Ammattimaisen kuulosta oli kyl...iha jees kipale vaikka ei muhun kybällä iskekkään! :)\nAmmattitaitoisesti toteutettu biisi, hienot soundit, hyvä fiilis ja biisi vie kuulijan mukanaan. Sovitus on myös sopivan vaihteleva, se pitää mielenkiinnon yllä -- muutoin dynamiikka on melko tasainen.\nSoundi on minun makuuni hieman liian kirkas, vähän enemmän yläbassoa? Näin biisi on kuitenkin ilmava -- makuasia.\nTykkäsin tästä kivasti. Haiskahtaa vahvasti Kingston Wallin, ja Von Hertzen Brothersilta eikä siinä mitään diggaan molemmista. Tiukan alun jälkeen nyökyttelin loppuun asti päätä mutta kun se loppui mietin itsekseni että mitä helvettiä loppuiko se? Aika tasaista jyystöä kivoilla saundeilla mikä nyt ansaitsee ainakin seiskan minulta.\närsyttävä kitara leadi introna.. mielikuvitus hurja muutenkin kitarointi osastolla.. :P No laulaja osaa jotaki, mutta nooh.. eipä tässä mitään minun makuuni ole. Jos jotaki hyvää haetaan tästä niin tämä on ammattitasoinen kappale muiden mukana.\nPatrick Park 04.10.2010\nJos jotain negatiivistä kritiikkiä on niin se koskee rumpuosastoa. Komppi on säkeistöissä tylsä eikä rumpusamplet tällaisenaan kyllä lämmitä. Genrestä tai biisistä yleensä en lähde sanomaan mitään koska ei pahemmin iske tämän kategorian popitus.\nTäältähän löyty taas pitkästä aikaa hyvääkin musaa! Mukava meno ja hienosti soivia kitaroita. Vähän mullekin U2 tuli mieleen, mutta sehän ei varsinaisesti ole huono referenssi.\nJos tuosta jotain parantamisen arvostakin nostas, niin aika täynnä on tuuba koko biisin ajan. Toisaalta tuohon lankaan sitä menee usein itsekin.\nKyllähän tosta nipa napsahtaa! Kiitoksia!\nPastori, ala vaan treenaamaan tuota bassokuviota ;)\nMahtavasti eteenpäin kulkeva biisi - mulle kuulosti yllättävän paljon U2:lta, mikä on tässä tapauksessa oikein hyvä.\nTäähän toimii oikein mukavasti. Tosiaan ensimmäinen mikä tuli mieleen oli tuo Muse, mutta sekaan on lyöty vähän popimpia elementtejä ja tuo riffiosuus taasen on enemmän sellaista Velvet Revolver -meisinkiä. Bassolinjat ol nastat. Tykkäsin.


Blogi > Kesäkuun satokausituotteet\nKesäkuun satokausituotteet ovat tässä:\nRetiisit myydään naatteineen, mutta lehdet kannattaa irrottaa heti kotona. Ne sisältävät paljon ravintoaineita, eikä niitä kannata heittää pois. Hyvin huuhdeltuja naatteja käytetään pinaatin tavoin salaateissa tai muhennoksissa. Perinteinen tapa nauttia tuoreita retiisejä on viipaloida ne lautaselle, johon lisätään ripaus suolaa ja valkopippuria. Lautanen peitetään toisella lautasella, minkä jälkeen retiisit ravistellaan mehukkaaksi. Retiisin mukulat sopivat myös pataruokiin sekä keittoihin.\nSesongin ensimmäiset keltasipulit tulevat kauppoihin varsineen eli nippusipuleina. Ne ovat maultaan mietoja, joten ne sopivat pilkottaviksi salaatteihin ja muihin ruokiin varsineen. Pituussuunnassa halkaistun nippusipulin voi valella kevyesti öljyllä ja grillata maukkaaksi lisäkkeeksi. Sipulia kypsentäessä kannattaa välttää liian korkeita lämpötiloja, koska sipuli palaa helposti ja sen maku muuttuu kitkeräksi.\nVarhaisperunoiden maku pysyy parhaana, kun ne laitetaan heti pesun jälkeen kiehuvaan veteen. Suolalla maustettua (1tl/l) vettä kannattaa olla vain sen verran, että perunat juuri ja juuri peittyvät. Perunoita keitetään hiljalleen 8-12 minuuttia, ne saavat jäädä hieman napakoiksi. Uudet perunat tarjoillaan perinteisesti voikastikkeen, sillin tai kalojen kanssa.\nKurkun sisällöstä on 94 – 97 prosenttia on vettä, joten se on erittäin vähäenerginen välipala. Sadassa grammassa tuoretta kurkkua on vain 10 kilokaloria. Kurkku on monikäyttöinen ja kevyt raaka-aine. Kotimaista kurkkua ei kannata kuoria vaan pelkkä hyvä huuhtelu riittää. Kylmä kurkkukeitto syntyy nopeasti halkaisemalla kaksi kurkkua ja hienontamalla ne tehosekoittimessa soseeksi. Sekaan lisätään noin puoli litraa kylmää kasvislientä, kaksi desilitraa maustamatonta jogurttia sekä kourallinen tuoretta kirveliä. Keitto maustetaan valkopippurilla ja soseutetaan tasaiseksi.\nPaprikat ovat kasvuvaiheen alussa ensin vihreitä, mutta niiden väri muuttuu kypsymisen seurauksena joko keltaiseksi tai punaiseksi lajikkeesta riippuen. Paprika on yksi C-vitamiinipitoisimmista vihanneksista. Ne sopivat mainiosti salaatteihin mutta kestävät hyvin myös paistamista. Halkaistut paprikat voi täyttää esimerkiksi paistetulla jauhelihalla, pilkotulla sipulilla, sienillä, juustolla tai muilla kasviksilla. Ne kypsyvät 200 -asteisessa uunissa 30 – 40 minuutissa.\nKeräkaali on ollut Euroopan tärkein vihannes aina 1900-luvulle saakka sen sisältämien ravintoaineiden ja säilyvyytensä ansiosta. Varhaiskaalit ovat talvikaalia miedomman makuisia, mehukkaampia sekä raikkaampia. Helppo amerikkalainen kaalisalaatti syntyy raastamalla puoli kiloa varhaiskaalia, kaksi porkkanaa ja yksi sipuli. Kasvikset sekoitetaan suureen astiaan, johon lisätään 0,5 – 1dl majoneesia, ruokalusikallinen sinappia sekä pienen sitruunan mehu. Salaatti maustetaan suolalla, pippurilla ja ripauksella sokeria. Sitä voi tarjota grilliruokien lisäkkeenä.\nYli 90 prosenttia vesimelonista on vettä ja siksi se on hyvä kehon nesteyttäjä. Vesimelonin siemenet ovat syötäviä. Siementen ravintoaineet saa hyödynnettyä paremmin pureskelemalla ne hyvin ennen nielaisemista. Siemenet voi myös paahtaa pannulla. Huuhdellut ja kuivatut siemenet ovat kypsiä, kun ne ovat saaneet hieman väriä ja alkaneet tuoksua. Niitä voi lisätä salaatteihin ja keittoihin. Vesimelonista saa virkistävän välipalan kesähelteisiin jäähdyttämällä lohkot pakastimessa ennen tarjoilua.\nHunajamelonien kuoren väri vaihtelee keltaisesta vihreään, mutta siitä ei voi päätellä hedelmän kypsyyttä. Hyvälaatuisen ja kypsän melonin tunnistaa kannasta painamalla. Mikäli se joustaa hieman, hedelmä on syöntikypsä. Melonit kypsyvät huoneenlämmössä muutamassa vuorokaudessa ja kypsänä niitä säilytetään viileässä. Makea hunajameloni sopii mainiosti jälkiruokiin tai hedelmäsalaatteihin. Viipaloidut melonilohkot voidaan tarjota myös kinkkujen ja juustojen kanssa.\nCantaloupemeloni on muita meloneja voimakkaamman makuinen ja siksi se on suosittu raaka-aine ruokaisissa salaateissa. Sen hedelmäliha on väriltään oranssia ja näyttävän näköistä. Hedelmä kypsyy huoneenlämmössä muutamassa vuorokaudessa ja kypsän melonin tunnistaa tuoksusta. Kypsänä se kannattaa säilyttää jääkaapissa, koska cantaloupemeloni on meloneista heikoimmin säilyvä.\nKypsä kiivi maistuu mainiolta sellaisenaan ja siitä on löydettävissä jopa mansikkaan vivahtavaa makeutta. Ruoanvalmistuksessa kannattaa huomioida se, että kiivi sopii huonosti yhteen hapanmaitotuotteiden kanssa. Syynä tähän on sen sisältämä proteiinia pilkkova entsyymi. Maitoa sisältävissä jälkiruoissa kiivi kannattaa lisätä viimeisenä, juuri ennen tarjoilua. Toisaalta tämän ominaisuutensa ansiosta kiivi sopii mainiosti lihan mureuttajaksi ja sitä kannattaa kokeilla marinadeissa.\nKirsikka on lähtöisin Kiinasta, jossa sitä on viljelty yli 4000 vuoden ajan. Kirsikka on luumarja, ja se on luumun lähisukulainen. Kirsikoita on olemassa yli sata eri lajia, mutta yleensä ne jaotellaan hapankirsikoihin ja imeliin kirsikoihin. Kirsikat poimitaan kypsinä. Tuore kirsikka ei kestä pitkään säilytystä. Siksi ne ovat parhaimmillaan mahdollisimman pian nautittuna. Kotona niitä kannattaa säilyttää nollan asteen tuntumassa.


