakin oli vielä Ja nyt sitä on minullakin. Tänään annan itselleni parsaomeletin lounaaksi.\nEnkä lottoon osaa panna sen enempää oikein numeroita kuin jackpottiinkaan. Mikähän olisi nopein tapa rikastua, kun nämä onnenpelit eivät onnaa? Helsinkiinhän aion asumaan voittorahoilla, joka ei tunnu osuvan kohdalleni monista yrityksistä huolimatta. Onni yksillä, kesä kaikilla! Sanotaan.\nHellettä luvattu, ellei se mene muualle. Minä en liiemmin kaipaa. Ystäväni A kärsii Espanjassa, jossa mittarilukema kohonnut lähelle 35 astetta. Luulisi rouvan tottuneen, kun on syntyisin Kairosta. Minä kidun jo meidän hellelukemissa ja se on 25 astetta. Kun on siinä tai enemmän, väsähdän totaalisesti niin fyysisesti kuin psyykisesti. No, tulee aika pakkasineen ja sitten on Siepparin Holden Caulfieldin sanojen mukaan "kylmä kuin jääkarhun perseessä".\nLähettänyt Stadin Friidu klo 7.13


Björn Wahlroos kuvailee muistelmissaan värikkäästi Suomen taloushistorian merkittäviä henkilöitä, kuten Pentti Kouria, Mika Tiivolaa ja Jaakko Lassilaa. - Taloussanomat - Ilta-Sanomat\nBjörn Wahlroos kertoo tuoreissa muistelmissaan oman näkökulmansa muun muassa kasinovuosien dramaattisiin käänteisiin ja keskushenkilöihin.\nBjörn Wahlroos kuvailee muistelmissaan värikkäästi Suomen taloushistorian merkittäviä henkilöitä, kuten Pentti Kouria (vas.), Mika Tiivolaa (kesk.) ja Jaakko Lassilaa. Kuva: Hans Paul / Lehtikuva, Peter Jansson / Lehtikuva, Heikki Saukkomaa / Lehtikuva, Antti Hämäläinen / IS\nSammon ja UPM:n hallitusten puheenjohtajalla Björn Wahlroosilla on ollut näppinsä pelissä monessa Suomen taloushistorian käänteessä.\nHän on ollut aitiopaikalla esimerkiksi Kouri-kauppojen aikaan, metsäteollisuuden murroksessa ja Nokian omistusjärjestelyissä.\nNäitä Wahlroos kertaa yksityiskohtaisesti tuoreissa muistelmissaan Barrikadeilta pankkimaailmaan (Otava, 2020), joka keskittyy Wahlroosin uran alkuun, vuoteen 1992 saakka.\nMuistelmista käy vastaansanomattomasti ilmi, miten vahvoja pelureita isot pankkiryhmät olivat Suomen talouselämässä aina 1990-luvulle saakka. Tämä on muistelmateoksen kantava teema.\nWahlroosin mukaan Suomi oli japanilaistyyppinen talous, jossa ulkopuolisesta rahoituksesta riippuvaiset teollisuusyhtiöt olivat ryhmittyneet suurpankkien ympärille. Riippuvuutta vahvistettiin osakeomistuksin.\n– Pankkiryhmän sisällä ylintä valtaa käytti pankin pääjohtaja, ajoittain yhteistyössä 3–5 raskaan sarjan teollisuusjohtajan kanssa, Wahlroos kirjoittaa.\nWahlroos työskenteli 80-luvulta 90-luvun alkuun Yhdyspankissa, jonka perinteet ja kankeat hierarkiat huvittivat nuorta Wahlroosia.\nSenioriteettijärjestystä noudatettiin kaikkialla, ja sitä sovellettiin myös vaimoihin:\n– Rouvien siirtyessä esitelmän jälkeen miestensä seuraan illalliselle, Saara [Wahlroos] oli ympäristöään tarkkailematta astumassa hissiin, kun Satu Tiivola esti hänen aikeensa muistuttamalla tiukkaan sävyyn: ”Hallintoneuvoston rouvat ensin!”\nSYP:n pitkäaikaista pääjohtajaa Mika Tiivolaa Wahlroos kertoo arvostaneensa.