YRJÄNÄNKATU 2 OPISTORAKENNUS JA PÄIVÄKOTI - KUNTOARVIO (RT ) - PDF\nYRJÄNÄNKATU 2 OPISTORAKENNUS JA PÄIVÄKOTI - KUNTOARVIO (RT )\nDownload "YRJÄNÄNKATU 2 OPISTORAKENNUS JA PÄIVÄKOTI - KUNTOARVIO (RT 18 11086)"\n1 1 (25) YRJÄNÄNKATU 2 OPISTORAKENNUS JA PÄIVÄKOTI - KUNTOARVIO (RT ) Vasemmalla Opistorakennuksen julkisivu ja oikealla päiväkotirakennuksen julkisivu.\n2 2 (25) YRJÄNÄNKATU 2 OPISTORAKENNUS JA PÄIVÄKOTI - KUNTOARVIO (RT ) SISÄLLYSLUETTELO 1 Perustiedot Johdanto Yhteenveto Kiinteistöjen kunto Turvallisuus ja terveellisyys Energiatehokkuus Kuntoluokat Pitkän tähtäimen kunnossapitosuunnitelma PTS Kuntoarvio (RT ) Sisältö ja rajaus Kuntoarviossa käytetyt mittalaitteet Lähtötiedot Kiinteistön perustiedot Kiinteistön korjaushistoria Lähtötietoasiakirjat Käyttäjäkysely Kuntoarvion tulokset ja havainnot Turvallisuus Piha- ja aluerakenteet Havainnot Toimenpidesuositukset Yläpohjarakenteet Havainnot Toimenpidesuositukset Ulkoseinärakenteet Havainnot Toimenpidesuositukset Alapohjarakenteet...18\n3 3 (25) Havainnot Toimenpidesuositukset Välipohjarakenteet Väliseinärakenteet Ikkunat ja ovet Havainnot Toimenpidesuositukset Talotekniikka Havainnot Toimenpidesuositukset Märkätilat Sisäilma Haitta-aineet Esteettömyys Rakennusten pohjakuvat...24\n4 4 (25) 1 PERUSTIEDOT Rakennuksen nimi: Osoite: Omistaja: Päiväkotirakennus ja opistorakennus Yrjänänkatu 2, Turku Turun Kiinteistöliikelaitos Puutarhakatu Turku Rakennusvuosi 1910 Ilmoitettu tilavuus (m³) päiväkoti 500 m³ ja opistorakennus 1240 m³ Ilmoitettu bruttoala (m²) päiväkoti 165 m² ja opistorakennus 392 m² Kerrosten lukumäärä (maanpäälliset kerrokset + ullakko varastotilana) Kenttätutkimus Muut kiinteistön perustiedot on esitetty luvussa 5. Kuntoarvion suorittaja Vastuuhenkilö Rakennusinsinööritoimisto Petri Annila Petri Annila johtava asiantuntija, rakennustekniikan diplomi-insinööri Yhteystiedot Rakennusinsinööritoimisto Petri Annila, Tampere\n5 5 (25) 2 JOHDANTO Tässä raportissa esitellään kuntoarvion tulokset. Kuntoarvio suoritettiin RT-kortin RT , LVI , KH Liike- ja palvelukiinteistön kuntoarvio. Kuntoarvioijan ohje (elokuu 2012) mukaan. Luvussa 3 on esitetty yhteenveto kiinteistön kunnosta. Yhteenveto sisältää pitkän tähtäimen kunnossapitosuunnitelman (PTS), RT-kortin mukaiset rakenteiden kuntoluokat sekä turvallisuus ja terveellisyys että energiatehokkuus alaluvut. Luvussa 4 esitellään kuntoarvion sisältö ja rajaus pääpiirteissään. Sisältö on kuvattu yksityiskohtaisemmin edellä mainitussa RT-kortissa Luvussa 5 esitellään kiinteistöstä käytössä olleet lähtötiedot ja lähtötietoasiakirjat sekä toteutetun käyttäjäkyselyn keskeiset tulokset. Havainnot on lisäksi koottu luvussa 6 esitettyihin rakennuksen pohjakuviin. Luvussa 6 esitetään alalukujen otsikoiden mukaisesti jaoteltuna rakenneosista kenttätutkimuksessa tehdyt havainnot. Havainnot on oheisen lisäksi esitetty raportin lopussa olevissa rakennuksen pohjakuvissa.\n6 6 (25) 3 YHTEENVETO Tässä raportissa on käsitelty molemmat Yrjänänkatu2 sijaitsevat rakennukset, koska niiden ominaispiirteet ja kunto ovat hyvin samankaltaiset. Mikäli havainnot poikkeavat rakennusten välillä on poikkeavat, on raportissa esitetty kumpaa rakennusta poikkeama koskee. Tässä luvussa on esitetty yhteenveto kiinteistön kunnosta, turvallisuudesta ja terveellisyydestä energiatehokkuudesta rakenteiden kuntoluokat sekä pitkän tähtäimen kunnossapitosuunnitelma (PTS). Yhteenvedossa on esitetty tiivistetysti erityisesti ne asiat, jotka vaativat toimenpiteitä. 3.1 KIINTEISTÖJEN KUNTO Kiinteistöjen peruskunto on hyvä rakennusten ikä huomioon ottaen. Merkittävimmät huoltokorjaustarpeet kohdistuvat yläpohjan peltikatteen ja julkisivurakenteiden uudelleen maalaamiseen. Rakennusten ikkunat ovat saavuttaneet teknisen käyttöikänsä pään, mikä edellyttää niiden perusteellista kunnostamista tai uudistamista. Talotekniikkaan liittyen päiväkotirakennuksen ullakkotilaan päättyvät ilmanvaihtokanavat tulee jatkaa rakennuksen ulkopuolella asti. Muilta osin kiinteistön korjaus- ja huoltotarpeet määräytyvät pitkälti käyttäjän ja kiinteistön omistajan tarpeiden mukaisesti. Tällä tarkoitetaan sitä, että käyttäjän ja omistaja tulee kiinteistön tulevaisuuden käyttötarkoitus huomioon ottaen pohtia sisäpintojen kunnostamista ja talotekniikan päivittämistä. 3.2 TURVALLISUUS JA TERVEELLISYYS Opistorakennuksessa ei ole paloilmoitinjärjestelmää, eikä paloilmaisia. Sisäasiainministeriön asetuksen 239/ :n mukaisesti jokaisen kerroksen tai tason alkavaa 60 m² kohden tulee olla vähintään yksi palovaroitin. Oheinen asetus koskee vain asuntoja sekä majoitus- ja hoitolaitoksia. Oheinen asennustiheys ei toteudu, mutta silti on suositeltavaa, että asetuksessa ohjeistettua palovaroittimien asennustiheyttä sovelletaan soveltuvilta osin arvioidun rakennuksen kohdalla, vaikka rakennuksen nykyinen käyttötarkoitus ei sitä edellytä. Oheisen lisäksi vesikatolta puuttuu lumiesteet kulkureittien yläpuolelta. 3.3 ENERGIATEHOKKUUS Rakennusten energiantehokkuutta voidaan merkittävästi parantaa lisäeristämällä rakenteita (yläpohja, ulkoseinät, alapohja). Lisäeristyksessä on kuitenkin otettava huomioon rakenteiden rakennusfysikaalinen toiminta ja lisäeristyksen vaikutus siihen. Lisäksi lämmöntalteenotolla ja ikkunoiden tiiviyden parantamisella voidaan merkittävästi vähentää rakennuksen lämpöhäviöiden määrää.\n7 7 (25) 3.4 KUNTOLUOKAT Rakenteiden kuntoluokat määritettiin hyödyntäen RT-korttia RT , LVI , KH Kiinteistön kuntoarvio. Kuntoluokan määräytyminen. Kuntoluokkien määritelmät ovat kyseisen RT-kortin mukaan taulukon 1.1 mukaiset. Kuntoluokkien toimenpiteille määrittämä aikataulu on suuntaa antava. Taulukko 3.1. RT-kortin mukaiset kuntoluokat. luokka kunto odotettavissa olevat toimenpiteet 5 uusi ei toimenpiteitä seuraavan 10 vuoden aikana 4 hyvä kevyt huoltokorjaus 6 10 vuoden kuluessa 3 tyydyttävä kevyt huoltokorjaus 1 5 vuoden kuluessa tai peruskorjaus 6 10 vuoden kuluessa 2 välttävä peruskorjaus 1 5 vuoden kuluessa tai uusiminen 6 10 kuluessa 1 heikko uusitaan 1 5 vuoden kuluessa Kuntoarvion perusteella määritetyt rakenteiden kuntoluokat on esitetty taulukossa 3.2. Taulukko 3.2. Rakenteiden kuntoluokat kuntoarvion perusteella. kuntoluokka perusteet piha- ja aluerakenteet 3 luku yläpohja 5 luku ulkoseinät 5 luku alapohja 3 luku välipohjat 5 luku väliseinät 5 luku talotekniikka 3 luku märkätilat 3 luku Korjauksien ajankohtaa ei kaikissa tapauksissa voida määrittää yksistään kuntoluokkien ja kuntoarvoissa käytettyjen menetelmien avulla. Tästä johtuen jäljempänä esitetyssä pitkän tähtäimen kunnossapitosuunnitelmassa (PTS) on esitetty myös ne kuntotutkimukset, jotka katsotaan tärkeiksi ennen korjausten aloittamista. Kyseisten kuntotutkimusten tulosten perusteella korjausten tarve ja ajankohta voidaan määrittää tapauskohtaisesti ja tarkasti. 3.5 PITKÄN TÄHTÄIMEN KUNNOSSAPITOSUUNNITELMA PTS Rakennuksen ylläpitoa ohjaava pitkän tähtäimen kunnossapitosuunnitelma (PTS) on esitetty taulukossa 3.3. Suositusten mukaisesti rakennuksen kuntoarvio tulisi toistaa viiden vuoden välein (seuraava kuntoarvio vuonna 2020), jolloin päivitetään PTS:n viiden viimeisen vuoden ( ) osalta ja luodaan pohja niitä seuraaville vuosille. Taulukossa 3.3 esitettyjen toimenpiteiden yksityiskohtaisemmat kuvaukset on esitetty kutakin rakennetta, rakenneosaa tai järjestelmää koskevassa luvussa. Toimenpidesuositukset eivät toimi korjausten korjaussuunnitelmina vaan ne tulee teettää aina erikseen.\n8 8 (25) Rakennuksen kuntoa tulee seurata säännöllisesti ja mikäli tarkastuksissa havaitaan uusia vaurioita ja rakenneosien, rakenteiden tai järjestelmien toiminnan heikentymistä voi tämä johtaa PTS:ssä esitettyjen toimenpiteiden aikaistamiseen. Taulukko 3.3. Rakennuksen ylläpitoa ohjaava pitkän tähtäimen kunnossapitosuunnitelma (PTS) ks. piha- ja aluerakenteet yläpohja ulkoseinät alapohja välipohjat 6.6 väliseinät 6.7 ikkunat 25000/ talotekniikka ,2milj märkätilat sisäilma 6.11 kiinteistön kuntoarvio YHTEENSÄ 49000/ PTS:ssä esitettyjen toimenpiteiden yhteiskustannus on / putkiremontti 0,2 milj.. Kuntoarvion havaintojen perusteella putkiremontti voi olla ajankohtainen 5-10 vuoden kuluessa. Putkiremontin kustannusarvio 0,2 milj. euroa on saatu arvioimalla putkiremontin kustannukseksi 350 /m². Putkiremontin tarkan ajankohdan määrittämiseksi suositellaan putkistojen kuntotutkimusta. Talotekniikan osalta yllä esitetty kustannusarvio käsittää talotekniikan uusimisen suunnittelun, mikäli kiinteistön järjestelmiä kohtaan kohdistuvat vaatimukset nykyisestä kasvavat. Varsinaisen talotekniikan uudistamisenkustannusarvio määräytyy uusimistarpeiden ja valittavien järjestelmien perusteella. Tampere Petri Annila Johtava asiantuntija, diplomi-insinööri Rakennusinsinööritoimisto Petri Annila\n9 9 (25) 4 KUNTOARVIO (RT ) 4.1 SISÄLTÖ JA RAJAUS Tässä raportissa käsitellyn rakennuksen kuntoarvio on suoritettu RT-kortin RT , LVI , KH Liike- ja palvelukiinteistön kuntoarvio. Kuntoarvioijan ohje. (elokuu 2012) mukaan. Kuntoarviossa tarkastettiin: piha- ja aluerakenteet rakenteet ja rakennusosat talotekniikka. Tarkastuksessa otettiin huomioon turvallisuus- ja terveysriskit, rakennuksen energiatalous sekä kiinteistön ylläpidon kehitystarpeet. Kuntoarvion lähtötiedoksi pyydettiin RT-kortin luvun 6.1 mukaiset lähtötietoasiakirjat. Myöhemmässä luvussa on eritelty ne asiakirjat, jotka olivat kuntoarvioijan käytössä. Käyttäjäkysely toteutettiin Rakennusinsinööritoimisto Petri Annilan käyttämällä omalla käyttäjäkyselypohjalla, joka kuitenkin mukailee RT-kortissa annettua esimerkkiä. Suoritetussa kuntoarviossa on pyritty muodostamaan kokonaiskuva rakennuksen kunnosta. Keskenään samankaltaisten rakenteiden tai ratkaisujen kohdalla kuntoarvio on kohdistettu pistokoeluontoisesti % kyseisestä ratkaisusta RT-kortin mukaisesti. Pistokokeiden sijoittelussa on kuitenkin otettu huomioon todennäköiset riskikohdat, riskirakenteet ja todennäköisimmät vaurioiden sijainnit. Edellä mainitut kohdat on määritetty lähtötietojen, kiinteistön omistajalta saatujen tietojen, rakennusajankohdan rakennuksista kertyneen yleisen tiedon sekä kenttätutkimuksen muiden havaintojen perusteella 4.2 KUNTOARVIOSSA KÄYTETYT MITTALAITTEET Rakennusinsinööritoimisto Petri Annilalla oli kuntoarviossa käytössään seuraavat mittalaitteet: Lämpötilan ja kosteuden dataloggeri Tinytag TV-4505, mittaustarkkuus ± 3,0 % RH Lämpötilan ja kosteuden dataloggeri Trotec BL30, mittaustarkkuus ± 1 C ja ± 3 % RH Lämpökamera Trotec EC060V, mittaustarkkuus ± 2 C, ± 2 % mittausarvosta Puun kosteusmittari Trotec BM20, mittaustarkkuus ± 1 % Infrapunalämpötilamittari Trotec RP15, mittaustarkkuus ± 2 C tai ± 2 % mittausarvosta Pintakosteusmittari Trotec T650 Paine-eromittari TESTO 510, mittaustarkkuus ± 0,03 hpa Ilmavirtausmittari TESTO 410, mittaustarkkuus: ilmavirtaus ± 2 %, lämpötila ± 0,5 C Rakenneilmaisin BI15 Käytettävien mittalaitteiden mittatarkkuus tarkistetaan säännöllisin väliajoin. Mittaukset varmistetaan tapauskohtaisesti toisella mittalaitteella tulosten oikeellisuuden varmistamiseksi.\n10 10 (25) 5 LÄHTÖTIEDOT Tässä luvussa on esitetty kuntoarvion lähtötiedot sekä käytössä olleet lähtötietoasiakirjat. 5.1 KIINTEISTÖN PERUSTIEDOT Lämmitystapa Lämmönlähde Paloluokka Suojeluluokka suora sähkölämmitys sähkö (lämmitysvastukset vanhoissa kakluuneissa) P3 suojeltu asemakaavassa RAKENTEET Katemateriaali Kattotyyppi Julkisivumateriaali Kantava runkomateriaali Välipohja Väliseinät Alapohja Ikkunat pelti harjakatto puuverhous hirsi puurakenteinen levyrakenteita ryömintätilainen alapohja puuikkunat 5.2 KIINTEISTÖN KORJAUSHISTORIA Kuntoarvion suorittajan tietoon ei annettu asiakirjoja lähimenneisyydessä suoritetuista korjaustoimenpiteistä. 5.3 LÄHTÖTIETOASIAKIRJAT Kuntoarviossa oli käytössä alla olevassa taulukossa 5.1 esitetyt lähtötietoasiakirjat. Taulukko RT-kortin liitteen 3 mukainen. Taulukko 5.1. Kuntoarviossa käytössä olleet lähtötietoasiakirjat. Erillinen asiakirjaluettelo x Kiinteistön perustietokortti KH Rakennuspiirustukset Rakennusselostus Rakennepiirustukset LVI-piirustukset ja -selostus Sähköpiirustukset ja -selostus Liittymissopimusluettelo Kaukolämmön/öljyn/maakaasun kulutustiedot kolmelta edelliseltä vuodelta Veden kulutus- ja kustannustiedot kolmelta edelliseltä vuodelta Sähkön kulutus- ja kustannustiedot kolmelta edelliseltä vuodelta Tiedot huoltosopimuksista\n11 11 (25) Tilaajan teettämä käyttäjäkysely Huoltokirja Kuntoarvioraportti Kuntotutkimusraportti Energiakatselmusraportti Haitta-ainekartoitusraportti Kunnossapitosuunnitelma Korjausohjelma 5.4 KÄYTTÄJÄKYSELY Käyttäjäkyselyyn saatiin yksi vastaus kiinteistön hyvin tuntevalta käyttäjän edustajalta. Raportoidut havainnot rakennusten kuntoon liittyen olivat seuraavat: lattiapinnoitteet huonokuntoiset ulkokatot huonokuntoiset rännikaivot osa rikki julkisivuverhous huonokuntoinen osa ulkoikkunoista vaihdon tarpeessa ulkovalaistus uusinnan tarpeessa jätevesiviemäri pihalla notkolla kaupunki tyhjentää imuautolla kerran vuodessa.\n12 12 (25) 6 KUNTOARVION TULOKSET JA HAVAINNOT Tässä luvussa on esitetty kuntoarvion kenttätutkimuksen aikana tehdyt havainnot. Havainnot on tehty edellä kuvatuin kuntoarviossa käytettävissä olevilla menetelmillä ilman rakenteellisia avauksia tai näytteenottoa. 