\n– Hän oli juristi mutta myös kadettikoulun käynyt ja sodan nähnyt reservin majuri. Hänen johtamistyyliään voisi kutsua sotilaalliseksi. Luotettujensa esityksestä hän oli valmis nopeaan päätöksentekoon, ja hän kantoi aina vastuun niin omista kuin alaistensakin päätöksistä, vääristäkin.\nMax Jakobson, Mika Tiivola ja Jaakko Lassila Eva-päivillä vuonna 1984. Kuva: Peter Jansson\nSYP:n kilpailijan KOP:n pitkäaikainen pääjohtaja Jaakko Lassila oli Wahlroosin mukaan karismaattisen suomalaisjohtajan perikuva, elinkeinoelämän Tauno Palo tulkitsemassa majuri Sarastien roolia Tuntemattomassa sotilaassa.\n– Esiintymällä KOP:n menestyksellisessä mainoskampanjassa, jossa hän matalalla baritonillaan vakuutti pankin seisovan asiakkaittensa tukena ja lausui maagiset sanat: ”Tosi on”, hän kirjoitti pankkimainonnan sääntöjä uusiksi. Kun Mika Tiivola keväällä 1985 yritti samaa, tulos oli pannukakku, Wahlroos kirjoittaa.\nKahden suurpankin valtataistelu huipentui lopulta Kouri-kauppoihin, joiden pääarkkitehtina huseerasi Lassila.\n– Kisailu HOP:sta, Schaumanista ja Spontelista oli kärjistänyt tuota vastakkainasettelua entisestään. Siitä huolimatta kilpailijapankin nurkkaus oli vakava virhe, joka julki tultuaan maksoi Jaakko Lassilalle sekä viran että maineen, Wahlroos kirjoittaa.\nKansallispankin pääjohtaja Jaakko Lassila istumassa työpöytänsä ääressä Helsingissä 4. helmikuuta 1986. Kuva: Heikki Saukkomaa\nSijoittaja Pentti Kourin nimi yhdistetään erityisesti Kouri-kauppoihin, jotka järisyttivät pankkimaailmaa. Wahlroos tapasi Kourin ensimmäistä kertaa illallisilla 1985, ja keskustelu koski sijoittamista ja erityisesti Nokiaa.\n– Pentin kiinnostus Nokiaa kohtaan oli kiehtovaa – en ollut koskaan ennen kuullut kenenkään puhuvan suuryhtiöstä ostokohteena – ja samalla hieman suuruudenhullua. Mutta sellaista oli Pentin elämä, Wahlroos kirjoittaa.\nKouri oli tutustunut suursijoittaja George Sorosiin, jolle Kouri alkoi järjestellä sijoituksia Suomesta. Yhteistyö kuitenkin tyssäsi pian.\n– Kovasta ja liikemiesmäisestä julkikuvastaan huolimatta Pentti oli älyllinen boheemi, jolla ei riittänyt aikaa tai kiinnostusta syventyä liike-elämän perusasioihin.\nVaikka Kouri näytteli Kouri-kaupoissa keskeistä roolia, rooli ei ollut Wahlroosin mukaan niin suuri kuin Kouri itse halusi uskotella.\n– Pääroolissa oli kiistatta Jaakko Lassila.\nWahlroosin mukaan Sammon pääkonttorissa piipahti vuonna 2004 investointipankki Goldman Sachsin partneri, sittemmin Euroopan keskuspankin pääjohtajaksi noussut Mario Draghi, joka oli lentänyt Suomeen vedotakseen ystävänsä Kourin puolesta.\nDraghi oli ollut siinä käsityksessä, ettei Kouri uskaltanut velkojensa takia tulla Suomeen vierailemaan äitinsä luona.\nPentti Kourin sijoitustyyli, elämäntapa ja varsinkaan taideharrastus eivät olleet järkevässä suhteessa hänen varallisuuteensa, Björn Wahlroos arvioi muistelmissaan. Kuva: Hans Paul\nTelakkayhtiö Wärtsilä Marinen jättimäiseen konkurssiin kiertyneissä tapahtumissa oli mukana kauppa- ja teollisuusministeri Ilkka Suominen (kok.), jonka osaamista ja paineensietokykyä Wahlroos ei vaikuta arvostaneen.