6.1 TURVALLISUUS Opistorakennuksessa ei ole palovaroittimia ja ne tulee viipymättä asentaa. Päiväkotirakennuksessa palovaroittimet pääasiallisesti on, mutta useissa huoneissa katossa on havaittavissa palovaroittimen kiinnitysosa, mutta itse varoitin puuttuu. Puute tulee viipymättä korjata. Sisäasiainministeriön asetuksen 239/ :n mukaisesti jokaisen kerroksen tai tason alkavaa 60 m² kohden tulee olla vähintään yksi palovaroitin. Oheinen asetus koskee vain asuntoja sekä majoitus- ja hoitolaitoksia. Oheinen asennustiheys ei toteudu, mutta silti on suositeltavaa, että asetuksessa ohjeistettua palovaroittimien asennustiheyttä sovelletaan soveltuvilta osin arvioidun rakennuksen kohdalla, vaikka rakennuksen nykyinen käyttötarkoitus ei sitä edellytä. Kuvassa 6.1 on esimerkki katossa olevasta palovaroittimen kiinnikkeestä, josta puuttuu varsinainen varoitin. Kuva on otettu päiväkotirakennuksessa. Kuva 6.1. Esimerkki päiväkotirakennuksen katossa olevasta palovaroittimen kiinnikkeestä, josta puuttuu varsinainen varoitin. Palovaroittimien määrän täydentämisen kustannusarvio on alle PIHA- JA ALUERAKENTEET Havainnot Maanpinta viettää rakennusten ympärillä pääasiallisesti poispäin rakennuksista. Rakennusten läheisyydessä on kuitenkin jonkin verran kasvillisuutta, mikä voi pitää rakennuksen ympäristön kosteampana verrattuna tilanteeseen, jossa kasvillisuutta ei olisi. Molemmissa rakennuksissa on kuitenkin huomattavan korkeat luonnonkivisokkelit etupihan puolella. Rakennusten takana luonnonkivisokkeli on huomattavasti matalampi. Rakennusten piha- ja aluerakenteet on esitetty kansilehden kuvissa sekä kuvissa Kuvateksteissä on tarkemmin eritelty miltä kyseiset kuvat esittävät.\n13 13 (25) Kuva 6.2. Päiväkotirakennuksen takana rakennuksen seinustan välittömässä läheisyydessä tai siinä kiinni kasvaa kasvillisuutta. Oheisen lisäksi maanpinta on myös lähellä julkisivun puuverhousta erityisesti puun juurien kohdalla. Oheinen on johtanut julkisivuverhouksen alimpien verhouslautojen värjäytymiin. Kuva 6.3. Päiväkotirakennuksen etupihan puolella rakennuksen kulmalla oleva syöksyvesitorvi sijaitsee noin metrin korkeudella. Syöksyvesitorven alapuolelle on asennettu luonnonkivisokkelin peittävä peltiverhous kosteusrasituksen vähentämiseksi.\n14 14 (25) Kuva 6.4. Opistorakennuksen takana luonnonkivi sokkeli on huomattavasti matalampi kuin etupihan puolella. Seinustalla ei sijaitse kasvillisuutta, mutta maatäyttö ei ole nykyisten vaatimusten mukainen, mikä voi hidastaa seinustalle päätyvän veden johtumista etäämmälle rakennuksen seinustalta. Oheisten lisäksi vesikatoilla olevat sadevesikourut ovat monin paikoin tukkeutuneet. Esimerkki tällaisesta on päiväkotirakennuksen osalta esitetty kuvassa 6.5. Kuva 6.5. Päiväkotirakennuksen vesikatolla sijaitseva sadevesikouru on täynnä roskaa.\n15 15 (25) Toimenpidesuositukset Alapohjarakenteiden kuntoa on käsitelty omassa luvussaan. Molempien rakennusten alla on pääosin korkea ryömintätila, jossa on erinäköistä käytöstä poistettua tavaraa. Havaintojen perusteella ulkopuolisen vedenpoiston puutteista huolimatta rakennusten alapohjien kosteusrasitus ei ole johtanut laaja-alaisiin vaurioihin. Oheisesta huolimatta kasvillisuus tulisi poistaa rakennuksen välittömästä läheisyydestä. Samalla maanpinta suositellaan muotoiltavan rakennuksesta poispäin viettäväksi. Lisäksi suositellaan, että julkisivujen puuverhouksen alin verhouslauta olisi maanpinnasta katsottuna vähintään 200 mm korkeudella. Vesikattojen sadevesikourut tulee puhdistaa. Lisäksi syöksyvesitorvet tulisi jatkaa maanpinnan tasolle, jotta niiden roiskevesien aiheuttama kosteusrasitus saadaan minimoitua. Oheisten kevyiden toimenpiteiden kustannusarvio on Vaihtoehtoisena perusteellisempana toimenpiteenä on asentaa rakennukseen nykyvaatimusten mukainen salaojajärjestelmä. 6.3 YLÄPOHJARAKENTEET Havainnot Rakennusten katemateriaalina on maalattu pelti. Peltikatteessa esiintyy molemmissa rakennuksessa ikääntymisen merkkejä. Kuvassa 6.6 on esitetty esimerkit molempien rakennusten vesikatoilta. Vasemmalla on opistorakennuksen katto ja oikealla päiväkotirakennuksen katto, jossa katteen kunto kuvasta havaittavan mukaisesti on heikompi. Kuva 6.6. Vasemmalla esimerkki vesikatteen kunnosta opistorakennuksen osalta ja oikealla päiväkotirakennuksen osalta. Molemmissa on havaittavissa peltikatteen ikääntymisen merkkejä, jotka kuitenkin on merkittävästi pidemmälle edenneitä päiväkotirakennuksen katteessa. Pääosasta vesikatoille menevistä putkista ja hormeista puuttuu hatut. Lisäksi päiväkotirakennuksen puolella osa putkista on erittäin huonokuntoisia. Esimerkki huonokuntoisesta putkesta on esitetty kuvassa 6.7.\n16 16 (25) Kuva 6.7. Esimerkki päiväkotirakennuksen sisääntulon päällä sijaitsevasta huonokuntoisesta putkiläpiviennistä, joka on esitetty kuvassa etualalla. Yläpohjarakenteen lämmöneristyskyky on paikoin erittäin heikko. Kuvassa 6.8 on esitetty esimerkki päiväkotirakennuksen puolelta, jossa yläpohjan ullakkotilaan on asennettu ilmanvaihtokanava. Kanavan läpiviennin kohdalla eristyspaksuus on olematon. Kuva 6.8. Esimerkki päiväkotirakennuksen yläpohjan lämmöneristekerroksen läpäisevästä uudesta IVkanavasta, jonka kohdalla lämmöneristyskyky on heikko. Ullakkotilan pohjalla on havaittavissa runsaasti veden jättämiä värjäytymiä ullakkotilan pohjalla sijaitsevissa materiaaleissa. Oheinen viittaa kosteuden kondensoitumiseen peltikatteen alapintaan. Ullakkotilojen koste-\n17 17 (25) uskuormaa kasvattaa yläpohjan epätiiviyskohdat sekä päiväkotirakennuksen puolella ullakkotilaan päättyvät ilmanvaihtokanavat. Kulkureittien ja piha-alueen puolella vesikatolla ei ole lumiesteitä ja niiden asentaminen pihan puolelle on suositeltavaa Toimenpidesuositukset Vesikattorakenteen huoltokäsittely molempien rakennusten osalta on ajankohtainen. Toimenpiteeksi suositellaan peltikatteen huolellista puhdistamista ja uudelleen maalaamista. Lisäksi suositellaan läpivientien kunnostamista sekä hattujen asentamista niihin hormeihin joista ne toistaiseksi puuttuvat. Myös lumiesteet suositellaan asennettavan samassa yhteydessä. Oheisten toimenpiteiden kustannusarvio on Yläpohjarakenteeseen liittyviä havaintoja on käsitelty lisäksi talotekniikka-luvussa, jossa on esitetty lisäperusteita kattorakenteen korjaamiselle. Talotekniikka-luvussa käsitellyt havainnot koskevat ilmanvaihtokanavien jatkamista katon tuuletustilasta vesikatolle asti sekä lämmitykseen käytettyjen sähkövastuksien suojaamista hormeihin asennettavin hattujen avulla. Yläpohjarakenteen lämmöneristävyyttä voidaan parantaa merkittävästi. Lisäeristyksessä on kuitenkin kiinnitettävä huomiota rakenteen ilmatiiviyteen ja kosteustekniseen toimintaan, jotka havaintojen perusteella nykyisellään ovat heikkoja. 6.4 ULKOSEINÄRAKENTEET Havainnot Julkisivuverhouksessa esiintyy maalipinnan vaurioita. Varsinainen puuverhous on kuitenkin vielä hyväkuntoinen jolloin toimenpiteeksi riittää maalipintojen kunnostaminen. Molempien rakennusten julkisivun kuntoa havainnollistava esimerkki on esitetty kuvassa 6.9.\n18 18 (25) Kuva 6.9. Esimerkki julkisivurakenteen maalipinnan suhteellisen vähäisistä vaurioista, kuva on otettu päiväkotirakennuksen parkkipaikalle suuntautuvasta etukulmasta Toimenpidesuositukset Toimenpiteeksi julkisivujen osalta suositellaan maalipintojen kunnostamista. Kustannusarvio oheisesta kunnostamisesta on ALAPOHJARAKENTEET Havainnot Molemmissa rakennuksissa on pääosin korkea ryömintätila, jonka pohjalle on varastoitu erinäköistä käytöstä poistettua tavaraa. Aistivaraisten havaintojen perusteella ryömintätiloissa ei esiinny merkittäviä kosteus- ja mikrobivaurioita huolimatta ulkopuolisessa vedenpoistossa havaituista puutteista. Päiväkotirakennuksen edustalla sijaitsee pieni maakellari. Kyseisen maakellarin rakenteet ovat erittäin märkiä tai märkiä. Korkeaa kosteuspitoisuutta selittää todennäköisesti maakellarin välittömässä läheisyydessä sijaitseva syöksyvesitorvi ja siinä havaitut puutteet joita esitettiin raportissa aiemmin kuvan 6.3 yhteydessä. Maakellaria ei nykyisellään käytetä eikä se liity välittömästi sisätiloihin, jolloin maakellarin rakenteissa oleva kosteus ei todennäköisesti aiheuta haittaa rakennusten käyttäjille. Rakennuksen sisäpuolella ei ole viitteitä alapohjarakenteen toimimattomuudesta. Pintamateriaaleissa esiintyy kuitenkin vähäisiä ikääntymisen merkkejä, esimerkiksi jalkalistojen maalipinnan hilseilyä.\n19 19 (25) Pintakosteusmittauksissa ei havaittu rakenteiden normaalia korkeampia kosteuspitoisuuksia Toimenpidesuositukset Alapohjarakenteisiin ei todennäköisesti kohdistu merkittävää uudistamistarvetta seuraavan 10 aikana, joka johtuisi rakenteen vaurioista tai ikääntymisestä. Pintamateriaaleissa on käyttäjäkyselyn mukaisesti havaittavissa kulumaa. Kiinteistön käyttäjän ja omistajan tulee arvioida lattioiden pinnoitteiden uusimisen tarpeellisuus tulevaisuuden käyttötarpeet silmällä pitäen. Muiden rakenteiden tavoin alapohjarakenteen lämmöneristävyyttä voidaan kuitenkin parantaa lisäeristämällä, mutta vastaavasti alapohjarakenteen kohdalla tulee kiinnittää huomiota rakenteen kosteustekniseen toimintaan ja rakenteiden ilmatiiviyteen. 6.6 VÄLIPOHJARAKENTEET Rakennuksessa ei ole välipohjarakenteita. Sisätilojen ja yläpuolisen ullakkotilan välinen rakenne on käsitelty yläpohjarakenteet-luvussa ja sisätilojen ja alapuolisen ryömintätilan välinen rakenne alapohjarakenteiden yhteydessä. 6.7 VÄLISEINÄRAKENTEET Väliseinärakenteissa ei havaittu merkittävä vaurioitumista tai korjaustarvetta. Pintamateriaaleissa on vähäisiä kulumisen merkkejä, mutta yksistään näiden perusteella ei ole syytä suositella väliseinien korjaamista. Märkätiloihin ja vesipisteiden yhteyteen kohdistettujen pintakosteusmittausten perusteella rakenteissa ei esiinny kohonneita kosteuspitoisuuksia. 6.8 IKKUNAT JA OVET Havainnot Ikkunarakenteet ovat puukarmisia. Sisätiloissa ikkunoissa on kaksi yksilasista lehteä, mutta ullakkotiloissa ikkunat ovat yksilasisia. Ikkunoissa ja niiden ikkunalaudoilla esiintyy eriasteisia puuosien vaurioita. Pintakosteusmittausten perusteella ikkunoita ympäröivät rakenteet ovat kuitenkin kuivia. Osa ikkunoista on parempikuntoisia, mutta kokonaisuus huomioon ottaen ikkunoiden uusiminen tai kunnostaminen kauttaaltaan on suositeltua. Kuvassa 6.10 vasemmalla on esitetty esimerkki päiväkotirakennuksen puolelta ja oikealla opistorakennuksen puolelta. Päiväkodin esimerkissä ikkunarakenteen ikääntyminen on vähäisempää, mutta ikkunalaudalla on havaittavissa selvä vuodon aiheuttama maalipinnan vaurio.\n20 20 (25) Kuva Esimerkit ikkunarakenteiden kunnosta päiväkotirakennuksesta ja opistorakennuksesta Toimenpidesuositukset Ikkunat suositaan uusittavan tai kunnostettavan. Kunnostamisen osalta kustannusarvio on ja uusimisen osalta Kunnostamisen kustannusarvio perustuu Haahtelan määrittämään Puuikkunan vaativa kunnostus ja maalauskorjaus -korjaustapaan. Ikkunoiden uusimisella voidaan merkittävästi vaikuttaa rakennuksen energiatehokkuuteen valitsemalla paremmin eristävät (pienemmän U-arvon omaavat) ikkunat. Ikkunoiden U-arvo vaikuttaa merkittävästi uusien ikkunoiden investointikustannuksiin. 6.9 TALOTEKNIIKKA Havainnot Rakennusten lämmitys on toteutettu suorana sähkölämmityksenä. Pääasiallinen lämmönlähde ovat vanhoihin kakluuneihin ja niiden hormeihin sijoitetut lämmönvastukset, mutta rakennuksessa esiintyy myös yksittäisiä sähköpattereita. Lämmitysjärjestelyjä on esitetty kuvassa 6.11.\n21 21 (25) Kuva Rakennuksissa on suora sähkölämmitys, joka on toteutettu sähköpatterien ja kakluuneihin sijoitettujen lämmönvastusten avulla. Kuntoarviossa jäi epäselväksi millä tavoin kakluuneihin sijoitetut lämmönvastuksen on suojattu hormeihin kohdistuvalta kosteusrasitukselta, koska vesikatolta hormeista puuttuu hatut. Kakluunien alkuperäiset hormipellit eivät välttämättä ole vesitiiviitä. Päiväkotirakennuksen sisälämpötila oli kuntoarvion aikana tavanomaista korkeampi, mikä viittaa siihen, että lämmityksen määrää voitaisiin vähentää keväällä talvikauden aikaisista säätöarvoista. Rakennuksissa on painovoimainen ilmanvaihto. Ilmanvaihtokanavissa oli havaittavissa jonkin verran likautuneisuutta. Tuloilman saannin tehostamiseksi erityisesti opistorakennukseen on asennettu joitakin tuloilmakanavia ulkoseinän läpi. Ikkunoiden läpi tapahtuvat ilmavuodot kuitenkin todennäköisesti muodostavat merkittävän tuloilmareitin, mikä pitää ottaa huomioon ikkunoiden uusimisessa, jotta riittävä korvausilman saanti tulee ikkunoiden uusimisen jälkeenkin varmistettua. Päiväkotirakennuksen puolella osa ilmanvaihtokanavista päättyy yläpohjan ullakkotilaan. Esimerkki tällaisesta putkesta on esitetty kuvassa 6.8. Lisäksi kuvassa 6.12 on esitetty esimerkki ruosteisesta kanavasta, joka on päättynyt ullakon lämmöneristeiden sisäpuolella, mutta kanavaa on jatkettu epätiiviillä jatkoksella pois lämmöneristeistä. Suositusten mukaan ilmanvaihtokanavat tulisi ulottaa rakennuksen ulkopuolelle asti, koska ullakkotilaan päättyvät kanavat lisäävät ullakkotilan kosteuskuormaa, mikä kondenssivesien kautta voi johtaa yläpohjarakenteen vaurioitumiseen.