\nValtion oli arvioitu rientäneen pahoissa vaikeuksissa olleen yhtiön perustajayhtiöiden ja pankkien avuksi liian nopeasti ja avokätisesti.\n– Tärkeä syy epäonnistumiseen oli se, että näytelmän ohjaajan Ilkka Suomisen ote oli aivan liian epävarma, ja kun kielteisiä arvosteluja alkoi ilmestyä lehtiin, se lipsui entisestään.\nSuominen oli Wahlroosin mukaan vaatinut yhtiön asettamista selvitystilaan ja kysellyt seuraavana päivänä ministeriön kansliapäälliköltä, Björn Wahlroosin isältä Bror Wahlroosilta, mitä selvitystila tarkoittaa.\nKoko tapaus oli lopulta niin tulenarka, että monet valtioneuvoston jäsenet olivat jo jäävänneet itsensä.\n– Vastuuministeri Ilkka Suominen teki kaikkensa sen eteen, etteivät paperit musiikin loppuessa jäisi hänen pöydälleen, Wahlroos kertoo.\nLopulta myös Suominen jääväsi itsensä, ja oikeusministeri Matti Louekoski (sd.) hoiti asian loppuun.\nValtion osuutta Wärtsilä Marinen pelastamisoperaatiossa selvittivät kauppa- ja teollisuusministeri Ilkka Suominen (takana) ja kansliapäällikkö Bror Wahlroos. Kuva: Martti Kainulainen\n– Tarina SKOP:sta ja sen sijoituksista on kuin suomalaisen kasinotalouden Kalevala, Wahlroos kirjoittaa.\nHänen mukaansa siinä oli paitsi valtavat pelipanokset ja ehtymätön rahasampo, myös nuori ja menestyksekäs pankinjohtaja. Lopulta edessä oli tuho ja kuolema.\n– Tarinan päähenkilö, SKOP:n varatoimitusjohtaja Juhani Riikonen, ei kuitenkaan olisi uskottava, ellei hän olisi tosi. Jussi ei ollut työskennellyt Wall Streetillä, tai edes Lontoossa; hän ei käyttänyt koskaan keltaista solmiota, eikä hänen elämäntyylinsä muutenkaan vastannut finanssimaailman stereotypioita. Hän oli Steiner-koulun kasvatti ja ekonomi, näytti aktuaarilta eikä harmaassa kesäpuvussaan erottunut joukosta säästöpankkileirin kokouksissa, Wahlroos luonnehtii.\nHänen mukaansa Riikonen vaikutti lopulta suuresti Suomen teollisuuden ja pankkimaailman rakenteisiin, vaikkakaan ei todennäköisesti suunnittelemallaan tavalla.\n– Tietämättään hän myös käynnisti sijoituksillaan kasinoajan suurimman kahden suuren liikepankin välisen voimanmittelön.\nJuhani Riikonen rakensi sijoitusyhtiöiden seitin, jota ei laskettu pankkiryhmään kuuluvaksi, kun valvottiin omistusten ja pääomien riittävyyttä, Wahlroos kertoo. Kuva: Erkki Raskinen\nWahlroosin muistelmat päättyvät Suomen talouden kohtalonhetkiin pankkikriisin iskiessä päälle ja Suomen Pankin päädyttyä devalvaatioon.\nTuolloiset Suomen Pankin johtajat eivät näytä nauttineen Wahlroosin luottamusta, ja tunne oli Wahlroosin tulkinnan mukaan molemminpuolinen.\nWahlroosin mukaan Suomen Pankin pääjohtaja Rolf Kullberg soitti elokuussa 1991 liikepankkien pääjohtajille, että SKOP:n sijoitustodistuksilla on keskuspankin täysi tuli takanaan.\n– Puhelullaan Kullberg antoi liikepankeille julkaisematonta sisäpiiritietoa. Olisimme hyvin voineet hyödyntää sitä lähtemällä markkinoille voimaperäisesti ostamaan sijoittajilta alennuksella SKOP:n papereita, joilla nyt tiesimme olevan keskuspankin takaus.\nKullbergin kauden loppu kulminoitui keväällä 1992 Pankkiyhdistyksen vuosikokouksen illallisella, jonne piti saapua myös pääministeri Esko Ahon. Tämä oli kuitenkin yhä Brysselissä, jossa neuvottelut Suomen liittymisestä Euroopan talousalueeseen olivat venyneet.\n– Rolf Kullberg oli asemastaan tietoinen mies, jota harmitti silmin nähden se, että häntä ei ollut etukäteen informoitu pääministerin poisjäännistä.\nWahlroosin mielestä Kullberg oli ”itseriittoinen ylipappi, jolta ei herunut ymmärrystä niille, jotka olivat hänen kanssaan eri mieltä rahapolitiikasta”.\nKullberg keskeytti illallisen pitämällä pitkän puheen. Hän sanoi huoneessa olevan niitä, jotka ovat ”omilla toimillaan vaikeuttaneet keskuspankin työtä talouden vakauttamiseksi”.\nWahlroosin mukaan Kullberg ei ottanut mitään vastuuta Suomen talouden syöksykierteestä. Kullbergin mielestä syyllisiä olivat paitsi liikepankit myös maan hallitus.\n– Mainitsematta tätä nimeltä Kullberg vetosi Mauno Koivistoon, jotta tämä vaihtaisi maan hallituksen, Wahlroos kertoo.\nKullberg kertoi saman, tosin Wahlroosin mukaan vesitetyn version, A-studiossa poistuttuaan illalliselta.\nPian tapauksen jälkeen presidentti Koivisto sopi Wahlroosin mukaan Kullbergin eron aikataulusta.\nSuomen Pankin pääjohtaja Rolf Kullberg vuonna 1985. Kuva: Juha Kärkkäinen\nKommentti: Björn Wahlroos on myöhempien aikojen Mauno Koivisto – yksi asia erottaa talousmiehet toisistaan\nTaloussanomat 25.9. 18:00


Starry eyes: Hiusmuodonmuutos\nNiin kuin mainitsinkin, pääsin Rovaniemellä käydessäni istahtaan mun äitipuolen parturipenkille - oli jo aikakin, sillä oon ollut viimeksi kampaajalla vissiin viime kesänä Salon K:ssa :D Mulla olisi varmaan hirveä heviletti jos olisin poika, oon niin laiska hoitamaan ja leikkaamaan tätä tukkaa...\nMutta, multa siis leikattiin ja värjättiin hiukset. Halusin aluksi tukasta aika vaalean, mutta jouduttiin vähän soveltamaan ja lopputulos olikin punaruskea - mikä ei kuitenkaan haittaa yhtään, sillä auringossa nämä tulee vaalentumaan kuitenkin ja tämä ruskea sävy saa hiukset näyttämään ihanan terveiltä. Eipä se pieni latvojen tasoituskaan tietenkään pahaa tehnyt, oli sitä kuivaa hamppua aika paljon...\nMitä mieltä ootte? Aika pitkäksihän tämä reuhka edelleen jäi, mutta kun mutta kun. Mie oon niin tottunut pitkään tukkaan, etten vain raaski leikata paljoa kerralla :D Tuossa bannerissakin mulla on omasta mielestä hullun lyhyt tukka, haha.\nMutta oi, mie kyllä tykkään tästä! Paljon terveemmän näköinen ja kiva kesätukkaliini.\nNelli 31. toukokuuta 2014 klo 16.02\nSita 31. toukokuuta 2014 klo 16.29\nNoora 31. toukokuuta 2014 klo 16.08\nSita 31. toukokuuta 2014 klo 16.32\nTheressa 31. toukokuuta 2014 klo 18.30\nSita 31. toukokuuta 2014 klo 21.06\nHanna 31. toukokuuta 2014 klo 20.18\nElla S 1. kesäkuuta 2014 klo 15.41\nSita 1. kesäkuuta 2014 klo 20.52\nEmilia 1. kesäkuuta 2014 klo 18.21\nElisa 2. kesäkuuta 2014 klo 15.02\nSita 3. kesäkuuta 2014 klo 0.31