\n22 22 (25) Kuva Osa päiväkotirakennuksen ilmanvaihtokanavista päättyy ullakkotilaan. Rakennuksen palovaroittimien on käsitelty erikseen turvallisuus-luvussa. Vesi- ja viemärikalusteissa ei havaittu toimivuuspuutteita rakennuksen sisäpuolelta tarkasteltuna. Kyseisten kunnosta kertovaa dokumentaatio ei kuitenkaan ollut saatavilla, joten kuntoarvion perusteella kunnon arvioiminen ei onnistu. Ainakin osa rakennuksen alkuperäisistä viemäreistä on vaihdettu muovisiin. Käyttäjäkyselyssä ja kuntoarvioon yhdistetyssä haastattelussa nousi esille pihalla olevan jätevesiviemärin painuma. Rakennusten nykyisellä käyttöasteella soveltuvana korjausratkaisuna on käytetty viemärin säännöllistä tyhjentämistä. Rakennuksen valaistus täyttää kuntoarvion perusteella rakennuksen nykyisen käyttötarkoituksen sille asettamat vaatimukset Toimenpidesuositukset Ullakkotilaan päättyvät ilmanvaihtokanavat tulee jatkaa rakennuksen ulkopuolelle, jotta tällä tavoin vähennetään ullakkotilan kosteuskuormaa. Muilta osin taloteknisten järjestelmien uudistamistarve tulee perustaa rakennuksen tulevaisuuden käyttötarkoitukseen ja rakennukseen kohdistuviin vaatimuksiin. Ominaisuuksiensa puolesta järjestelmät eivät täytä nykyisten vaatimusten tasoa, mutta niitä ei silti välttämättä ole vanhassa kohteessa tarpeellista uudistaa kyseiselle tasolle. Mikäli taloteknisiä järjestelmiä päätetään uudistaa, olisi tämä suositeltavaa aloittaa kokonaisuutta käsittelevällä taloteknisellä suunnittelulla, jossa määritetään uudistamistarpeet kokonaisuudessaan. Kyseisen suunnittelun kustannusarvio on Rakennusten viemärien ja putkistojen kunnosta tai aiemmista korjauksista ei ollut saatavilla dokumentaatiota. Tästä johtuen suositellaan putkistojen kuntotutkimusta (kustannusarvio 2000 ) ja putkistojen korjaustarpeen määrittämistä. Tavanomaisten putkiremonttien kustannusarvio on /m². Mikä 350 /m² käyttäen tarkoittaa kuntoarvioidun rakennuksen kohdalla 1,4 miljoonaa euroa. Kuntoarvion havaintojen perusteella putkiston korjaa-\n23 23 (25) minen sijoittunee 5-10 vuoden päähän, mutta tarkan ajankohdan määrittämiseksi suositellaan putkistojen kuntotutkimusta MÄRKÄTILAT Rakennuksessa ei ole varsinaisia märkätiloja, sillä päiväkodin puolella sijaitseva saunaosasto on poistettu käytöstä. WC-tiloissa ei pintakosteusmittausten ja aistinvaraisen havainnoin perusteella havaittu vaurioita tai korjaustarpeita. Rakennuksen nykyisellä käyttöasteella etupihan viemärin säännöllinen tyhjentäminen on ollut riittävä toimenpide. Mikäli käyttöaste tulevaisuudessa kasvaa, voi viemärin tyhjentämisvälin lyhentäminen tai painuman korjaaminen olla kannattavaa, ettei tukkeutuva viemäri pääse aiheuttamaan ongelmia rakennusten sisälle SISÄILMA Kuntoarvion aikana ulkolämpötila oli n. +4 C ja sää oli pilvinen, mutta kuiva. Opistorakennuksen sisäpuolella sisälämpötilat olivat tavanomaisella +22 C tasolla, mutta päiväkotirakennuksen puolella lämpötilat olivat tarpeettoman korkea noin +26 C tasolla. Päiväkotirakennuksen korkea sisäilmanlämpötila viittaa siihen, että lämmityksen tehoa voidaan keväällä laskea ja siten mahdollistaa energiansäästö lämmityksen osalta. Sisäilmassa ei havaittu merkkejä epäpuhtauksista. Kuntoarviossa ei myöskään havaittu viitteitä rakenteiden kosteus- ja mikrobivaurioista, jotka voisivat heikentää sisäilman laatua.\n24 24 (25) 6.12 HAITTA-AINEET Toimeksiantoon ei sisältynyt haitta-ainekartoitusta. Kuntoarvion havaintojen perusteella rakennuksesta ei löydetty potentiaalia haitta-ainelähteitä, mutta asia tulee varmistaa erikseen mahdollisten muutostöiden yhteydessä ESTEETTÖMYYS Raportin kansilehden kuvan mukaisesti molempien rakennusten sisäänkäynnille johtaa korkeat portaat. Rakennuksissa ei myöskään ole liikuntarajoitteiselle mitoitettuja WC-tiloja. Näiden perusteella rakennus ei täyty uudisrakentamiselle Suomen Rakentamismääräyskokoelman osassa F1 Esteetön rakennus (2005) asettuja esteettömyysvaatimuksia. 7 RAKENNUSTEN POHJAKUVAT Rakennuksen pohjakuvia ei ollut saatavilla, joten suuntaa antavat pohjakuvat on piirretty käsin. Pohjakuviin on lisätty muutamia kohteessa tehtyjä havaintoja.


Tämä täydellinen joka paikan kannettava on nyt entistä nopeampi\nCatalàČeštinaDanskDeutschEestiEnglishEspañolEuskaraFrançaisGalegoHrvatskiIndonesiaItalianolatviešuLietuviųmagyarMelayu (Malaysia)NederlandsNorsk (Bokmål)PolskiPortuguês (Brasil)Português (Portugal)Românăslovenčinaslovenščinasrpski (latinica)suomiSvenskaTiếng ViệtTürkçeΕλληνικάБългарскиҚазақРусскийсрпски (ћирилица)Українськаहिंदीไทย한국어中文(简体)中文（繁體）日本語\nMicrosoft Power BI Desktop on Power BI -oheistyöpöytäsovellus.\nPower BI Desktopin avulla voit tehdä seuraavaa:\nPower BI Desktop tekee tietojen löytämisestä helppoa. Voit tuoda tietoja useista erilaisista tietolähteistä. Kun olet yhdistänyt tietolähteeseen, voit muokata tiedot vastaamaan analysointi- ja raportointitarpeitasi.\nLuo suhteita ja tee tietomallistasi monipuolisempi uusien mittareiden ja tietomuotojen avulla\nKun tuot kaksi taulukkoa tai useampia taulukoita, sinun on usein luotava suhteita kyseisten taulukoiden välille. Power BI Desktop sisältää Suhteiden hallinta -valintaikkunan ja Suhteet-näkymän, joissa voit käyttää automaattista tunnistusta ja antaa Power BI Desktopin löytää sekä luoda suhteita. Voit myös luoda niitä itse. Voit myös erittäin helposti luoda omia mittareita ja laskutoimituksiasi tai mukauttaa tietomuotoja sekä luokkia ja rikastaa tietojasi uusia merkityksellisiä tietoja varten.\nPower BI Desktop sisältää raporttinäkymän. Valitse haluamasi kentät, lisää suodattimia, valitse kymmenistä visualisoinneista ja muotoile raporttejasi käyttäen mukautettuja värejä, liukuvärejä ja useita muita vaihtoehtoja. Raporttinäkymä antaa käyttöösi samat erinomaiset raportti- ja visualisointityökalut kuin raportin luominen PowerBI.com-palvelussa.\nPower BI Desktopin avulla voit tallentaa työsi Power BI Desktop -tiedostoksi. Power BI Desktop -tiedostojen tunniste on .pbix.\nLataa raporttisi palvelimeen tai julkaise ne\nVoit ladata luomasi ja työpöydässä tallentamasi raportit Power BI -sivustoosi. Voit myös julkaista niitä Power BI -järjestelmään suoraan Power BI Desktopista.\nMicrosoft Power BI Desktop vaatii Internet Explorer 10:n tai uudemman version.\nMicrosoft Power BI Desktop on saatavilla 32-bittisille (x86) ja 64-bittisille (x64) ympäristöille.\nLataa Power BI Desktopin versio, joka vastaa Windows-käyttöjärjestelmäsi arkkitehtuuria (x86 tai x64). Suorita MSI-asennusohjelma ja noudata ohjeita.


Kommentti: Pietarin metroräjähdys muistuttaa Tshetshenian sodista – terrorilla olisi kauaskantoisia vaikutuksia | Ilkka-Pohjalainen\n4/3/2017, 4:22 PM\nKommentti: Pietarin metroräjähdys muistuttaa Tshetshenian sodista – terrorilla olisi kauaskantoisia vaikutuksia\nAinakin kymmenen ihmistä sai surmansa räjähdyksessä, joka tuhosi osan metrojunan vaunusta Pietarissa maanantaina iltapäivällä. KUVA: Russian Archives\nMetrojunassa ja asemilla on tapahtumahetkellä kello 14.40 paikallista aikaa ollut tungokseksi asti ihmisiä. Sellainen Pietarin metro on.\nJos räjähdys oli tarkoituksella järjestetty, se on vastenmielinen ja järkyttävä hyökkäys tavallisia pietarilaisia vastaan. Sellaisella iskulla olisi väistämättä laajakantoisia poliittisia seuraamuksia.\nRäjähdyksen sattuessa Venäjän presidentti Vladimir Putin oli kaupungissa lähimmän ulkomaisen liittolaisensa, Valko-Venäjän johtajan Aleksandr Lukashenkon kanssa.\nVenäjän oma poliittinen tilanne on pitkästä aikaa oppositiomielenosoitusten kuumentama. Opposition johtohahmo Aleksei Navalnyi laitettiin viime viikolla kahdeksi viikoksi vankilaan, joten hän ei ole tapahtunutta kommentoimassa.\nNäyttävien kansainvälisten sotaretkiensä – Ukrainan ja Syyrian – takana Venäjä on viime vuosina elänyt poikkeuksellisen rauhallista arkea. Isoihin terrori-iskuihin liittyvät muistot ovat muutaman vuoden takaisia. Pahin terroriuhka näytti siirtyneen Länsi-Eurooppaan etenkin parin viime vuoden aikana.\nPutinin kotikaupungissa Pietarissa pelko ei ole ollut jokapäiväinen vieras missään vaiheessa. Kun terroristit 1990-luvulla ja 2000-luvun alkuvuosina toistuvasti iskivät Venäjälle kylväen kauhua ja vihaa, heidän uhrinsa olivat yleensä Moskovan tai Kaukasuksen asukkaita.\nVuonna 2010 ainakin 38 ihmistä kuoli, kun kaksi naispuolista itsemurhapommittajaa räjäytti panoksensa Moskovan metrossa.\nVuonna 2004 ainakin 330 ihmistä, suurin osa lapsia, sai surmansa Beslanin koulun karmeassa panttivankihyökkäyksessä Pohjois-Ossetiassa lähellä Dagestania ja Tshtsheniaa. Vuonna 2002 vähintään 120 ihmistä kuoli, kun turvallisuusjoukot lopettivat kaasuaseella Dubrovkan musikaaliteatterin panttivankikaappauksen Moskovassa.\nNyt terrorismia pidetään yhtenä mahdollisena syynä Pietarin räjähdykseen. Jos epäilys vahvistuu, esiin nousee nopeasti viittaus tshetsheeneihin. Sellainen on terroriepäilysten erikoispiirre Venäjällä.\nJuuri terrori-iskujen aiheuttama pelko yhdisti alun perin venäläisiä uuden johtajansa Putinin taakse. Sairastelleen Boris Jeltsinin jälkeen Putin saattoi esiintyä vakaana kätenä, joka pistää kapinalliset kuriin ja estää valtiota hajoamasta.\nTshetsheenejä totuttiin syyttämään kaikista kauheuksista – niistäkin, joihin heistä useimmilla ei ollut osaa eikä arpaa. Miliisi ratsasi tummakulmaisia kaukasuslaisen näköisiä ihmisiä kaduilla ja toreilla. Putin lupasi tunnetussa esiintymisessään "rökittää vaikka ulkohuussissa" terroristit ja heidän liittolaisensa.\nVenäjän opposition kriittisin siipi – etenkin Lontooseen paennut ja sittemmin hämärissä oloissa kuollut suurliikemies Boris Berezovski lähipiireineen – kytki terroristien toiminnan maan omiin tiedustelupalveluihin, joiden kasvatti ja keulakuva Putin on. Venäjän valtiollisessa mediassa tämä tutkimuslinja ei saanut kaikupohjaa.\nPutin nousi valtaan syksyllä 1999 Jeltsinin sairastellessa ja keskellä tuhoisien terrori-iskujen aaltoa. Moskovassa räjähti pommeja asuintaloissa. Toinen Tshetshenian sota oli alkamassa. Separatistien ja terroristien laittaminen kuriin kuului turvallisuuspalvelu FSB:n entisen johtajan lupauksiin.\nKun Putin nousi ensin pääministeriksi ja sitten presidentiksi, hän rakensi suosionsa omintakeisen yhteiskuntasopimuksen varaan: eliitit ja oligarkit peloteltiin matalaksi, tarvittaessa kovinkin ottein. Oppositio suljettiin ulos päätöksenteosta ja mediasta. Vastineeksi presidentti sai sekasortoisen maan otteeseensa ja kykeni lupaamaan maltillista vaurastumista keskiluokalle, kansallismielistä paatosta nationalisteille ja kovaa johtajuutta sitä kaipaaville.\nPutinin ensimmäisellä presidenttikaudella Tshetshenian itsenäisyysliikkeenä alkanut radikalisoituminen sai vettä myllyyn. Vierastaistelijat toivat tshetsheenien kansallisena heräämisenä alkaneeseen kapinaan julmia kansainvälisen jihadin piirteitä. Putin veti omat johtopäätöksensä ja syytti länsimaita kaksinaamaisuudesta, kun nämä eivät tarkastelleet Tshetshenian sotaa samoilla kriteereillä kuin omaa terrorismin vastaista taisteluaan.\nTavallinen kansa veti johtopäätöksensä television uutismyllystä: tshetsheeneistä tuli monelle syntipukkeja kaikkiin Venäjän ongelmiin. Viime vuosina kuitenkin viholliskuva näytti siirtyvän tshetsheeneistä ukrainalaisiin.\nPutinin sotatoimien ja kapinallisten iskujen jatkuessa kymmeniätuhansia Venäjän omia kansalaisia sai surmansa toisessa Tshetshenian sodassa.\nViime vuosien näennäisellä rauhallisuudella on ollut hintansa. Putin antoi Tshetshenian kuin läänityksenä Ramzan Kadyroville. Kremlille lojaali nuori mies on johtanut tasavallan rakennustöitä ja riitaisia klaaneja karmaisevan kovalla kädellä. Samaan aikaan alueesta on rakennettu Venäjän islamilaisen edistyksellisyyden näyteikkunaa.\nPietarin metroräjähdyksen poliittinen hinta voi olla, että Putinin suosio entisestään kasvaa. Vuoden 2018 presidentinvaaleihin lähtee käytännössä vaihtoehdoton presidentti, joka terrorismin varjolla on tottunut kurmuuttamaan myös oppositiota ja muita arvostelijoita.\nValtteri-lumimyräkkä koettelee Suomea viikonloppuna: Uudellamaalla varoitetaan äärimmäisen huonosta ajokelistä, Finnair kehottaa varautumaan viivästyksiin\n1/28/2022, 5:59 PM\n1/28/2022, 6:08 PM


Vedonlyöntiä virtuaalipyssyillä – anteeksi mitä? : Pelaajien näkemyksiä ja kokemuksia skinivedonlyönnistä\nValkama, Suvi (2016)\nRahapelaaminen ja digipelaaminen elää nykyään jo eräänlaisessa symbioosissa. Verkkorahapelaaminen ammentaa vaikutteita molemmilta sektoreilta. Mahdollisten pelihaittojen ja -ongelmien ehkäisemisen vuoksi on tärkeää, että kasvattajat ja vanhemmat, sosiaalialan ammattilaiset ja muut toimijat tällä saralla saavat ajantasaista tietoa uusista ilmiöistä koskien raha- ja digipelaamista.\nTämän opinnäytetyön tavoitteena oli tuottaa uutta tietoa virtuaalisilla esineillä käytävästä vedonlyönnistä. Tavoitteena oli myös edistää asiallista vuoropuhelua pelaamisen suhteen. Opinnäytetyön toimeksiantaja oli Ehkäisevä päihdetyö EHYT ry:n Pelaamisen kokonaisuus.\nTutkimuksen lähtökohtina olivat ennakoiva osaaminen sosiaalialalla, ehkäisevä päihdetyö ja pelikasvatus. Opinnäytetyö oli laadullinen tutkimus. Kohderyhmänä olivat Counter-Strike: Global Offensiven pelaajat ja tarkoituksena oli tutkia heidän näkemyksiään ja kokemuksiaan virtuaalisilla esineillä käytävästä vedonlyönnistä. Aineistonkeruumenetelmänä oli puolistrukturoitu verkkokyselylomake. Kyselylomake sai näkyvyyttä sosiaalisen median ja keskustelupalstojen kautta. Aineiston analyysimenetelmä oli kategoria-analyysi.\nTutkimustulosten perusteella vastaajien näkemykset ja kokemukset virtuaalisilla esineillä käytävästä vedonlyönnistä liittyivät rahapelaamiseen, ajanviettoon, negatiivisiin tuntemuksiin ja ikärajojen pohdintaan. Tutkimuksen perusteella on syytä olettaa, että jatkotutkimukselle on tarvetta etenkin alaikäisten verkkorahapelaamiseen liittyen.


Microsoft lupaa tietokannan yhden millisekunnin viiveellä\nMicrosoft on julkistanut kehittäjille uusia työkaluja jokavuotisessa Build-tapahtumassa. Yhtiö kertoi esimerkiksi Visual Studio laajasta saatavuudesta Mac-tietokoneille. Uusiin tuotteisiin kuuluu kehittäjille räätälöity Azure Cosmos DB -tietokanta.\nAzure Cosmos DB on suunniteltu pyörittämään globaaleja pilvipalveluita ja dataintensiivisiä sovelluksia aina esineiden internetistä tekoälyyn ja mobiilipalveluihin. Kyseessä on MS:n mukaan ensimmäinen globaalisti hajautettu multimodaalinen tietokantapalvelu.\nMS lupaa tietokannan myötä kehittäjille palvelusopimuksen, joka on monella tapaa uniikkimarkkinoille. Se takaa 99 prosentin toimintavarmuuden ja yhden millisekunnin latenssin. Suosittuja NoSQL-valintoja tukevan, ainoan skeemoista vapaan tietokantapalvelun avulla kehittäjät saavat joustavuutta, viisi tarkasti määritettyä eheysvaihtoehtoa sekä automaattisen datan indeksoinnin.\nVisual Studio on ollut tarjolla Macille beetaversiona jo pidemmän aikaa. Nyt työkalujen tuonti laajasti tarjolle kuvaa tavallaan uutta Microsoftia, jossa kehittäjiä ei pakoteta enää omalle raudalle, vaan työkalut sovitetaan natiivisti kehittäjien suosimaan arkkitehtuuriin.