Malja keväälle – Mahtipidoissa se kohotettiin kousalla | Tiede\n15.5.2019 klo 2:25\nMahtipidoissa siemailtiin kousasta. Kuva: Museovirasto\nKukin kohotti tavallaan: pikarilla, kousalla tai tuopilla.\nElämän tähtihetkiä on ikimuistoisista ajoista lähtien juhlistettu nauttimalla hienoja juomia hienoista astioista. Kantauralilaisten juhlajuomista ei ole säilynyt sanallisia todisteita, mutta suomen kielen vanhassa perintösanastossa on kaksi eri verbiä, jotka viittaavat juomiseen.\nToinen on neutraali juoda, toinen on siemata, josta yleensä käytetään johdoksia siemaista tai siemailla. Näistä edellinen tarkoittaa nopeaa, ahnasta kulauttamista, jälkimmäinen viittaa hitaaseen nautiskeluun.\nJuhlajuoman ikivanha aines on mesi, jonka nimitys on vanha indoeurooppalainen laina. Samasta lähteestä juontuvat ruotsin simaa tarkoittava mjöd ja venäjän mjod, joka tarkoittaa sekä mettä että simaa. Mehua, nestettä, mahlaa tai mettä tarkoittava mehi saattaa olla mesi-sanan nuorempi muunnelma. Joka tapauksessa siitä on johdettu nykykielen mehu.\nEntisajan sima on ollut käyttämällä valmistettua alkoholijuomaa. Sima-sana on mettä paljon nuorempi siitä päätellen, että se tunnetaan vain Itämeren alueella. Sitä on arveltu sekä balttilaiseksi että turkkilaiskielistä saaduksi lainaksi, mutta eniten kannatusta on saanut germaaninen lainaetymologia.\nMyös olut-sanalle on tarjolla useita lainalähteitä. Sitä on selitetty slaavilaiseksi, balttilaiseksi ja iranilaiseksi lainaksi, mutta tässäkin tapauksessa germaaninen vaihtoehto näyttää parhaalta muun muassa siksi, että sellaiset oluen valmistukseen olennaisesti liittyvät sanat kuin mallas ja vierre ovat germaanista perua.\nGermaaneilta on saatu ensimmäiset viinit ja niiden kantagermaaninen nimitys viina. Ensimmäisessä suomalaisessa Raamatussa viinamäen mies tarkoitti viinitarhan työntekijää. Myöhemmin viina siirtyi vahvaksi tislatun alkoholijuoman nimitykseksi, ja sen tilalle lainattiin ruotsista saman sanan nuorempi versio viini.\nMuinaisilta germaaneilta ja heidän jälkeläisiltään on saatu myös juoma-astioiden nimityksiä. Vanhimmasta päästä on malja. Lasi ja pikari on saatu muinaisruotsista. Tuoppi voi olla yhtä hyvin ruotsalainen tai alasaksalainen laina.\nErityisen komea juoma-astia oli puusta valmistettu haarikka, kousa. Sen nimi on keskiaikainen alasaksalainen laina, mutta parhaat kousat ovat olleet suomalaisen puukäsityön huipputuotteita. Lounais-Suomessa valmistetut kousat olivat statusesineitä, joilla juhlistettiin niin kotimaisia kinkereitä kuin kuninkaallisten ja aatelisten juhlapitoja.\nklo 7:20 | 25.6.2021\nMikä Ristoa nyt heti aamusta ahdistaa. Eikö Savuskininkatu 55:stä muistettu lähettää juhannusviinoja?\nTaivaanrannanmaalari - Ikuinen haaveilija, mahdottomien asioiden uneksija.\nklo 8:36 | 25.6.2021\nKyllähän halonperkeleen tiedevastaisuus ja Kaisa Häkkisen "pseudoetymologiat" ahdistavat ketä tahansa. Parasta ettei tutustu niihin lainkaan, muuten on juhannus pilalla.