Trace: • text011\nTässä luetteloa muutamasta pitämästäni luennosta viimeisten noin kolmen vuosikymmenen aikana.\nTammelan rovastikunnassa vuodesta 2008 alkae mm seuraavista aiheista\nPappien veljespiirissä Islam ja kristinusko\nSomerniemellä rovastikunnan lähetysjuhlassa Luterilaisen maailmanliiton julkaisu Lähetys kontekstissa\nForssassa Sansan kesäjuhlilla Sawtu Linjiilan fulfulden kielinen työ Saharan eteläpuolisessa Afrikassa\nSomerniemellä rovastikunnan oman väen lähetysjuhlassa Sawtu Linjiilan fulfulden kielinen työ Saharan eteläpuolisessa Afrikassa\nVuodesta 2008 alkaen olen pitänyt Somerniemellä esitelmiä aiheista\nIslam ja kristinusko kaksi luentoa\nMikael Agricola kaksi luentoa\nHindulaisuus ja kristinusko\nBuddhalaisuus ja kristinusko\nSomerolla 2008 alkaen eri yhteyksissä mm seuraavia\n1 ja 2 Aikakirjat sekä Esra, Nehemia ja Ester muutaman luvun asiakokonaisuus kerrallaan\nPsalmeista valikoituja psalmeja\nEri kirkkovuoden aikojen historiasta ja näiden aikojen sisäisestä logiikasta\nIsä meidän rukouksesta sekä kaksi kertaa Häntälässä että kerran Hämeenlinnassa ja vielä toimintavuosi 2011-2012 Svenssonilla pidetyissä sanan ja rukouksen illoissa luentosarja rukous kerrallaan.\nViron joutuminen itsenäisestä valtiosta Neuvostoliiton osavaltioksi useampi kokoontuminen\nSvenssonilla pidetty sarja Herran siunauksesta\nSvenssonilla pidetty sarja Kolmannesta uskonkappaleesta\nEkumeenisessa illassa pidetty luento Kirkkojen maailmanneuvoston lähetysasiakirjan “Yhdessä kohti elämää: lähetys ja evankelioiminen muuttuvassa maailmassa” esittely Someron helluntaikirkossa\nVuosina 2001-2007 Kamerunissa ranskaksi mm seuraavia\nKristillisen etiikan kurssi seurakuntien saarnaajille\nSaarnataidon kurssi seurakuntien saarnaajille\nJohanneksen evankeliumin kurssi seurakuntien saarnaajille\nsekä toinen raamatunkääntäjille\n1 Mooseksen kirjan kurssi seurakuntien saarnaajille. Tässä esim menin historiallisiin taustoihin aina sumerilaisia tekstejä myöten, mutta toisaalta pyrin käytännöllisiin saarnaajien tarpeisiin vastaamiseen viittaamalla useiden kysymysten kohdalla myös vastaaviin UT:n teksteihin ja edelleen kehittäen ajatuksia dogmatiikan kysymyksiin ja käytännön julistus- ja opetustyöhön.\nPuhdasoppisuuden ajan kirkkohistoria opintojaan jatkaville papeille\nIlman erillisiä luentoja useissa keskusteluissa annoin Kamerunissa tukea kääntäjille Augsburgin tunnustuksen ensimmäiseen ja Vähän katekismuksen uuteen ja samalla kertaa ensimmäiseen täydelliseen käännökseen gbayan kielelle.\nSipoossa vuosina 1996 – 2001 pidin mm seuraavista aiheista luentoja ruotsiksi\nAugsburgin tunnustuksesta yhdessä muutaman muun kanssa erittäin monta istuntoa\nDogmien vaikutus arkiseen elämään yli 10 kerran istunto. Esim miten laskiaisen hernekeitto määräytyy pitkänperjantain ja pääsiäisen sanoman vastaanottamiseen valmistautumisesta tai miten jouluaaton lipeäkala liittyy pikkupaaston kautta inkarnaation dogmaattisen sanoman vastaanottamiseen.\nVT:n Deuterokanoniset kirjat joka kirja eri iltana muutama kirja kaksi iltaa. Valtaosassa kirjoista valmistelin asianomaisen kirjan alkukielellä lukien ja tieteellisin kommentaarein täydentäen.\nAnglikaanien ja luterilaisten yhteinen Porvoon sopimus\nKatolisten ja luterilaisten yhteinen julkilausuma vanhurskauttamisesta\nRoomalaiskirje luku kerrallaan. Kuulijoiden joukossa oli valveutuneita seurakuntalaisia, niinpä neljä heistä halusi Lutherin Roomaalaiskirjeen kommentaarin latinaksi.\nIlmestyskirja luku kerrallaan Kerroin kirjan omista lähtökohdista nousevasta teologisesta ja liturgisesta perinteestä ja näiden merkityksestä kristityn rohkaisemiseksi.\nApostoliset isät isä kerrallaan, muutamille kaksi istuntoa. Samaten tässä alkukielellä lukien ja kommentaarein täydennettynä valmisteluissa.\nNeljäs Esran kirja. Tekstin asiakokonaisuus kerrallaan. Paikoitellen omaa käännöstä esitellen, paikoitellen vanhaa ruotsinnosta hyödyntäen ja kommentaarein täydentäen.\nTuomaan evankeliumi. Osittain alkukielestä johtopäätöksiä tehden osittain suomalaisten huippututkijain tutkimustuloksia hyödyntäen. Erityisenä tähtäyspisteenä oli antaa kuulijoille käsitys, mitä muutoksia kristinuskon sanomaan on tullut kirjan kussakin käsitellyssä kohdassa.\nIslam ja kristinusko yli 10 istuntoa. Muhamedin teologian käsittelyä osaksi hänen historialliseen tilanteeseensa viitaten, osaksi valaisten miten hän muutti kreikkalaisten kirkkoisien lauselmia arabialaiseen ympäristöön. Nostin myös esille seikkoja missä näennäisesti olemme samoilla linjoilla, mutta syvimmältään olemme erittäin kaukana toisistamme ja toisaalta seikkoja missä näennäisesti olemme hyvinkin erilaisia, mutta jossa itse asiassa elämme samoista juurista nousevien perinteiden erilaisissa haaroissa.\nJuutalaisuus ja kristinusko kuusi istuntoa\nKristikunnan vanhoja klassisia tekstejä. Tässä esittelin jumalanpalveluksen ordinarium osia osaksi latinankielisiä tekstejä selittäen kulttuurisesti valveutuneita kuuljoita varten, jotka olivat pyytäneet latinalaisten tekstien käsittelyä ja osaksi hyvin kansantajuisesti näiden jumalanpalveluksen osien merkityksen selitystä tavalliselle riviseurakuntalaiselle.\nJumalakuva ja uskonnollisuus suomenruotsalaisessa kirjallisuudessa kymmenkunta istuntoa. Tässä sarjassa mentiin pari kolme kirjailijaa ehtoossa alkaen Jöns Buddesta aina aikamme nuoriin runoilijoihin.\nRaamatun ensimmäisten jakeiden kristologinen käsittely neljän iltapäivän seminaarissa. Käytin hyväksi rabbinistista tulkintametodia ja nostin esille mitä johtopäätöksiä UT on tehnyt näistä sanoista. Aihe iltapäivää kohti oli seuraavasti: 1) Messiaassa loi 2) Jumalan Henki Pyhä Henki 3) Jumala “sanoi” elikkä Jumalan Sana joka on tullut lihaksi ja 4) Tulkoon valkeus elikkä valon symboliikka Jeesuksen ajan juutalaisuudessa ja varhaisessa kristillisyydessä.\nEsitelmiä erittäin monista Raamatun kirjoista. Kirja kerrallaan yhdessä istonnossa\nErilaisia luentoja eri lähetyskentistä. Näissä tuli esille maan, kansan ja kulttuurin esittely sekä siellä olevien uskonnollisten tilanteinen kuvaus sekä maan asema lähetystyön näkökulmasta.\nSamoihin aikoihin muutamassa naapuriseurakunnassa joistakin aiheista.\nmm. Liljendalissa Ilmestyskirjasta luku per istunto periaatteella.\nPorvoon tuomiorovastikunnan pappien kokoontumisissa.\nmm. etelä-amerikkalaisesta vapautuksen teologiasta. Erityisenä painopisteenä oli toisaalla Boffin teologia ja toisaalla liikkeen ilmentymä yhteiskunnassa.\nRuotsalaisella kansanopistolla viikonloppukurssi Galatalaiskirjeestä\nRuotsalaisessa seurakunnassa Johanneksen evankeliumi. Luku istuntoa kohti.\n*Tässä joitakin niistä luennoista joista olen pitänyt esitelmiä**\nTerveisin ja Jumalan siunauksen toivotuksin\n040 – 356 06 25\n/home/weby/roto/data/pages/text011.txt · Last modified: 2014/12/04 04:02 by matias