Kevytyrittäjänä Zildrenin kautta | Zildren\nVoit tehdä työtä Zildrenillä joko kevytyrittäjänä tai oman yrityksesi kautta. Kevytyrittäjyys on joustava työmuoto, joka mahdollistaa yrittäjämäisen toiminnan helposti. Kevytyrittäjyys sopii siis erityisesti lastenhoidolle tyypillisiin toimeksiantosuhteissa tehtäviin työkeikkoihin. Sinun ei tarvitse huolehtia yrittäjän byrokratiasta, sillä Zildren-palvelua käyttämällä kaikki vaadittavat paperityöt, kuten verot ja vakuutusmaksut, on hoidettu puolestasi. Et myöskään tarvitse välttämättä omaa y-tunnusta tai toiminimeä.\nZildren-palvelulla on yhteistyösopimus Free-kevytyrittäjäpalvelun kanssa ja laskutusaineisto välittyy suoraan palvelujemme välillä. Sinun tulee vain rekisteröityä Freen käyttäjäksi Zildrenin alustalla ja palkkiot tehdystä työvuorosta tulevat automaattisesti ilmoittamallesi tilille.\nZildrenin kautta työskentelevät kevytyrittäjät määrittelevät itse tuntihintansa, johon lisätään voimassaoleva arvonlisävero, maksupalvelun perimä palkkio rahaliikenteestä sekä yhteistyökumppanimme perimä osuus. Zildren on sopinut yhteistyökumppanin kanssa tavallista edullisimmista palvelumaksuista, sillä olemme halunneet edesauttaa lastenhoidon onnistumista ja toteutumista mahdollisimman laajasti.\nPäiväkodeissa työskentelevien lastenhoitajien keskimääräinen tuntipalkka on yleensä 12-15€/h, riippuen koulutustasosta. Tähän hintaan lisätään kevytyrittäjyyspalvelun perimä summa sekä Zildrenin oma osuus ja tämä laskutetaan suoraan päiväkodeilta. Alla olevien esimerkkien mukaisesti, kevytyrittäjyys on siis sekä helppoa että kustannustehokasta.\nKodeissa työskentelevä kevytyrittäjänä toimiva lastenhoitaja haluaa tienata tekemästään työstä 10€/h. Tähän hintaan lisätään arvonlisävero 24%, maksuliikenteeseen ja sivuston hallinnointiin kuluva osuus sekä kevytyrittäjyyspalvelun osuus -> Kokonaistuntihinnaksi muodostuu tällöin n. 15€. Tästä summasta perhe saa v. 2020 kotitalousvähennystä 40 %. Tuntihinnaksi perheille jää tällöin kotitalousvähennyksen jälkeen n. 9€.\nKotitalousvähennys on perheille 40 % arvonlisäverollisesta työn osuudesta. Yhteistyökumppani-kevytyrittäjyyspalvelun kautta toimivien hoitajien kohdalla kotitalousvähennys on 40 %\nZildren ja kevytyrittäjyyspalvelu hoitavat käyttöehtojen mukaisesti kevytyrittäjän ja toimeksiantajan välisiä sopimusasioita. Zildren-palvelun, kevytyrittäjyyspalvelun ja kevytyrittäjän välille ei muodostu työsuhdetta.\nMikäli Sinulla on jo Y-tunnus, voit tarjota vapaita lastenhoitoaikoja yrityksesi kautta. Tällöin sivustolle ilmoittamaasi tuntihintaan lisätään ainoastaan arvonlisävero, maksupalvelun rahaliikenteestä perimä palkkio sekä sivuston kehittämiskulu. Tällöin laskutat itse Zildren-palvelua yrityksesi kautta.\nHuom! Jos yrityksesi liikevaihto on enintään 10 000e, laskulle merkitään arvonlisävero. Saat kuitenkin lähtökohtaisesti pitää tämän palkkana, koska toimintasi on arvonlisäverotonta. Lue lisää Verohallinnon sivuilta.